ufal/bilingual-abstracts-corpus huggingface dataset:
Two Reproductions of a Human-Assessed Comparative Evaluation of a Semantic Error Detection System
Dvě reprodukce lidmi hodnoceného srovnávacího hodnocení systému detekce sémantických chyb
Year: 2022
Authors: Rudali Huidrom, Ondřej Dušek, Zdeněk Kasner, Thiago Castro Ferreira, Anya Belz

Abstract (English):
In this paper, we present the results of two reproduction studies for the human evaluation originally reported by Dušek and Kasner (2020) in which the authors comparatively evaluated outputs produced by a semantic error detection system for data-to-text generation against reference outputs. In the first reproduction, the original evaluators repeat the evaluation, in a test of the repeatability of the original evaluation. In the second study, two new evaluators carry out the evaluation task, in a test of the reproducibility of the original evaluation under otherwise identical conditions. We describe our approach to reproduction, and present and analyse results, finding different degrees of reproducibility depending on result type, data and labelling task. Our resources are available and open-sourced.

Abstract (Czech):
V tomto článku prezentujeme výsledky dvou reprodukčních studií lidského hodnocení, které původně reportovali Dušek a Kasner (2020) a ve kterém autoři srovnávali výstupy vytvořené systémem pro detekci sémantických chyb při generování textu z dat s referenčními výstupy. V první reprodukční studii původní hodnotitelé opakují hodnocení v rámci testu opakovatelnosti původního hodnocení. Ve druhé studii dva noví hodnotitelé provádějí úlohu hodnocení v rámci testu reprodukovatelnosti původního hodnocení za jinak stejných podmínek. Popisujeme náš přístup k reprodukci a prezentujeme a analyzujeme výsledky, přičemž zjišťujeme různé stupně reprodukovatelnosti v závislosti na typu výsledku, údajích a úloze označování. Naše zdroje jsou k dispozici a mají otevřený zdrojový kód.
Rudolf Rosa: We have proved that AI is almost advanced enough to write a theater play
Rudolf Rosa: Dokázali jsme, že doba, kdy AI zvládne napsat divadelní hru, je velmi blízko
Year: 2022
Authors: Petr Pohůdka, Rudolf Rosa

Abstract (English):
He is the scientist who introduced artificial intelligence to the stage. Nevertheless, he admits that the machine may not create art because it has no inner need to express anything. Read about how Rudolf Rosa, a researcher at the Institute of Formal and Applied Linguistics, CUNI's MFF, sees the future of AI in art.

Abstract (Czech):
Umělou inteligenci dostal na divadelní prkna. Přesto přiznává, že stroj možná nemůže tvořit umění, protože nemá vnitřní potřebu cosi vyjádřit. Přečtěte si, kde vidí budoucnost AI v umění Rudolf Rosa, výzkumný pracovník z Ústavu formální a aplikované lingvistiky MFF UK.
Annotation guidelines for Spanish verbal synonyms in the SynSemClass lexicon
Manual pro anotaci španělských slovních synonym ve slovníku SynSemClass
Year: 2022
Authors: Cristina Fernández Alcaina, Eva Fučíková, Zdeňka Urešová

Abstract (English):
These guidelines are created as part of the research project Language Understanding: from Syntax to Discourse (LUSyD) and describe the goals, resources and procedure for the addition of a fourth language, Spanish, to the 
multilingual synonym verbal lexicon SynSemClass. The
lexicon currently comprises three languages: Czech, English and German, thus allowing a comparison of syntactic-semantic cross-linguistic properties. The lexicon also provides empirical data relevant for ongoing NLP research.

Abstract (Czech):
Tyto pokyny jsou vytvořeny v rámci výzkumného projektu Porozumění jazyku: od syntaxe k diskurzu (LUSyD) a popisují cíle, zdroje a postup pro doplnění čtvrtého jazyka, španělštiny, do SynSemClass. Na stránkách lexikon v současné době obsahuje tři jazyky: češtinu, angličtinu a němčinu, což umožňuje porovnání syntakticko-sémantických vlastností napříč jazyky. Lexikon rovněž poskytuje empirická data relevantní pro probíhající výzkum NLP.
Conversion/zero-affixation: theories, data
Konverze: teorie, data
Year: 2022
Authors: Cristina Fernández Alcaina, Salvador Valera

Abstract (English):
After a good two decades when only a stronghold of very few morphologists defended or even considered the possibility of derivational zeroes (cf. Don 2005), zero-affixation has recently taken the stage of workshops at international conferences again, both past (Iordăchioaia & Melloni, SLE 2020) and to come (Vasile, forthcoming). The discussion aroused by these and other events as well as by recent publications on the issue (e.g. Dahl & Fábregas 2018) has taken the form of revisions, both theory-oriented, e.g. in Gaeta (2013) or ten Hacken (2019), and data-driven, e.g. in Melloni & Iordăchioaia (2020) or Ševčíková (2021), and brings to the fore past controversies and renewed insights on the process and on its most adequate interpretation.

