recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Ancistrus šlajer

Ancistrus šlajer (Ancistrus temminckii) potiče iz Južne Amerike. Telo je tipičnog izgleda porodice Loricariidae, širokog prednjeg dela u području glave da bi se telo sve više sužavalo prema repu koji izgleda kao šiljak. Prve usne leđnog i oba prsna peraja kod mužjaka nekih vrsta su okoštale i čine bodlje. Telo je spolja prekriveno koštanim ljuspicama, a usta su modifikovana u aparat za usisavanje algi i sitnih organizama, smeštena prema dole. Oko usta se kod odraslih mužjaka nalaze brčići, poput iglica, u nekoliko nizova. Mužjaci takođe imaju i tzv."kožne zube" koji se nalaze u blizini usana, verovatno služe u prehrani. Odrasli mužjaci oko usta imaju nekoliko redova sitnih šiljaka (kao brčići), dok ženke imaju svega 2-3 šiljka. Boja tela im je smeđa, siva ili crna sa šarama duž tela, a jedan manji deo dolazi sa žutim ili svetlim šarama. To je korisna ribica jer čisti akvarijum od algi, nije prevelika pa se može držati i sa manjim ribicama jer nije agresivna.

U akvarijumu se često hoće izmrestiti. Potrebno je samo puno kamenja i šupljina u koje se mogu zavlačiti. Najradije se mreste u dupljama panjeva ili pećinama, gde ženka polaže jaja. Mužjak ih oplodi i on se dalje brine o jajima. Vrlo često uopšte ne izlazi iz rupe već mu viri samo rep, pa tu treba pripaziti da mu se nekako na otvor aplicira hrana u tabletama ili nešto slično. Osnovna hrana su alge, ove ribice neumorno čiste staklo, podlogu, dekoraciju, filter i sl. To im obično nije dovoljno, pa je potrebno dodavati hranu u tabletama i granulicama , ali one moraju biti biljnog porekla. Dobroćudna je ribica pa se može držati sa većinom riba, u pravilu sa svima osim sa ciklidima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Ancistrus\_slajer.html
Kategorija:Algari
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Ikrašica
Bacopa caroliniana

Bacopa caroliniana je biljka sa ovalnim listićima, gusto raspoređenim duž stabljike. Njena visina dostiže maksimalno 10-30cm, a grananje u širinu ide od 3-10cm.

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje i neće imati pravu formu. Pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka može imati niže i bogatije listove gušće raspoređene.

Nezahtevna je biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se uvek preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje. Voli malo tvrđu vodu.

Lako se razmnožava, iz bočnih izdanaka ili odsecanjem vrhova matične biljke koje zatim treba saditi na željeno mesto da se ukorene. Spada u red spororastućih vrsta biljaka.

U srednjem ili zadnjem delu akvarijuma se sadi, najčešće u grupi.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Zadnji%20plan/Bacopa\_caroliniana.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Lorikaria red

Lorikaria red (Rineloricaria sp. Red) potiče iz Brazila, Paragvaja i Argentine. Mogu da narastu oko 11-12cm. Imaju izuzetno vitko telo sa dugim perajima, boja tela je crvenkasta. Prepoznavanje polova je tipično za familiju Loricariidae. Mužjaci kada su polno zreli, za razliku od ženki, imaju oko usta male bodljikave izraštaje poput brkova. Temperatura vode bi trebala da bude izmedju 25-28 celzijusa, pH vrednost 6,5-7, tvrdoća vode 3 to 8°dH, ali tolerišu i umereno alkalnu i tvrđu vodu.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Lorikaria\_red.html
Kategorija:Algari
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Slatkovodna ribica
Copepodi

Copepod je zajednicko ime za nekoliko hiljada organizama reda Copepoda. Njihova različitost je velika kao i sama veličina i mi teško mozemo da utvrdimo o kojoj se vrsti radi. Bez obzira na to mi treba da znamo da oni pripadaju pod razdelu (phylum) Crustacean i da su neki od njih riblji paraziti koji nam najmanje trebaju a jos manje da ih gajimo. Ipak ako smo srecni da pogodimo pravu vrstu mi mozemo da ih gajimo.
Ako se odlucimo da razmnozavamo ove organizme onda treba dobro da gledamo šta radimo jer sve moze vrlo lako da se okrene pa da nasa riblja mladj postane živa hrana što mi stvarno ne želimo da se desi.
Ako smo sigurni da smo odabrali pravu vrstu koja se hrani fitoplanktonima, bakterijama ili organskim otpadom onda je sve lakse. Možda je najbolje da se nađe neko ko ih vec gaji i ima potvrdu da je sve u redu. U slatkovodnoj akvaristici se najcesce gaje kopepodi iz roda Cyklops dok je u morskoj akvaristici izbor znatno veći.

Za gajenje nam je potrbna početna kultura ovih organizama, konstantan izvor fitoplanktona ili pivarski kvasac, osvetljenje i ako gajimo kopepode koji su na dnu onda i mnogo biljaka u akvarijumu. U postavljeni akvarijum oko 50 l stavi se početna kultura i redovno se hrani, kao što hranimo i odrzavamo nase ribice. Nakon jedno najmanje mesec dana mozemo da počnemo da ih koristimo kao živu hranu kada pocnu da se razmnožavaju u većoj količini i kada mi jasno uočimo njihov podmladak kao plankton.

Koliko je sve ovo isplatljivo stvarno je veliko pitanje. Većina akvarista ima jedan akvarijum i uglavnom ima interes za živu hranu u nekom kratkom vremenskom periodu pa je samim tim sve ovo suviše komplikovano i dugotrajno. Postoji druga živa hrana koju je puno lakse obezbediti a ujedno i u nekom kraćem periodu. Ipak treba da znamo da kopepodi imaju izuzetno veliku hranjivu vrednost pogotovo u pogledu nezasicenih masnih kiselina i lipida i oni u suštini predstavljaju izuzetno dobru hranu za ribice.

Preuzeto sa:
http://www.beke.co.nz/threads/hrana-za-mladj-ikrasica.2607/page-2
Kategorija:Hrana
Hygrophila balsamica

Hygrophila balsamica je biljka sa nežnim interesantnim nazubljenim listićima svetlo zelene boje. Njena visina dostiže maksimalno 20-40cm, a grananje u širinu ide od 10-15cm.

Voli svetlo jakog inteziteta.

