Newsgroup: it.cultura.filosofia
Titolo: Feuerbachs religionskritik

Feuerbach L.A. (1804-72), tysk materialistisk filosof med stor betydning som
formidler mellem Hegel og Marx. Hans hovedværk er: «Das Wesen des
Christentums» fra 1841. Særlig stor betydning havde Feuerbachs materialisme
og hans religionskritik. Han kom frem til sin materialistiske filosofi ved
at «vende op og ned på» alle sætninger i Hegels filosofi, sådan at subjekt
blev til prædikat og omvendt. Hos Hegel er væren en egenskab ved tænkningen;
for Feuerbach er tænkning en egenskab ved den materielle væren. Marx
anvender ofte det samme princip i sin kritik af Hegels retsfilosofi, f.eks.
når han siger, at Hegels teori om arveretten fører til, at mennesket bliver
sin ejendoms ejendom, en egenskab ved den ting det ejer. Efterhånden kom
Marx til at kritisere Feuerbachs materialisme, fordi den ikke inddrog
naturens historiske og menneskeskabte side. Det er ikke uden videre
indlysende, at denne kritik er berettiget. Derimod er det sikkert, at Marx
stod fjernt fra den vulgær-materialisme, som Feuerbach senere udviklede -
opsummeret i slagordet: «Mennesket er hvad det spiser» (Der Mensch ist was
er isst).
Feuerbachs religionskritik var dybere og mere nyskabende end hans
materialisme. Han mente, at religionen blot var en projektion af menneskets
egne idealer, som så antog selvstændig eksistens overfor menneskene selv.
Bag denne tanke ligger begrebet om menneskets fremmedgørelse fra sig selv,
som Marx senere overtog og generaliserede. Marx lagde vægt på, at i det
kapitalistiske samfund er mennesket ikke blot fremmedgjort fra resultatet af
sin åndelige virksomhed, men også fra resultatet af sin materielle
skaberkraft. Mennesket er fremmedgjort fra sin klasse og dermed fra de
genstande det producerer; fra sin historie og dermed fra de kapitalgenstande
det anvender i produktionen.
Feuerbach var ikke nogen betydelig og selvstændig tænker. Han huskes i dag,
fordi han på et bestemt tidspunkt i historien blev en god talsmand for
tanker, der lå i tiden, og som uden ham sandsynligvis ville have taget form
noget senere og på en noget anden måde.
Amleto, il danese.
Entia non sunt multiplicanda praeter necessitatem -
"Entities should not be multiplied beyond necessity." Ockham's Razor.
That means no proves no god. :-)

