Orosz Cárság

1815. évi bécsi konferencia után, az orosz nép, reménykeett egy szebb jövő eljövetelében. I. Sándor orosz cár is úgy vélte, hogy Napoleón legyőzése után. birodalmát már senki, semmi sem, tudja legyőzni. De még ebben az évben kitört a Tambora-vulkán. Bár erről csak, szóbeszéd volt. De az ezt követő években, szinte megszűnt a nyár. A termés messze elmaradt attól, mint amennyi szükséges lett volna a lakosság ellátásához. Éhínség pusztított szerte az országban. A nehéz időszakot tovább fokozta, az 1830-31-ben bekövetkezett kolerajárvány. Ennek áldozata lett maga cár is. Az elhunyt uralkodót egy zsarnok követte Babkin Vikentiy Germanovich. A lakosságra óriási adókat vetett ki, az egyházi javak jórészét elkobozta, a kisebbségben lévő népeket teljesen elnyomta. Bevezette a kötelező orosz nyelvet a birodalom egész területén, beleértve az oktatást, s a hivatali nyelvet is. A cári családot börtönbe záratta, de félt attól, hogyha kivégzi őket akkor felkelés robban ki ellene. A lakosság úgy tudta, a cári család egésze elmenekült az országból. De eljött, az az év mely a népek tavaszaként íródott be a történelembe. A hírek a cenzúra ellenére Germanovich országát is elérték. A cári család földalatti mozgalmának köszönhetően, sikerült a nép körében elterjeszteni azt az információt, hogy a cári család, nem hagyta el az országot, hanem igenis az országban van, de börtönben raboskodik. Ekkor a nép, aki már így is lázongott, nem elégedett meg azzal, hogy reformokat hozzon Germanovich, hanem egyenesen a fejét akarták. A egykori uralkodó egykori tábornokai fegyveres felkelést robbantottak ki, a lakosságból rengetegen csatlakoztak minden társadalmi rétegből, az jobbágytól a báróig. A fegyveres felkelés sikeres volt, Germanovich-hoz hű erők Moszkvától nem messze 1848. november 7-én letették a fegyvert. A zsarnokot elkapták és halálra ítélték, és moszkvai Vörös-téren még ez év december 24-én kivégezték.

### A cárság 1849-től napjainkig s azután

A cári családot szabadon engedték. Az új cár Konsztantyin cár lett. Aki úgy döntött, hogy a birodalmat, mely a káosz időszakában rengeteg területet vesztett, új alapokra kell helyezni. Így egyik első lépéseként, felszabadította a jobbágyokat, cserébe a földbirtokosat kárpótolta. Az egyház újjászervezésébe is kezdett. Új pátriákát kellett kinevezni, mert az előző pátriárka egy Germanovichhoz hű őrült áldozata lett. Az új pátriárka, Vlagyimir Vlagyimirovics Putyin azaz Putyin pátriárka lett. Kivel Konsztantyin cár igen jó barátságot ápol, hisz mindketten a börtönben raboskodtak, s ő tartotta a cárban a lelket, a börtönben. Természetesen Putyin pátriárka az ortodox egyház feje is. Az elkobzott egyházi vagyon szintén visszakerült az egyházhoz.  Konsztantiny cár az egyházat, fontos szerepben kívánja tartani. A területek élére, helyi egyházi vezetőket jelöltek ki. Így az cárságot alkotó kisebb-nagyobb területeinek neve: Egyházmegye. Továbbá, az ország több tekintetben is el van maradva a kontinens nyugati területeitől, így az egyik fő cél, az ország modernizálása, és ismét (elsősorban) keletre való terjeszkedés, pontosabban a káosz során elvesztett területek visszaszerzése

Továbbá mivel Konsztanytin látta, hogy a nép akár képes fegyveresen is felkelni a vezetője ellen, úgy döntött alkotmány ad az országnak. Sőt kiírta az első választás idejét 1851 nyarára. Egy új eszme is felütötte fejét az 1848. évi események során, mely mindent mi eddig jellemezte a világot, azt megszüntetné, és egy teljesen más világot hozna el az emberiség számára.  Egyes információk szerint, ez az eszme a cárság területén is terjed. De cár célja, hogy eme eszme ne terjedjen el, hisz ez az új irányzat veszélyezteti az ő hatalmát, nem csak az ő hatalmát, hanem Putyin pátriárka hatalmát, nem csak az ő hatalmát, hanem magát az egyházat, a világ összes vallását veszélyezteti. Így tehát a sok nehézségen átesett ország vezetőjének egyik célja az, hogy eme eszmét eltörölje a Föld színéről.

**Választások utáni államszervezet:**

A választások után kétkamarás parlament jön létre, a Duma alsó és felső háza. Az alsó házban lesznek a szavazásra jogosultak által megválasztott országgyűlés. A felsőház áll majd a nemesekből, bárókból, papokból vagy más tisztséget viselő a népesség felsőbb rétegéből, megyénkként kijelölt képviselőkből.  Az alsóház hozhat törvényeket, ezt a felsőháznak is szintén el kell fogadnia. Azaz a felsőháznak lehetősége lesz egy törvényt megvétózni. Ha minkét házon átmegy a törvény az, csak azután kerül a mindenkori uralkodóhoz.  Ő még szintén megtagadhatja egy törvény szentesítését. Végsősoron akár a parlamentet is feloszlathatja. Az alsóház a jelenlegi területekre tekintettel 199 fő, a felsőház 299 főből fog állni.

Karakterek:

Konsztantyin Pavlovics Romanov az orosz cárság egykori cárja,

Nikita Konsztantyin Romamov az Orosz Cárság cárja

Novikov Adam Sergeyevich a cári sereg vezetője,a cár egyik bizalmasa

Pomelov Dimitri Igorevich az Orosz Cárság diplomatája, a cár másik bizalmasa, fogadott fia

Budayev Androniki Mikhailovich az Orosz Szociáldemokrata Párt elnöke