Nije preterano zahtevna biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se uvek preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Razmnožava se iz bočnih izdanaka ili odsecanjem vrhova matične biljke koje zatim treba saditi na željeno mesto da se ukorene. Brzorastuća je vrsta biljke.

Može biti fokusna tačka u akvarijumu ili biljka za zadnji plan akvarijuma. Vrlo interesantna i dekorativna.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Zadnji%20plan/Hygrophila\_balsamica.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Zadnji plan
Riblja tuberkuloza

Riblja tuberkuloza (Mycobacterium)

**UPOZORENJE: Ova je bolest izrazito zarazna i može preći na čoveka stoga je izuzetno bitno zaštititi se gumenim rukavicama kod rukovanja sa ribicom i vodom u kojoj je ribica!**

Simptomi:

* mršavost ribe
* gubitak apetita
* moguća je i promena pigmenta
* rane po sluznici ribe kao posledica nastajanja čireva
* česta su sekundarna bakterijska i gljivična oboljenja jer je imunitet oboren

Lečenje:

* izvodi se humanim antibioticima pod strogim nadzorom veterinara
* uzimajući u obzir postotak izlečenja i patnju koju riba prolazi ponekada je najbolje ribu eutanazirati.

Preuzeto sa:
http://www.aquariss.net/ribe/bolesti-i-lijecenje-riba.html
Kategorija:Bolest
Modesta

Modesta (Botia modesta) potiče sa Bornea i Sumatre. Jedinke mogu da porastu i do 15cm. Telo im je izuzetno vretenasto. Plavičaste je boje telo sa crvenkastim repom, mogu imati i crne pruge po telu.Za razliku od ostalih ribica botije nemaju krljušt i zbog toga su dosta podložnije bolestima. Preporučuje se da se drže na temperaturama od 24 - 30°C. Traže blago kiselu vodu, pH između 5 - 7. Ume da pravi problem u akvarijumu, širokolisne biljke buši i može maltretirati ribice do smrti kada dostigne maksimalnu veličinu.

U prirodi se hrani puževima, dok u akvarijumskim uslovima može pored puževa jesti i granuliranu hranu i sl. Obavezan je poklopac jer često iskače iz akvarijuma. Može se kombinovati sa krupnijim ribicama poput skalara i sl. Izuzetno je aktivna i živahna ribica.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Botia\_modesta.html
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Botije
Ramirez

Ramirez (Papiliochromis ramirezi) potiče iz Južne Amerike. Ramirez spada u porodicu endemskih patuljastih ciklida reke Orinoco (Venezuela i Kolumbija). Mogu narasti do 7-8 cm dužine. Mužjaci su veći i bolje obojeni. Kod mužjaka su leđno i analno peraje duže nego kod ženki. Jako je bitno držati ih u akvarijumu sa konstantnom temperaturom između 24-30 celzijusa. Kako su poprilično osetljivi na bakterijske infekcije, higijena akvarijuma mora biti na visokom nivou. Preferiraju meku vodu niže pH vrednosti 6,0-6,5 (pa čak i pH 5,0-6,5). Preporučuje se držanje u akvarijumima veće litraže.

Svaštojedi su (omnivore), prihvataju raznoliku hranu. Živa hrana najbolje pospešuje mrest i konzumiranjem iste dobijaju najintenzivnije boje. Miroljubiva ribica koja se može gajiti i sa drugim miroljubivim ribama koje krase biljne akvarijume.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Ramirez.html
Kategorija:Patuljasti ciklidi
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kišna glista

Kišna glista ili gujavica (Lumbricus terrestris) pripada maločetinašima. Ima izduženo i člankovito telo prilagođeno za ukopavanje u podlogu.

Morfolofija i anatomija

Na prednjem delu tela nalazi se mali zaobljeni režanj, a iza njega je prvi kolutić (peristomijum) na kojemu se nalazi usni otvor. Na površini tela je jednoslojan epitel koji luči tanku kutikulu. Kutikula je porozna i kroz nju se izlučuje sekret koji vlaži površinu tela, čime se smanjuje trenje i olakšava izmena gasova (disanje se vrši preko površine tela). Ispod epitela nalazi se sloj kružnih, a ispod njega sloj uzdužnih mišića. Na površini tela se nalazi pojas žlezdanog epitela (klitelum) koji luči sluz (pomaže pri parenju) i kokon. Celom je u vidu parnih šupljina koje su okruženi peritonijumom. Peritonijum obrazuje dorzalnu i ventralnu mezenteru i pregrade (septe) između segmenata. Mezentere i septe drže crevo u središnjem delu. Celomska tečnost igra ulogu hidrauličnog kostura.

Krvotok je zatvorenog tipa. Sastoji se od dva glavna krvna suda – dorzalne i ventralne vene, koje se pružaju celom dužinom tela iznad, odnosno ispod creva. Dorzalna i ventralna vena su povezane poprečnim (bočnim) krvnim sudovima u svakom kolutiću. Pet bočnih krvnih sudova pulsira (bočna srca) čime se krv u dorzalnoj veni kreće od zadnjeg ka prednjem delu tela, a u ventralnoj obrnuto.

Nervni sistem je lestvičast. Sastoji se od moždanih ganglija od koje se unazad pruža parno trbušno stablo. U svakom segmentu se nalazi po par ganglija povezanih međusobno poprečnim vezama (komusurama) i istovremeno uzdužnim vezama (konektivama) sa parom ganglija susednih kolutića (podseća na lestvice).

Crevo je prava cev (jedino ono nije segmentirano), koje počinje usnim otvorom, nastavlja se na ždrelo (funkcionše kao pumpa), jednjak, želudac, te srednje i zadnje crevo sa analnim otvorom. Hrane se organskom otpadom koje se nalazi u zemlji, tako što gutaju zemlju.

Polni sistem je hermafroditan. Parenje se obavlja između dve jedinke koje se spajaju i razmenjuju spermatozoide. U kokon se polažu oplođena jaja i hranljivi sastojci, zatim se on odbacuje.

Posebne karakteristike - Kretanje se vrši naizmeničnim izduživanjem i skraćivanjem delova tela (kao talasi) uz odupiranje četinama o podlogu. Pri ovakvom kretanju se svaki segment ponaša kao zasebna vrećica unutar koje se nalazi tečnost i okružena je mišićima. Kružni i uzdužni mišići se kontrahuju antagonistički. Ima veliku moć regeneracije.

