Skandináv Hármaskirályság

**Zászló:** fekete alapon fehéren Odin Kürtjei láthatóak, ezen szimbólum a mágia, bölcsesség és a művészet jelképe, azonban azt is jelképezi, hogy a három királyság egymásba fonódott.

**Főváros:** Yggrasildal, ez a legnagyobb lakosságú város jelenleg Skandináviában. Nevét arról kapta, hogy a város közepén egy 300 láb kerületű kőrisfa áll, melyről azt tartják ez azon ága a Yggrasilnak, ami Midgardot tartja.

**Államforma:** Választásos hármas királyság

**Uralkodók:** Eirík Hakonson a Hármas királyság nagykirálya, Norvégia királya

Hallr Hakonson, Svédország királya

Freydis Helgadottir, Dánia királynője

**Államberendezkedés:** Az állam feje a **nagykirály,** őt az ország három királya közül választják. Uralkodása élethosszig tart. Vele szinte egyenrangúak a **királyok**, akik nélkül nem hozhat a királyság külpolitikáját érintő döntést.

A királyság közigazgatásának alapegysége a **jarldom,** ezek élén az egykori törzsfők helyét átvevő **jarl**ok állnak. Ők szervezik a jarldom életét és ők is bíráskodnak, azonban minden szabadnak jogában áll az ügyét a királya elé vinni, ha az ítélet nem megfelelő számára, ez alól kivétel, ha az egész jarldomban nem talál olyan szabadot, aki egyetért vele. A **szabadok** azok a férfiak és nők, akik saját földdel, fegyverzettel, házzal rendelkeznek, valamint képesek önellátóan élni az adók megfizetése mellett. **Esküdteknek** nevezik azokat, kik a jarl vagy valamely szabad embernek hűséget esküdtek és ők ezért földet kaptak uraiktól. Esküjüket megbonthatják, ám akkor földjük vissza száll az urukra, kivéve, ha megveszi tőle, ezzel szabad emberré válva. Az esküdtek ugyanúgy kötelesek adót fizetni, mint az uraik, jogaik megegyeznek a szabadokkal, azonban ők nem szavazhatnak a nagykirályválasztáson. A **rabszolgáknak** pusztán az életükhöz van joguk, azon túl mindenben alá vannak rendelve tulajdonosuknak. Csak attól kötelesek parancsot fogadni, aki birtokolja őket. Fel lehet őket szabadítani és esküdt sorba emelni.

**Vallás:** államvallás nincs meghatározva és szabad vallásgyakorlás van. A szabad lakosság - Királyok, Jarlok, Szabadok- 90% az Ősi skandináv hitet követi, a maradék pedig a Sápni isteneket imádja. Az Esküdtek közt is az ősi skandináv istenek hívei vannak többségben (80%), azonban a sápni istenhez imádkozók (16%) mellet a szláv hit tagjai is fellelhetőek (4%). A rabszolgák hite hivatalosan mindig az ami az uráé, azonban feltehetően többségük szláv hitre lett nevelve gyermekként.

### **Az ország történelme**

Az Északiak királyságának rövid történelme van, alapitóinak nagyapjai foglalták el azt a földet, mi most az övék, különböző törzsekként érkeztek, de egy nyelvet beszéltek és egy vallást vallottak. Sokat harcoltak egymással apáik a földekért, de ezek a csaták csak kiváló harcosokkal bővítettek Odin csarnokát, a Vallhallát. 480-ban a legnagyobb törzsfők szent helyükön, Yggrasildalban találkoztak és olyan döntést hoztak mely megváltoztatta az addigi életüket.

Úgy döntöttek egyesülnek és létrehoznak egy királyságot. Első királyuk Håkon lett, ki Odin fia és e jogon  ő volt az egyetlen, aki méltó lehetett e címre. Håkonnak sok nőtől született gyermeke uralkodása előtt is már, közülük azonban csak ketten voltak méltóak a trónra: ők Eirík és Hallr Håkonson, kik külön anyától, de Odin unokáiként születtek. Jogukat tovább erősítette, hogy a két legerősebb jarl urának (Noreg és Sveed jarldomok) unokái is voltak.

Håkon 492-ben bekövetkezett halála után Yggrasildalban újra össze ültek, immáron Jarlként. A törzsfők - a két fivér támogatói- két felé osztották az országot, ezért ők ketten egyességre jutottak: Eirík lesz a király, de Hallrnak esküdnek fel az őt támogató Jarlok és Hallr esküszik fel Eiríknek, ki így egyenragú uralkodó társa lett neki, hiába az hogy formálisan felesküdött rá. A fivérek hadat viseltek az északi Sápmi törzsek ellen, ezzel északra tolva a törzsszövetség határait.

A sikeres hadjárattal egyidőben hatalomra jutott Dániában Freydis Helgadottir és mivel rangban és korban csak az egyesült törzsek királya volt méltó kezére, így felvette vele a kapcsolatot. Házasságukat hamar tető alá hozták, lévén egymásnál tett kölcsönös látogatásaik alatt erős vonzalom és szeretett alakult ki közöttük. A frigy lévén Dánia is csatlakozott a királysághoz, azonban Freydis nem volt hajlandó lemondani királynői rangjáról, emiatt újabb szerkezet váltást hajtottak végre az állam működésében: létrejött a három királyság Norvégia, Dánia és Svédország és úgy rendelkeztek, hogy mindig e három királyság királya közül választassék ki a nagykirály, kinek a másik két király engedelmességgel és hűséggel tartozik, azonban a nagykirály nem hozhat döntést a királytársai nélkül. Ezzel megalakult a **Skandináv Hármaskirályság.**