Abstract (Czech):
Po dobrých dvou desetiletích, kdy možnost derivačních nul obhajovalo nebo o ní dokonce uvažovalo jen několik málo morfologů (srov. Don 2005), se nulová afixace v poslední době opět dostává na scénu workshopů na mezinárodních konferencích, a to jak minulých (Iordăchioaia & Melloni, SLE 2020), tak budoucích (Vasile, forthcoming). Diskuse vyvolaná těmito a dalšími akcemi i nedávnými publikacemi na toto téma (např. Dahl & Fábregas 2018) má podobu revizí, a to jak teoretických, např. v Gaeta (2013) nebo ten Hacken (2019), tak datových, např. v Melloni & Iordăchioaia (2020) nebo Ševčíková (2021), a přináší do popředí minulé kontroverze i nové pohledy na tento proces a na jeho nejadekvátnější interpretaci.
Prague Discourse Treebank 3.0
Pražský diskurzní korpus 3.0
Year: 2022
Authors: Pavlína Synková, Magdaléna Rysová, Jiří Mírovský, Lucie Poláková, Veronika Sheller, Jana Zdeňková, Šárka Zikánová, Eva Hajičová

Abstract (English):
An updated version of discourse annotation in the Prague Dependency Treebank data, containing numerous corrections of errors and annotation inconsistencies. The data are published in their native format (PDT-like), as well as newly in the Penn Discourse Treebank 3.0 column format and the PDTB3 sense taxonomy.

Abstract (Czech):
Aktualizovaná verze diskurzní anotace v datech Pražského závislostního korpusu obsahující opravu řady chyb a anotačních nekonzistencí. Data jsou publikována ve svém nativním formátu (stejný jako u PDT) a nově rovněž ve sloupcovém formátu Penn Discourse Treebanku 3.0 a s diskurzními typy taxonomie PDTB3.
Can we use contextual word embeddings to create word-formational networks?
Lze využít kontextové slovní embeddingy pro tvorbu slovotvorných sítí?
Year: 2022
Authors: Jonáš Vidra

Abstract (English):
In recent years, research of word embeddings has been focused on contextual embeddings, which, in comparison with static embeddings, naturally provide strong cross-lingual properties and improve empirical results in many downstream tasks. However, most of their uses (named entity recognition, syntactic parsing, translation etc.) benefit from the representation of the context itself, while inherently lexical tasks seem to not benefit as much. In this presentations, I will compare contextual embeddings obtained from XLM-RoBERTa to static word2vec and FastText embeddings and discuss several methods of extracting static representations from the contextual ones.

Abstract (Czech):
V posledních letech se výzkum word embeddings zaměřuje na kontextové embeddingy, které v porovnání se statickými embeddingy umožňují snadné rozšíření na více jazyků a dosažení lepších výsledků na úlohách, ve kterých jsou používány. Většina těchto úloh (rozpoznávání pojmenovaných entit, syntaktický větný rozbor, překlad atp.) však těží z reprezentace samotného kontextu, zatímco na lexikálních úlohách kontextové embeddingy přinášejí pouze malé zlepšení. Ve své prezentaci srovnám kontextové embeddingy z XLM-RoBERTa se statickými embeddingy natrénovanými pomocí word2vec a FastText a ukáži několik metod pro extrakci statických reprezentací z kontextových.
Permeation (premiere of a theatre play)
Prostoupení (premiéra divadelní hry)
Year: 2022
Authors: Erwin Maas, 2.0 THEaiTRobot, Josef Doležal, Klára Vosecká, David Košťák, Rudolf Rosa, Tomáš Studeník

Abstract (English):
Can a robot write a play that reflects the world in the times we live in? Find out at the stage reading of a play created fully by a computer. Follow the story of the married couple Ivan and Nina, whose lives become deeply impacted by incoming war. Permeation is the second play generated by artificial intelligence—a mix of love tragedy, war drama, and espionage thriller.