Preuzeto sa:
https://sh.wikipedia.org/wiki/Ki%C5%A1na\_glista
Kategorija:Hrana
Eleocharis acicularis

Eleocharis acicularis je biljka sa uskim, linearnim listovima. Njena visina dostiže maksimalno 5-15cm, a grananje u širinu ide od 2cm i više.

Voli jako svetlo. Za njeno uspešno gajenje intenzitet svetla je presudan faktor.

Jedna od ne previše zahtevnih biljaka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je izuzetno bogata sa hranljivim materijama, a poželjno je i dodavanje CO2 ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Matična biljka pored sebe daje bočne izdanke koji se šire i prave tepih. Takođe je i redovno trimovanje od značaja za njen bolji izgled. Srednjerastuća je vrsta biljke.

U prednjem delu akvarijuma se prvenstveno sadi, odlična kao zeleni pokrivač.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Eleocharis\_acicularis.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Tepih biljke
Echinodorus tenellus

Echinodorus tenellus je biljka sa linearnim listovima koji su skupljeni u rozetu. Najniža u rodu Echinodorus. Njena visina dostiže maksimalno 5-10cm, a grananje u širinu ide od 5-8cm.

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje, dok će pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka će imati niže i bogatije listove, gušće raspoređene.

Pripada srednje zahtevnim biljkama. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je izuzetno bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Matična biljka pored sebe daje nove izdanke koji se šire i prave tepih. Da bi se dobila kvalitetna i kompaktna zelena površina u akvarijumu, poželjno je ove nove izbojke odvajati od matične biljke i rasporediti ih okolo. Brzorastuća je vrsta biljke.

U prednjem delu akvarijuma se najčešće sadi, vrlo intersantna zbog svog niskog rasta, odlična kao zeleni pokrivač.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Echinodorus\_tenellus.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Biljke dna
Echinodorus vesuvius

Echinodorus vesuvius je biljka sa karakterističnim uzanim, spiralno uvijenim listovima i zašiljenim vrhom, a skupljeni su u rozetu. Podseća na Valisneria tortifolia. Njena visina dostiže maksimalno 10-20cm, a grananje u širinu ide od 10-15cm.

Voli svetlo jačeg inteziteta.

Pripada srednje zahtevnim biljkama. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Način razmnožavanja je vrlo zanimljiv. Biljka kada cveta, iz osnove cvetne drške pušta mlade listiće i na kraju obrazuje i koren. Kada poraste do određene veličine, novonastala jedinka se odvaja i sadi na željeno mesto. Brzorastuća je vrsta biljke.

Sadi se u srednjem ili zadnjem planu akvarijuma. Interesantna i retka vrsta biljke.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Srednji%20plan/Srednji\_plan/Echinodorus\_vesuvius.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Srednji plan
Kategorija:Zadnji plan
Paludomus

Paludomus (Paludomus sp.) je izuzetno lep i neobican puž. Morfologijom podseća na nerite, međutim ima sitne reljefe po kućici što ga čini drugačijim od nerita. Na obodu otvora puža se nalaze jarko crvene tačkice. Samo telo puža je crnkaste-braon boje. Ovaj puž je raritet i u Evropi.

O ovom pužu se jako malo zna. Ishrana mu je bazirana na algama (kao nerite), zatim rado prihvata i hranu za ribice, spirulinu i sl. Ono što je zanimljivo, voli da se polovično ukopava i pretpostavljamo da jede i izmet ribica i razbija mehure metana koje se stvaraju u podlozi. Po toj osnovi nas podseća na puža Sulawesi. Veličina je nekih 2-3cm.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Paludomus\_sp.html
Kategorija:Slatkovodni puževi
Ludwigia repens

Ludwigia repens je biljka sa ovalnim listićima raspoređenim duž stabla, koji su sa gornje strane zeleni a sa donje crvenkasti. Njena visina dostiže maksimalno 20-50cm, a grananje u širinu ide od 10-20cm

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje i neće imati pravu formu, kao ni kolorit.

Nije preterano zahtevna biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se uvek preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Razmnožava se iz bočnih izdanaka ili odsecanjem vrhova matične biljke koje zatim treba saditi na željeno mesto da se ukorene. Brzorastuća je vrsta biljke.

Najbolje je saditi je u grupi, u zadnjem planu akvarijuma. Zbog jednostavnih zahteva za održavanjem preporučuje se i početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Zadnji%20plan/Ludwigia\_repens.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Crvena
Kategorija:Zadnji plan
Microsorum pteropus windelow

Microsorum pteropus *windelow* je vrsta paprati sa listovima koji su na vrhu izreckani, izražene nervature. Listovi su otporni na napade ribica. Njena visina dostiže maksimalno 10-20cm, a grananje u širinu ide od 12-18cm.

Tolerantna vrsta biljke po pitanju svetla, može da raste i pod osvetljenjem slabijeg i jačeg intenziteta.

Spada u red nezahtevnih biljaka, laka je za gajenje, nije neophodno prihranjivanje i CO2, mada se uvek preporučuje radi boljeg napredovanja biljke. Sadi se kao vrste iz roda Anubias, tako što se veže za panj ili kamen sa koncem, vremenom konac istrune, a za to vreme se korenje prihvatilo za površinu na koju smo je vezali. Ne preporučuje se sadnja u podlogu, jer rizom može da istruli ako nije ostavljen slobodan iznad.

Biljka se razmnožava jednostavnim deljenjem, tako što se odseče deo matične biljke koji sadrži rizom i nekoliko listića. Odsečeni deo predstavlja novu mladu biljku koju sadimo na željeno mesto. Može se razmnožavati tako što će na starijim razvijenijim listovima da se formiraju mlade biljke, kada ovi novi pelceri puste korenčiće mogu da se odvoje od matične biljke i zasade zasebno. Spororastuća je vrsta.

Najčešće se sadi – vezuje na panj ili kamen u srednjem delu akvarijuma, ali se takođe može naći i u senci visokih biljaka zadnjeg plana.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Srednji%20plan/Srednji\_plan/Microsorum\_pteropus\_windelow.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Anubias nana petite

Anubias nana *petite* je biljka sa sitnim, izuzetno tamnim listovima. Listovi su čvrsti i jaki, otporni na napade ribica i puževa. Njena visina dostiže maksimalno 5-15cm, a grananje u širinu ide od 8-12cm.

Voli zasenu, odnosno slabije svetlo. Preporuka je da se sadi u senci drugih biljaka, jer tada će imati optimalne uslove za svoj rast i razvoj.