Ateisme (sempre per gli amici danesi che ci seguono sempre più numerosi da
quanto mi sono unito a questo NG, anzi proporrei il bilinguismo, se siete
daccordo)
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi
Gå til: navigation, søg
Ordet ateisme er dannet ud fra græsk a- = "ikke" + theos = "gud". Hertil er
hæftet den latinske endelse -isme, der bruges som betegnelse for større,
holdningsprægede tankesystemer. Ateisme er afvisningen af, at der eksisterer
en gud eller bare et højere styrende princip. Da den bygger på en længere
argumentation, kan den ikke bare ligestilles med irreligiøsitet. Tilsvarende
må ateisme også holdes ude fra agnosticismen, der hævder, at det ligger uden
for menneskers forstand at afgøre, om Gud eksisterer eller ej.
Der gives flere begrundelser for ateisme:
  1.. Ateisme ud fra det ondes eksistens, eller den anfægtede gudstros
ateisme. Hvis Gud er almægtig, hvordan skal man så forstå lidelse og nød?
Denne form for ateisme fandt mange tilhængere umiddelbart efter afslutningen
af 2. Verdenskrig, da det gik op for folk, hvad koncentrationslejrene var.
  2.. Ateisme ud fra videnskabelig optimisme, eller den positivistiske
ateisme som livsholdning. Man mener, at det kun er et spørgsmål om tid, før
videnskaben kan give svar på alle menneskehedens spørgsmål. Dermed er
religiøsitet blevet noget overflødigt. Den opfattelse havde sin stærkeste
blomstring før 1. Verdenskrig, da man så teknisk og økonomisk fremgang
overalt i den vestlige verden.
  3.. Ateisme ud fra et syn på gudstro som en indskrænkende og hæmmende
holdning, den ateistiske humanismes ståsted. Det er opfattelsen, at der er
så meget godt i mennesket, og der ligger så mange muligheder i en fri vilje,
at mennesker gør vold på sig selv, når de holder sig til religiøsitet. For
mange var og er den tankeretning stadig den logiske konsekvens af
modernismen.
  4.. Ateisme som et videnskabeligt dogme, eller ateisme som
forudsætningsløshed. Her opfatter man alle religiøst farvede argumenter og
holdninger som irrelevante. I og for sig kan de være rigtige nok, men de har
ikke noget at gøre i en videnskabelig eller pædagogisk sammenhæng. Det er en
holdning, som gennemsyrer alle love og bekendtgørelser om videnskab og
uddannelse i Danmark.
  5.. Endelig kan ateisme ses som det naturlige udgangspunkt. Mens troen er
tillært, kommer vi alle til verden som ateister. Nogle lærer aldrig at tro
på en gud, og bibeholder denne ateisme. Andre oplever måske, at de
returnerer til deres oprindelige ateisme, idet de forkaster den tro, de er
blevet påført under opvæksten, ligesom man forkaster troen på julemanden.
Ateisme kaldes også, nedsættende, for "gudløshed" eller "gudsfornægtelse". I
den islamiske verdensopfattelse er det tilmed blasfemi at være ateist.
I det stærkt religiøse USA tier mange ateister om deres manglende tro af
frygt for negative konsekvenser både socialt og karrieremæssigt. Mange
offentlige personer holder lav profil, specielt hvis de er folkevalgte eller
på anden måde afhængige af flertallets velvilje.
Misforståelser omkring ateister
Ofte antager troende mennesker fejlagtigt, at ateister kommer ud for
voldsomme problemer med forståelsen af tilværelsens tunge sider. Pga. deres
eget behov for en religiøs forklaring, forstår de ikke, hvordan man kan
gennemleve sorg, lidelse, ondskab og død uden tilknytning til noget større
uden for denne verden og uden at falde tilbage på religionens trøst, når det
virkelig kniber. Der er imidlertid overhovedet intet belæg for at antage, at
ateister blive religiøse, når livet går dem imod.
En del troende mennesker forstår heller ikke, hvordan ateister formår at
leve hensynsfuldt og uselvisk. De forstår ikke, hvordan man begrunder etik
uden at have et ankerpunkt uden for den sammenhæng, etikken skal gælde for -
f.eks. ved at basere etikken på Kants kategoriske imperativ. Der er
imidlertid overhovedet intet belæg for at antage, at ateister er mindre
moralske end troende mennesker.


non più di 2 kb, amleto, che sennò mi annoio 

 non più di 2 kb, amleto, che sennò mi annoio
scusa, però l'argomento era così interessante che ho fatto una deroga,
voglio dire, chi è così grezzo da non piacergli un po' di filosofia
materialista in danese?
Amleto.

....kierkegardiano ? 


Se fosse kirkegaardiano avrei scritto Kirkegaardreligionskritik
invece ho scritto Feuerbachs religionskritik,
non ti pare?
Uffa solania non far finta di non capire neanche il danese, sei nojoso coi
tuoi giochetti!
Dai, su un po' di serietą!

 materialista in danese?
Sono stato questa estate a Copenaghen e mi ha depresso 


....jzganghe danischy troll bitte coopenaghen, czirenetten zu zcoglien 
zabrinski point   8-o 


Jamen davs min ven, rart at se at der er andre som forstår Dansk.
 Jeg har lidt travlt lige nu men jeg skal nok svare på dit inlæg.
Ka du have det :-))))