Abstract (Czech):
Může robot napsat hru, která odráží svět v době, ve které žijeme? Zjistěte si to na jevišti při čtení hry vytvořené plně počítačem. Sledujte příběh manželského páru Ivana a Niny, jejichž životy jsou hluboce ovlivněny přicházející válkou. Pronikání je druhá hra vytvořená umělou inteligencí – směs milostné tragédie, válečného dramatu a špionážního thrilleru.
Discussion after premiere of Permeation
Diskuze po premiéře Prostoupení
Year: 2022
Authors: Erwin Maas, David Košťák, Rudolf Rosa

Abstract (English):
Artists, scientists and university students in Prague joined their forces for the second time to explore creative collaboration between a man and artificial intelligence. The stage reading, presented at the 2022 Rehearsal for Truth Theater Festival in world premiere, is outcome of two years of work on a unique project supported by The Technology Agency of the Czech Republic (TACR). At the start of this project there was a question whether AI can write a theater play. Using artificial intelligence during creative process and collaboration of a man and AI poses numerous unsettling questions beyond the field of art and invites for wider social debate.

Abstract (Czech):
Umělci, vědci a vysokoškolští studenti v Praze již podruhé spojili své síly, aby prozkoumali tvůrčí spolupráci mezi člověkem a umělou inteligencí. Scénografické čtení, prezentované na divadelním festivalu Rehearsal for Truth v roce 2022 ve světové premiéře, je výsledkem dvouleté práce na unikátním projektu podporovaném Technologickou agenturou České republiky (TAČR). Na začátku tohoto projektu byla otázka, zda AI dokáže napsat divadelní hru. Využití umělé inteligence během tvůrčího procesu a spolupráce člověka a AI vyvolává řadu znepokojivých otázek mimo oblast umění a vybízí k širší společenské debatě.
The Interaction of Personal Data, Intellectual Property and Freedom of Expression in the Context of Language Research
Interakce osobních dat, intelektuálního vlastnictví a svobody slova v kontextu jazykového výzkumu
Year: 2022
Authors: Aleksei Kelli, Krister Lindén, Paweł Kamocki, Kadri Vider, Penny Labropoulou, Ramūnas Birštonas, Vadim Mantrov, Vanessa Hannesschläger, Ricardo Del Grata, Age Värv, Gaabriel Tavits, Andres Vutt, Ester Hoorn, Jan Hajič, Arvi Tavast

Abstract (English):
Language researchers are usually aware of intellectual property and personal data (PD) requirements. The problem, however, arises when these two legal regimes have conflicting requirements. For instance, when copyright law requires the acknowledgement of the author, but personal data law enshrines the data mini-misation principle. It is a practical question for a language researcher whether he should name the author of the text used for, e.g., building a language model, or follow the data minimisation principle not to name the author. The access right that a data subject has introduces similar conflicts. The question is what the scope of the access right is. Does it cover only processed personal data, or does it extend to data derived from PD? The interaction of the freedom of expression with PD protection entails several problems. The question is whether researchers can publish their research results containing personal data. The General Data Protection Regulation establishes a general framework that needs to be implemented by EU member states. We analyse different implementations based on examples from several EU countries.

Abstract (Czech):
Jazykoví badatelé si obvykle uvědomují požadavky na duševní vlastnictví a osobní údaje (PD). Problém však nastává, když tyto dva právní režimy mají protichůdné požadavky. Například když autorské právo vyžaduje uznání autora, ale zákon o osobních údajích zakotvuje zásadu minimisace údajů. Pro jazykového badatele je praktickou otázkou, zda by měl jmenovat autora textu použitého např. pro vytvoření jazykového modelu, nebo se řídit zásadou minimalizace údajů, aby autora nejmenoval. Přístupové právo, které má subjekt údajů, přináší podobné konflikty. Otázkou je, jaký je rozsah přístupového práva. Vztahuje se pouze na zpracovávané osobní údaje, nebo se vztahuje i na údaje odvozené od PD? Vzájemné působení svobody projevu s ochranou PD přináší několik problémů. Otázkou je, zda mohou badatelé zveřejňovat výsledky svého výzkumu obsahující osobní údaje. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů stanoví obecný rámec, který musí členské státy EU zavést. Analyzujeme různé implementace na základě příkladů z několika zemí EU.
Word Formation Analyzer for Czech: Automatic Parent Retrieval and Classification of Word Formation Processes
Word Formation Analyzer for Czech: Automatické rozpoznávání základových slov a klasifikace slovotvorných procesů
Year: 2022
Authors: Emil Svoboda, Magda Ševčíková

Abstract (English):
We present a deep-learning tool called Word Formation Analyzer for Czech, which, given an
input lexeme, automatically retrieves the lemma or lemmas from which the input lexeme was
formed. We call this task parent retrieval. Furthermore, based on the number of words in the
output sequence and its comparison to the input, the input word is classified into one of three
categories: compound, derivative or unmotivated. We call this task word formation classification.
In the task of parent retrieval, Word Formation Analyzer for Czech achieved an accuracy of 71%.
In word formation classification, the tool achieved an accuracy of 87%.