Spada u red nezahtevnih biljaka, laka je za gajenje, nije neophodno prihranjivanje i CO2, mada se uvek preporučuje radi boljeg napredovanja biljke. Sadi se tako što se veže za panj ili kamen sa koncem, vremenom konac istrune, a za to vreme se korenje prihvati za površinu na koju smo je vezali. Ne preporučuje se sadnja u podlogu, jer rizom može da istruli ako nije ostavljen slobodan iznad.

Biljka se razmnožava jednostavnim deljenjem, tako što se odseče deo matične biljke koji sadrži rizom i nekoliko listića. Odsečeni deo predstavlja novu mladu biljku koju sadimo na željeno mesto. Spororastuća je vrsta.

Zbog svog patuljastog izgleda najčešće se sadi u prednjem delu akvarijuma, ali se takođe može naći i u sredini u senci visokih biljaka zadnjeg plana.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Anubias\_nanai\_petite.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Fluor

Flor spada u halogene nemetale. Gasovit je u prirodi i veoma reaktivan pa se najčešće javlja u obliku soli florida. Koristi se za dezinfekciju vode jer reaguje sa mikroorganizmima i ubija ih. Najčešće se nalazi rastvoren u morskoj vodi kao pratilac natrijum-hlorida. Većina florida je rastvorljiva dobro u vodi. Spada u mikroelemente i njegova količina u vodi treba da bude na niskom nivou.
Kategorija:Parametri
Hydrocotyle dissecta

Hydrocotyle dissecta biljka sa sitnim, režnjevitim, svetlo zelenim listovima. Ima puzavu formu i obrazuje nizak žbun. Njena visina dostiže maksimalno 3-8cm, a grananje u širinu ide od 5-10cm.

Tolerantna vrsta biljke po pitanju svetla, može da raste i pod osvetljenjem slabijeg i jačeg intenziteta.Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje, dok će pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka imati niže i bogatije listove gušće raspoređene.

Pripada srednje zahtevnim biljkama. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, a takođe i CO2 se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Matična biljka pored sebe daje bočne izdanke koji se šire i prave tepih. Brzorastuća je vrsta biljke.

U prednjem delu akvarijuma se prvenstveno sadi, vrlo intersantna zbog svog niskog rasta, odlična kao zeleni žbunasti pokrivač.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Hydrocotyle\_dissecta.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Pogostemon stellatus octopus

Pogostemon stellatus *octopus* je biljka sa uzanim dugim listićima, svetlo zelene boje. Njena visina dostiže maksimalno 20-50cm, a grananje u širinu ide od 10-20cm.

Voli svetlo jakog inteziteta.

Srednje zahtevna biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali preporučuje se ukoliko želimo da nam ova biljka brže i bolje napreduje.

Razmnožava se mladim izdancima koji izrastaju iz samog korenovog sistema biljke, putem odvajanja bočnih izdanaka ili jednostavnim odsecanjem vrha matične biljke i njenim sađenjem u podlogu. Brzorastuća je vrsta biljke.

Najbolje je saditi je u grupi, u srednjem ili zadnjem planu akvarijuma. Vrlo interesantna i dekorativna.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Zadnji%20plan/Pogostemon\_stellatus\_Octopus.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Srednji plan
Kategorija:Zadnji plan
Leteća lisica

Leteća lisica (Epalzeorhynchos kalopterus) potiče sa Tajlanda, Indije i Vijetnama. Jedinke mogu da porastu i do neverovatnih 15cm. Telo im je izuzetno vretenasto. Po sredini tela ima crnu prugu od glave do repnog peraja. Izuzetno vredan algar i jako je čest u akvarijumima.
Preporučuje se da se drže na temperaturama od 22 - 26°C. Traže blago kiselu pH, između 6 – 7,5. Kada poraste može se ulenjiti. Može se držati i u manjim akvarijumima.

Isključivo se hrani algama, rado prihvata i hranu na bazi algi ili biljaka poput spiruline i sl. Nije agresivna, dobroćudna je ribica. Može se kombinovati sa krupnijim ribicama poput skalara kao i sa sitnijim i sl. Izuzetno je aktivna i živahna ribica.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Leteca\_lisisca.html
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Algari
Echinodorus ozelot red

Echinodorus ozelot *red* je biljka sa karakterističnim listovima po kojima se rod Echinodorus prepoznaje, skupljeni su u rozetu i imaju blago izraženu nervaturu i fleke crvene boje. Njena visina dostiže maksimalno 20-40cm, a grananje u širinu ide od 25-30cm.

Voli svetlo jačeg inteziteta.

Pripada manje zahtevnim biljkama. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Način razmnožavanja je vrlo zanimljiv. Biljka kada cveta, iz osnove cvetne drške pušta mlade listiće i na kraju obrazuje i koren. Kada poraste do određene veličine, novonastala jedinka se odvaja i sadi na željeno mesto. Brzina rasta se može označiti kao srednja.

Može da se sadi kao zasebna jedinka ili u manjoj grupi, u srednjem ili zadnjem planu akvarijuma. Zbog jednostavnih zahteva za održavanjem preporučuje se početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Srednji%20plan/Srednji\_plan/Echinodorus\_ozelot\_red.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Srednji plan
Cryptocoryne undulata

Cryptocoryne undulata je biljka sa izduženim, smeđim listovima koji su skupljeni u rozetu. U odnosu na Cryptocoryne wendtii brown list ove biljke ima izraženiju nervaturu i nema talasast obod. Njena visina dostiže maksimalno 10-15cm, a grananje u širinu ide od 10-15cm.

Svetlo slabijeg intenziteta prija ovoj biljci. Preporuka je saditi je u senci neke druge više biljke, kao i na bočnim mestima akvarijuma gde je manje osvetljeno.

Biljka koja nije preterano zahtevna. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Nove mlade biljke koje se razvijaju pored majke biljke odvojiti nakon formiranog petog lista i zasaditi na željeno mesto. Takođe je i preporuka da se nove mlade biljke ne rasadjuju, već ostave da dalje rastu kraj matične kako bi biljka bila žbunastija. Ovo je spororastuća vrsta biljke.

U srednjem delu akvarijuma se najčešće sadi. Nije zahtevna pa se preporučuje i početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Srednji%20plan/Srednji\_plan/Cryptocoryne\_undulata.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Ikrašice

Ikrašice predstavljaju najveću grupu ribica. Osim ljih postoji par vrsta koje su živorotke. Ove ribice se razmnožavaju tako što ženka položi ikru na lišće, staklo, kamenje ili drugo pogodno mesto nakon čega mužjak vrši oplodnju sa mlečom. Nekood roditelja ili oboje uklanjaju neopložena jajašca i sprečavaju pojavu plesni i napad bakterija na jajašca. Nekad neko od roditelja može da jede položenu ikru pa takve roditelje treba držati van mresnog akvarijuma. Ako nema zasebnog akvarijuma za mrest tada bas ne može puno taga da se uradi. Roditelji brane ikru od bolesti i od drugih ribica koje hoće da je pojedu. Po pitanju razlikovanja polova ovde ne postoji razlika po pitanju tadnjeg donjeg peraja nego su ženke krupnije od mužjaka i često su manje lepih boja od mužjaka. Za ikrašice je čest život u jatu od 5-6 jedinki. Retke ikrašice pokazuju neprijateljstvo prema svojoj vrsti, primer su algari gde može doći do borde mužjaka do smrti, mada to nije uvek slučaj.
Kategorija:Ikrašica
Dafnija

Vodene buve - dafnije (Daphnia magna) nalazimo u svim slatkovodnim stanistima. Prosecna velicina je od 0.2 do 3mm. Brzo se razmnozavaju u jako zelenoj vodi punoj algi, pa ih u nekim slucajevima koristimo kao prirodni filter za odrzavanje cistoce vode. Ako su nam u akvarijumu razmnozene zelene alge, tada iz akvarijuma trebamo izvaditi ribe i naseliti vodene buve, koje posle nekoliko nedelja ociste akvarijum od algi i biljke pocinju intenzivnije rasti, pa posle toga mozemo ubaciti ribe. Zimi ih nalazimo i pod ledom. Pri hranjenju moramo paziti da ih ne naselimo u prevelikoj kolicini jer uzimaju ribama kiseonik. Najbolje ih je uzimati iz prirode sa gustim mrezama tamo gde nema drugih riba, jer smo tada sigurni od nemogucnosti zaraze akvarijumskih riba.

Postoji i sušena varijanta koja se može kupiti u pet shop-ovima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarijum.org/tekstovi/dafnija.html
Kategorija:Hrana
Kategorija:Odrzavanje
Blyxa japonica

Blyxa japonica je biljka sa linearnim, svetlozelenim listovima koji su skupljeni u rozetu. Njena visina dostiže maksimalno 5-10cm, a grananje u širinu ide od 5-10cm.

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje i listovi biljke poprimaju zelenu boju, dok će pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka imati niže i bogatije listove gušće raspoređene, boje starog zlata.

Pripada srednje zahtevnim biljkama. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Raymno\ava se odvajanjem pelcera od matične biljke, najčešće pomoću oštrih makaza jer ova biljka ima jak i razgranat korenov sistem. Dobijene mlade izdanke zasaditi kao zasebne jedinke, ako se sade u grupi vrlo lako isplivaju na površinu. Brzina rasta biljke se može označiti kao srednja.

Najčešće se sadi u prednjem delu akvarijuma.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Blyxa\_japonica.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Hasemania

Hasemania (Hasemania nana) potiče iz Brazila. Jedinke mogu da porastu do 5cm. Blago pljosnatog je oblika. U zavisnosti od svetla žuta boja tela može biti manje ili više izražena i kretati se sve do oker boje. Aktivnog su karaktera i stalno su u pokretu, ne formiraju kompaktno jato ali se drže zajedno. Preporučuje se da se drže na temperaturama od 23-28°C. Traže blago kiselu vodu ili blako alkalnu vodu, pH između 6 - 8. Potrebno ih je držati u jatu od najmanje 10 jedinki kako bi formirale jato i mogle normalno funkcionisati. Držite li se ovog saveta neće se plašiti drugih većih ribica, biće manje pod stresom, a time i ređe obolevati i svakako duže živeti. S obzirom da nije velika ribica bez problema se može držati i u manjim akvarijumima.

U prirodi se hrane insektima, crvima, dok u akvarijumskim uslovima rado prihvataju listiće, granuliranu hranu. Takođe rado jedu živu hranu u vidu artemija i dafnija, larve komaraca i sl. Toleriše držanje i u manjim akvarijumima. Može se kombinovati sa bilo kojom ribicom koja je mirnog i ne agresivnog karaktera. Nije puno zahtevna ribica i zahvalna je za početnike. Izuzetno je aktivna i živahna ribica.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Hasemania\_tetra.html
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Tetra
Kategorija:Slatkovodna ribica
Hemianthus micranthemoides

Hemianthus micranthemoides je biljka sa sitnim, svetlo zelenim listovima. Za razliku od Hemianthus calitrichoides cuba ima nešto krupnije listiće, pa i stabaoce, ne raste nisko i puzavo, osim ako se redovno ne trimuje. Njena visina dostiže maksimalno 5-15cm, a grananje u širinu ide od 5-10cm.

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje i neće imati pravu formu. Pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka može imati niže i bogatije listove gušće raspoređene, pa čak i praviti tepih.

Srednje je zahtevna biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Lako se razmnožava, iz bočnih izdanaka ili odsecanjem vrhova matične biljke koje zatim treba saditi na željeno mesto da se ukorene. Spada u red brzorastućih vrsta biljaka.

U prednjem ili srednjem delu akvarijuma se sadi, u zavisnosti od visine vodenog stuba.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Hemianthus\_micranthemoides.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Srednji plan
Kategorija:Tepih biljke
Cryptocoryne beckettii petchi

Cryptocoryne beckettii *petchi* je biljka sa lancetastim listovima koji su skupljeni u rozetu. Ima interesantan kolorit, nijansa crvenkasto - braon listova daje odličan kontrast u akvarijumu. Njena visina dostiže maksimalno 10-15cm, a grananje u širinu ide od 8-15cm.

Svetlo slabijeg intenziteta prija ovoj biljci. Preporuka je saditi je u senci neke druge više biljke, kao i na bočnim mestima akvarijuma gde je manje osvetljeno.

Tolerantna biljka kada je u pitanju kvalitet vode. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Nove mlade biljke koje se razvijaju pored majke biljke odvojiti nakon formiranog petog lista i zasaditi na željeno mesto. Takođe je i preporuka da se nove mlade biljke ne rasađuju, već ostave da dalje rastu kraj matične kako bi biljka bila žbunastija. Ovo je spororastuća vrsta biljke.