Abstract (Czech):
Představujeme nástroj vytvořený na bázi hlubokého učení nazvaný Word Formation Analyzer for Czech, který na základě vstupního lexému vrátí lemma nebo lemmata, jež tvoří jeho základ. Této úloze říkáme rozpoznávání základových slov. Na základě počtu slov ve výstupní sekvenci a jejím srovnání se vstupem lze pak vstup klasifikovat do jedné ze tří kategorií: kompozitum, derivát, nebo nemotivované. Této úloze říkáme slovotvorná klasifikace. V rozpoznávání základových slov dosáhl Word Formation Analyzer for Czech accuracy 71%, v klasifikaci slovotvorných procesů pak 87%.
AI Technologies for Machine Supervision and Help in a Rehabilitation Scenario
Technologie AI pro strojový dohled a pomoc v rehabilitačním scénáři
Year: 2022
Authors: Gábor Baranyi, Bruno Carlos Dos Santos Melício, Zsófia Gaál, Levente Hajder, András Simonyi, Dániel Sindely, Joul Skaf, Ondřej Dušek, Tomáš Nekvinda, András Lőrincz

Abstract (English):
We consider, evaluate, and develop methods for home rehabilitation scenarios. We show the required modules for this scenario. Due to the large number of modules, the framework falls into the category of Composite AI. Our work is based on collected videos with high-quality execution and samples of typical errors. They are augmented by sample dialogues about the exercise to be executed and the assumed errors. We study and discuss body pose estimation technology, dialogue systems of different kinds and the emerging constraints of verbal communication. We demonstrate that the optimization of the camera and the body pose allows high-precision recording and requires the following components: (1) optimization needs a 3D representation of the environment, (2) a navigation dialogue to guide the patient to the optimal pose, (3) semantic and instance maps are necessary for verbal instructions about the navigation. We put forth different communication methods, from video-based presentation to chit-chat-like dialogues through rule-based methods. We discuss the methods for different aspects of the challenges that can improve the performance of the individual components. Due to the emerging solutions, we claim that the range of applications will drastically grow in the very near future.

Abstract (Czech):
Zvažujeme, hodnotíme a vyvíjíme metody pro scénáře domácí rehabilitace. Uvádíme moduly potřebné pro tento scénář. Vzhledem k velkému počtu modulů spadá rámec do kategorie kompozitní umělé inteligence. Naše práce je založena na shromážděných videích s kvalitním provedením a ukázkami typických chyb. Ty jsou doplněny ukázkovými dialogy o prováděném cvičení a předpokládaných chybách. Studujeme a diskutujeme technologii odhadu polohy těla, dialogové systémy různých druhů a vznikající omezení verbální komunikace. Ukazujeme, že optimalizace kamery a polohy těla umožňuje vysoce přesný záznam a vyžaduje následující komponenty: (1) optimalizace potřebuje 3D reprezentaci prostředí, (2) navigační dialog, který pacienta navede do optimální pozice, (3) pro slovní instrukce o navigaci jsou nezbytné sémantické a instanční mapy. Předkládáme různé metody komunikace, od prezentace založené na videu až po dialogy typu chit-chat prostřednictvím metod založených na pravidlech. Diskutujeme o metodách pro různé aspekty výzev, které mohou zlepšit výkonnost jednotlivých komponent. Díky vznikajícím řešením tvrdíme, že rozsah aplikací se ve velmi blízké budoucnosti drasticky rozšíří.
Balancing the Style-Content Trade-Off in Sentiment Transfer Using Polarity-Aware Denoising
Balancování stylu a obsahu při přenosu sentimentu pomocí denoisingu s ohledem na polaritu
Year: 2022
Authors: Sourabrata Mukherjee, Zdeněk Kasner, Ondřej Dušek

Abstract (English):
Text sentiment transfer aims to flip the sentiment polarity of a sentence (positive to negative or vice versa) while preserving its sentiment-independent content. Although current models show good results at changing the sentiment, content preservation in transferred sentences is insufficient. In this paper, we present a sentiment transfer model based on polarity-aware denoising, which accurately controls the sentiment attributes in generated text, preserving the content to a great extent and helping to balance the style-content trade-off. Our proposed model is structured around two key stages in the sentiment transfer process: better representation learning using a shared encoder and sentiment-controlled generation using separate sentiment-specific decoders. Empirical results show that our methods outperforms state-of-the-art baselines in terms of content preservation while staying competitive in terms of style transfer accuracy and fluency. Source code, data, and all other related details are available on Github (https://github.com/SOURO/polarity-denoising-sentiment-transfer).