U prednjem delu akvarijuma se najčešće sadi, daje odličan kontrast i jako interesantna za kombinovanje sa ostalim vrstama biljaka.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Cryptocoryne\_beckettii\_petchii.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Hemigramus

Hemigramus (Hemigrammus caudovittatus) potiče iz Južne Amerike. Ove ribice mogu da porastu i do 7cm. Imaju telo poput svih vrsta iz roda Charicidae, srebrnkaste su boje sa izraženo crvenim repnim i malo slabije crvenkastim analnim perajima. Mogu se držati i u akvarijumu sa nešto nižom temperaturom, od 18 - 25°C. Nije teritorijalna vrsta i nije agresivna već naprotiv. Najbolje je držati ih u jatu kao i sve tetre.

Rado prihvataju listiće i granuliranu hranu. Takođe rado jedu živu hranu u vidu artemija i dafnija, larve komaraca i sl. Zbog veličine preporučuju se za akvarijume većih litraža. Mogu se kombinovati sa bilo kojom ribicom koja je mirnog i ne agresivnog karaktera. Nije puno zahtevna ribica i zahvalna je za početnike.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Hemigramus\_caudovittatus.html
Kategorija:Tetra
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Ikrašica
Amazonac

Amazonac (Pomacea brigesii) potiče iz Južne Amerike. Najpopularniji akvarijumski puž, amazonac ili jabučar, ima najčešće kućicu žute boje mada postoje i varijacije u drugim bojama. Njegova veličina kada odraste je otprilike kao jabuka, pa otuda i naziv, nekih 5-6cm u prečniku. Hrane se algama, biljnim otpacima, ostacima hrane koja padne od ribica, a takođe voli i bareno povrće, spirulina tabletice.

Amazonac je polno zreo pri veličini od oko 2,5 cm. Mužjaka i ženku razlikujemo po tome što ženka polaže jaja, a isto tako se smatra da mužjak sa leve strane ima cevasti izraštaj za razliku od ženke. Laganim povišenjem temperature i pojačanom ishranom možemo podsticati reprodukciju. Ženka polaže jaja u obliku grozda iznad vode (u akvarijumu najčešće na poklopac). Jaja su veličine od 2,2 mm do 3,5 mm u prečniku od bledoružičaste do crvenkaste boje. Prosečno gnezdo sadrži 200 do 600 jaja. Ne izlegu se svi puževi, ali moguće je da ih preživi i do stotinak iz jednog gnezda. Mirni puževi koji su neutralni stanovnici akvarijuma. Ne bi ih trebalo držati sa ciklidima, botijama, helenom. Temperatura vode koja im odgovara je od 20-29°C, pH 5,5 – 8,0.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Amazonac.html
Kategorija:Slatkovodni puževi
Lokahata

Lokahata (Botia locachata) potiče sa Bornea i Sumatre. Jedinke mogu da porastu i do 15cm. Telo im je izuzetno vretenasto. Beličasto-sive je boje sa crnim prugama. Za razliku od ostalih ribica botije nemaju krljušt i zbog toga su dosta podložnije bolestima. Preporučuje se da se drže na temperaturama od 24 - 30°C. Traže blago kiselu vodu, pH između 5 - 7. Ume da pravi problem u akvarijumu, širokolisne biljke buši i može maltretirati ribice do smrti kada dostigne maksimalnu veličinu.

U prirodi se hrani puževima, dok u akvarijumskim uslovima može pored puževa jesti i granuliranu hranu i sl. Obavezan je poklopac jer često iskače iz akvarijuma. Može se kombinovati sa krupnijim ribicama poput skalara i sl. Izuzetno je aktivna i živahna ribica.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Botia\_Lokahata.html
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Botije
Limnobium spongia

Limnobium spongia je biljka sa okruglastim mesnatim listićima i dugačkim razvijenim korenom. Njena visina dostiže maksimalno 1-10cm, a grananje u širinu ide od 5-10cm.

Voli svetlo jačeg intenziteta.

Srednje je zahtevna biljka. Hranljiva podloga poželjna u akvarijumu kako bi preko vode usvojila hranljive elemente. Dodavanje CO2 nije potrebno za njen rast i razvoj.

Brzina rasta se može označiti kao srednja, a biljka se razmnožava sama obrazujući pored matične nekoliko novih mladih izbojaka, koje ako želimo možemo odvojiti i prebaciti na željenu poziciju.

Površina vode gde predstavlja mesto za skrivanje mlađi, a zbog svog tankog, dugog korena izuzetan je dekor u određenim tipovima akvarijuma. Zbog jednostavnih zahteva za održavanjem preporučuje se i početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Plutajuce/Limnobium\_spongia.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Plutajuće biljke
Najas guadalupensis

Najas guadalupensis je poznata i pod nazivom *gupi trava*. Biljka sa nežnim igličastim listićima, svetlo zelene boje. Ima krto i nežno stabaoce koje se lako kida i lomi. Njena visina dostiže maksimalno 15-45cm, a grananje u širinu ide od 15-60cm.

Tolerantna vrsta biljke po pitanju svetla, može da raste i pod osvetljenjem slabijeg i jačeg intenziteta.

Nezahtevna biljka. Može se pustiti da slobodno pluta po površini, ili zasaditi u podlogu ukoliko ima dovoljno svetlosti. Hranljiva podloga i dodavanje CO2 nije neophodno za njen rast i razvoj.

Razmnožava se bočnim izdancima koji se odvoje od matične biljke i rasade na željeno mesto. Brzorastuća je vrsta biljke.

Površina vode kao odlično mesto za skrivanje mlađi, ili u zadnjem planu akvarijuma zasaditi u podlogu, jer ova biljka obrazuje i koren. Zbog jednostavnih zahteva za održavanjem preporučuje se i početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Plutajuce/najas\_guadalupensis.html
Kategorija:Plutajuće biljke
Kategorija:Slatkovodne biljke
Ramirezi

Ramirezi (Mikrogeophaguso ramirezi) spada u porodicu patuljastih ciklida i naraste do nekih 7-8 cm. Miroljubiva je riba iako propada porodici ciklida stoga se može držati u kombinaciji s manjim ribama kao što su tetre pa sve do kombinacija s diskusima. Ramirezi su jedna od najlepših vrsta akvarijskih ribica, pogotovo ako uzmemo činjenicu da imaju grimiznu boju koja se pod svetlom preliva sa svim duginim bojama.

* Veličina: 8-10cm
* Temperatura: 23-30°C
* Kvalitet vode: pH= 5,0 - 7,0; dGH= 0,0 - 12,0

Ramirezi su osetljivije ribe, pogotovo na razne napade bakterija stoga je potrebno redovno održavanje akvarijuma i kvalitetna ishrana kako bi se ramirezi osećali što bolje i ne bi oboljevali, tim gore jer su osjetljivi na lekove. Takođe su prilično osetljivi na tvrdoću vode i nikako nije preporučljivo držanje ramireza u tvrdoj vodi.

## Razmnožavanje

Razlike među spolovima kod odraslih riba su lako uočljive. Mužjaci imaju veće leđno peraje i ravnije čelo dok ženka ima manje leđno peraje, nešto je manja i ima ružičast stomak (pogotovo kada je spremna na mrest).
Za uzgoj ramireza je potrebna prilično meka voda 1-3 dGH, pH 6,5 - 6,8, kH 0-1.
Akvarijum za mrest ramireza uređujemo na sledeći način:
Postavimo mangrovo drvo u jedan ugao akvarijuma dok u ostala tri ugla postavljamo keramičke pločice dimenzija oko 4x4 cm na koje par polaže ikru. U akvarijum dodamo još i neku širokolisnu biljku. Poželjno je u filter ubaciti malo treseta da održava pH stabilnim. Naravno akvarijum i svu opremu pre svega dobro operemo u hipermanganu pošto je ikra ramireza prilično osetljiva na plesan.
Ubacimo par u akvarijum i hranimo ih što raznovrsnije i sto je više moguće živom hranom. Nakon otprilike nedelju dana stomak ženke će poprimiti izrazito rozu boju i mužjak počnje svoj ples. Par počinje čistiti mesto na koje misle položiti ikru i počinje mrijest.
Ako je sve u redu čuvaju naizmenično ikru i ventiliraju perajima. Ako mužjak otera ženku nakon mresta najbolje bi bilo izdvojiti je iz mresnog akvarijuma. Ako je ostavimo u akvarijumu postoji velika mogućnost da je mužjak ubije ili da ženka pojede ikru.
Inkubacija ikre traje, pri temperaturi od 29°C, oko 48 sati, nakon toga još period od nekih 4-6 dana dok mlađ ne propliva i počne se hraniti.
Hranimo ih sitnijom artemijom platinum ili sanders grade A. Uslovi u akvarijumu sa mlađi moraju biti idealni sa što manje nitrita i nitrata jer su ramirezi prilično osetljivi na uslove vode, pogotovo mlađ.

Nakon otprilike 1-2 nedelje odvajamo roditelje koje polako možemo pripremati za sljedeći mrest. Mlađ i dalje hranimo artemijom i vršimo česte izmene vode svakih 2-3 dana, naravno zamenjujemo je vodom istih parametara. Kada mlađ poraste dovoljno da može jesti suvu ili neku krupniju živu hranu (otprilike 7mm) možemo postepeno povećavati tvrdoću do nekih 6 dGH.

## Galerija

1/1
Preuzeto sa:
http://akvaristikasimeunovic.weebly.com/baza-riba.html
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Ikrašica
Eleocharis parvula

Eleocharis parvula je biljka sa uskim, linearnim listovima. Njena visina dostiže maksimalno 3-10cm, a grananje u širinu ide od 5-10cm.

Voli jako svetlo. Za njeno uspešno gajenje intenzitet svetla je presudan faktor.

Jedna od ne previše zahtevnih biljaka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je izuzetno bogata sa hranljivim materijama, a poželjno je i dodavanje CO2 ukoliko želimo da nam ova biljka brže i bolje napreduje.

Matična biljka pored sebe daje bočne izdanke koji se šire i prave tepih. Redovno trimovanje je od značaja za njen bolji izgled. Srednjerastuća je vrsta biljke.

U prednjem delu akvarijuma se prvenstveno sadi, vrlo intersantna zbog svog niskog rasta, odlična kao zeleni pokrivač.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Eleocharis\_parvula.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Tepih biljke
Cryptocoryne wendtii green

Cryptocoryne wendtii *green* je biljka sa izduženim, po obodu talasastim, zelenim listovima koji su skupljeni u rozetu. Njena visina dostiže maksimalno 5-10cm, a grananje u širinu ide od 8-10cm.

Tolerantna vrsta biljke po pitanju svetla, može da raste i pod osvetljenjem slabijeg i jačeg intenziteta.

Biljka koja nije preterano zahtevna. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Nove mlade biljke koje se razvijaju pored majke biljke odvojiti nakon formiranog petog lista i zasaditi na željeno mesto. Takođe je i preporuka da se nove mlade biljke ne rasadjuju, već ostave da dalje rastu kraj matične kako bi biljka bila žbunastija. Ovo je spororastuća vrsta biljke.

U srednjem delu akvarijuma se najčešće sadi. Nije zahtevna pa se preporučuje i početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Srednji%20plan/Srednji\_plan/Cryptocoryne\_wendtii\_green.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Srednji plan
Flokulenti

Flokulenti su najgore rešenje za rešavanje problema bakterija i algi u akvarijumu ili jezeru. Flokulanti se lepe po škrgama ribicama i na taj način ih čine podložnijum bolestima. Flokulenti izazivaju slepljivanje sitnih čestica, bakterija i algi koje tad padaju na dno kao krupan talog koji treba usisati. Primer jednog ovakvog sredstva je Tetra Pond AlgoRem. Kao što se vidi i u opisu za ovaj preparat on je prvenstveno namenjen jezerima gde je daleko veća količina vode nego u akvarijumu pa su negativni efekti manje izraženi, pogotovo što su jezerske ribice krupnije od akvarijumskih pa je i štetan efekat flokulenta na njih manji!

Kategorija:Odrzavanje
Glossostigma elatinoides

Glossostigma elatinoides je biljka sa sitnim, svetlo zelenim listovima, nešto krupnija od Elatine hydropiper. Njena visina dostiže maksimalno 2-3cm, a grananje u širinu ide od 2cm i više.

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje i neće imati pravu formu, dok će pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka imati niže i bogatije listove gušće raspoređene.

Pripada srednje zahtevnim biljkama. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je izuzetno bogata sa hranljivim materijama, a takođe i CO2 se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka uspešno raste.

Matična biljka pored sebe daje bočne izdanke koji se šire i prave tepih. Spororastuća je vrsta biljke.