Abstract (Czech):
Cílem přenosu sentimentu textu je změnit polaritu sentimentu věty (pozitivní na negativní nebo naopak) při zachování jejího obsahu nezávislého na sentimentu. Ačkoli současné modely vykazují dobré výsledky při změně sentimentu, zachování obsahu v přenesených větách je nedostatečné. V tomto článku představujeme model přenosu sentimentu založený na denoisingu zohledňujícím polaritu, který přesně kontroluje atributy sentimentu v generovaném textu, do značné míry zachovává obsah a pomáhá vyvážit kompromis mezi stylem a obsahem. Námi navrhovaný model je strukturován kolem dvou klíčových fází procesu přenosu sentimentu: učení lepší reprezentace pomocí sdíleného enkodéru a generování řízené sentimentem pomocí specifických dekodérů  pro každý sentiment. Empirické výsledky ukazují, že naše metody překonávají současné základní metody z hlediska zachování obsahu a zároveň zůstávají konkurenceschopné z hlediska přesnosti a plynulosti přenosu stylu. Zdrojový kód, data a všechny další související podrobnosti jsou k dispozici na Githubu (https://github.com/SOURO/polarity-denoising-sentiment-transfer).
The recent developments in Universal Anaphora Scorer
Nedávný vývoj v Universal Anaphora Scorer
Year: 2022
Authors: Juntao Yu, Michal Novák

Abstract (English):
The Universal Anaphora initiative aims to push forward the state of the art in anaphora and anaphora resolution by expanding the aspects of anaphoric interpretation which are or can be reliably annotated in anaphoric corpora, producing unified standards to annotate and encode these annotations, deliver datasets encoded according to these standards, and developing methods for evaluating models carrying out this type of interpretation. Such expansion of the scope of anaphora resolution requires a comparable expansion of the scope of the scorers used to evaluate this work. Last year, we introduce an extended version of the Reference Coreference Scorer (Pradhan et al., 2014) that can be used to evaluate identity anaphora resolution (including singletons, split-antecedents), bridging reference resolution, non-referring expressions and discourse deixis. The scorer has been used in the two recent CODI-CRAC Shared Tasks on Anaphora Resolution in Dialogues. Recently, an extension of the UA scorer that supports also discontinuous markables has been used by Novák et al (2022) in the CRAC 2022 Shared Task on Multilingual Coreference Resolution. In this talk, we will introduce the details about the scorer on scoring the different aspects of anaphora resolutions and how has it been used in recently shared tasks. In addition, we will also discuss the work in progress for the scorers such as mention overlap ratio, anaphor-decomposable score and the adaptation for CRAFT shared task.

Abstract (Czech):
Iniciativa Universal Anaphora si klade za cíl posunout vpřed současný stav v oblasti anafory a rozpoznávání anafory rozšířením aspektů anaforické interpretace, které jsou nebo mohou být spolehlivě anotovány v anaforických korpusech, vytvořením jednotných standardů pro anotaci a kódování těchto anotací, dodáním datových souborů kódovaných podle těchto standardů a vytvořením metod pro hodnocení modelů provádějících tento typ interpretace. Takové rozšíření rozsahu rozlišení anafory vyžaduje srovnatelné rozšíření rozsahu hodnotitelů používaných k hodnocení této práce. V loňském roce jsme představili rozšířenou verzi Reference Coreference Scoreru (Pradhan a kol., 2014), která může být použita k hodnocení rozpoznávání anafory identity (včetně singletonů, split-antecedentů), rozpoznávání bridging anafory, neodkazujících výrazů a diskursu deixis. Skórer byl použit ve dvou nedávných soutěžech CODI-CRAC o rozpoznávání anafory v dialozích. Nedávno bylo rozšíření UA scoreru, které podporuje také nesouvislé zmínky, použito Novákem a kol. (2022) v soutěži CRAC 2022 ve vícejazyčném ropoznávání koreference. V tomto příspěvku představíme podrobnosti o scoreru o vyhodnocení různých aspektů rozlišení anafory a o tom, jak byl použit v nedávných soutěžech. Kromě toho budeme také diskutovat o rozpracované práci pro skórery, jako je skóre překrytí zmínek, skóre delitelné po anaforech a adaptace skóre pro soutěž CRAFT.