U prednjem delu akvarijuma se prvenstveno sadi, vrlo intersantna zbog svog niskog rasta, odlična kao zeleni pokrivač.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Glossostigma\_elatinoides.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Prednji plan
Kategorija:Tepih biljke
Bacopa australis

Bacopa australis je biljka sa okruglastim, naspramnim, svetlo zelenim listovima. Njena visina dostiže maksimalno 7-30cm, a grananje u širinu ide od 2-4cm.

Voli jako svetlo. Ukoliko je intezitet svetla slabiji biljka će da se izdužuje i neće imati pravu formu. Pod većim intezitetom svetla i u adekvatnim uslovima ova biljka može imati niže i bogatije listove gušće raspoređene, pa čak i imati puzavu formu.

Nezahtevna je biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je bogata sa hranljivim materijama, dodavanje CO2 nije neophodno, ali se preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Lako se razmnožava, iz bočnih izdanaka ili odsecanjem vrhova matične biljke koje zatim treba saditi na željeno mesto da se ukorene. Spada u red brzorastućih vrsta biljaka.

U srednjem ili zadnjem delu akvarijuma se sadi, u zavisnosti od visine vodenog stuba.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Srednji%20plan/Srednji\_plan/Bacopa\_australis.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Srednji plan
Hygrophila corymbosa cherry leaf

Hygrophila corymbosa *cherry leaf* je biljka sa lancetastim listovima raspoređenim duž stabla. Za razliku od Hygrophila corymbosa gornji listovi, ukoliko biljka ima odgovarajuće uslove, imaju nijansu crvenkaste, braonkaste boje. Njena visina dostiže maksimalno 30-50cm, a grananje u širinu ide od 10-15cm.

Voli svetlo jakog inteziteta.

Nije preterano zahtevna biljka. Podloga u koju se sadi trebalo bi da je nešto deblja, jer ova biljka ima izuzetno razgranat korenov sistem. Dodavanje CO2 nije neophodno, ali se uvek preporučuje ukoliko želimo da nam ova biljka još bolje napreduje.

Razmnožava se iz bočnih izdanaka ili odsecanjem vrhova matične biljke koje zatim treba saditi na željeno mesto da se ukorene. Brzorastuća je vrsta biljke.

Najbolje je saditi je u grupi, u zadnjem planu akvarijuma. Zbog jednostavnih zahteva za održavanjem preporučuje se i početnicima.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Biljke%20prednjeg%20plana/Zadnji%20plan/Hygrophila\_corymbosa\_cherry\_leaf.html
Kategorija:Slatkovodne biljke
Kategorija:Zadnji plan
PH

pH je koncentracija vodonikovih jona u rastvoru u odreženoj zapremini (1 litar). Iskazuje se kao koncentracija vodoničnih jona u molovima po litru rastvora ili kao pH vrednost koja predstavlja negativan logaritam koncentracije vodoničnih jona. Na pH skali 7 je neutralna vrednost, sve ispod te vrednosti je kiselo a iznad nje bazno. Komplementarna vrednost za pH je pOH čija je vrednost data izrazom: pOH=14-pH. pH sveže destilovane vode je 7 ali vremenom ova vrednost se smanjuje jer voda postaje kiselija zbor rastvaranja ugljendioksida iz vazduha koji daje ugljenu kiselinu. Tbog ovoga odstajala destilovana voda ima pH oko 5,6.

## Određivanje

Za grubo odreživanje se koristi lakmus papir koji je crven u kiseloj a plav u baznoj sredini. Drugi tečni indikatori imaju različite boje u baznoj i kiseloj sredini. Poznavanjem intervala promene boje indikatora i upotrebom više indikatora moguće je preciznije odrediti pH. Najpoznatiji tečni indikatori su metil-oranž i fenolftalein. Metil-oranž menja boju u kiseloj sredini dok fenolftalein menja boju u baznoj sredini. Pored ovih indikatora postoje i kombinovane indikatorske trake koje imaju nekoliko kockica koje menjaju boju kad se urone u rastvor i preko palate boja koja ide uy trake može se odrediti pH.
Pored ovih starijih metoda koje daju grubu predstavu o koncentraciju vodoničnih jona moguće je precižnije odrediti vrednost ph pomoću pH-metra. U pH-metru se nalaze radna i referentna elektroda koje odrežuju potencija vodoničnih jona u ispitivanom rastvoru i daju na pH vrednost sa preciznošću na 2 decimale. Da bi ovi urežaji ispravno radili potrebno ih je kalibrisati i baždariti periodično sa standardnim rastvorima pufera poznate pH (najčešće 4,00; 7,00 i 10,00). Ovi uređaji mere električni potencijal vodoničnih jona u milivoltima (mV) ipreko Nerstove jednačine pretvaraju tu vrednost u pH vrednost.
Kategorija:Parametri
Bikolor

Bikolor (Epalzeorhynchos bicolor) potiče sa ???????. Jedinke mogu da porastu i do ?cm. Telo im je izuzetno vretenasto. Plavičaste je boje telo sa crvenkastim repom. Za razliku od ostalih ribica botije nemaju krljušt i zbog toga su dosta podložnije bolestima. Preporučuje se da se drže na temperaturama od ? - ?°C. Traže blago kiselu vodu, pH između 5 - 7. Ume da pravi problem u akvarijumu, širokolisne biljke buši i može maltretirati ribice do smrti kada dostigne maksimalnu veličinu.

U prirodi se hrani puževima, dok u akvarijumskim uslovima može pored puževa jesti i granuliranu hranu i sl. Obavezan je poklopac jer često iskače iz akvarijuma. Može se kombinovati sa krupnijim ribicama poput skalara i sl. Izuzetno je aktivna i živahna ribica.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Bikolor.html
Kategorija:Ikrašica
Kategorija:Slatkovodna ribica
Kategorija:Botije
Kategorija:Nedovršeno
Crni sulawesi

Crni sulawesi (Tylomelania gemmifera) potiče sa Matonog jezera, Towuti jezera. Veličina mu je 3-10 cm. Miroljubiv je. Ishrana su mu nečistoće sa podloge, izmet ribica, prihvata i obareno povrće. Razmnožavanje ovog puža je lako. Za gajenje mu treba minimum akvarijum od 20L, temperatura od 26-32°C i pH od 7,2 - 8,5.

Preuzeto sa:
http://www.akvarioland.com/Sulawesi\_crni.html
Kategorija:Slatkovodni puževi
Kategorija:Nedovršeno