Wp/lt/Пагриндинис пуслапис

**Свеики атвүкӗ й Википедијӑ** –**лаисвӑјӑ енcиклопедијӑ, куриӑ курти гали кєквєнас.**
**Присијунк** ир пасидалинк саво жинёмис су пасаулю!

* Свеики атвүкӗ

* Дажняуси клаусимаи

* Пагалба
* Клауск

* Таисүкләс ир суситаримаи

* Павеиксләлиў наудојимас

**Вокєчиў калба** (вокишкаи – *Деуцхе Спрахе* арба *Деуцх*) – индоеуропєчиў калбў шеимос германў калбў групәс вакарў германў шакос калба. Даугяуся вартојама пачиў вокєчиў Вокєтијоје ир вокєчиў калбос тармәмис калбанчёсе шалүсе – Аустријоје, Лихтенштеине, Люксембурге, вокишкаи калбанчюосе Швеиcаријос кантонуосе, рүтў Белгијоје, Италијоје (Пєтў Тиролүје), Пранcӯзијоје (Елзасе). Вокишкаи калбанчиў мажумў үра Видурё Еуропоје беи китосе пасаулё шалүсе. Вєна иш Намибијос наcёналиниў калбў. Еуропос сӑјунгоје вокєчиў калба үра пирмоје вєтоје пагал скаичиў жмониў, курємс ши калба үра гимтоји. Бе то, ји лаикома вєна иш пасаулиниў калбў.
Вокєчиў калба сусидарә иш франкў, алеманў, баварў ир иш далєс иш сеновәс саксў ир фрүзў тармиў.
Ики VII a. ишкило дви тармиў групәс – вокєчиў аукштаичиў ир вокєчиў жемаичиў. Скирямос шёс вокєчиў жемаичиў рашто калбос: сеноји (VIII–XII a.) ир видуринә (XIII–XV a.) вокєчиў жемаичиў калба (јос саксў жемаичиў тарме IX–XV a. сукурта грожинәс литератӯрос, о иш франкў жемаичиў тармәс сусидарә фламандў ир оландў калбос). Сеносёс вокєчиў аукштаичиў калбос рашто паминклў ишлико лабаи недауг, видурине вокєчиў калба буво сукурта ритериў поезијос, анкстүвоји йсигаләјо раштведүбоје. Сеняуси рашүтиняи паминклаи сукурти VIII a. видурүје лотүнишкаис рашменимис. Јос унификаcијӑ скатино спаусдинтиниў кнүгў ацирадимас, реформаcија ир М. Лютерё Библијос вертимас.
**Даугяу…**

**Павүздиняи страипсняи** | **Верта паскаитүти** | Кеисти | Ринкти страипснй

 ругпјӯчё 31 дєнос йвүкяи
 **Лєтувоје**
* 1993 − иш Лєтувос ишвеста Русијос армија. 23 вал. 46 мин. Русијос армијос каринис ешелонас несустодамас праважяво Кенос гележинкелё стотй.

**Пасаулүје**
* 1888 − пирмоји гарсёјо Лондоно серијинё жудико Џеко Скердико жмогжудүстә.
* 1907 − Русија, Англија, Пранcӯзија сударә Антантәс сӑјунгӑ.
* 1920 − Детроите транслюота пирмоји радијо жиниў програма.
* 1939 − инсcенизуотас Гливиcў (*Глеиwитз*) радијо стотєс штурмас, тапӗс претексту китӑ дєнӑ ужпулти Ленкијӑ, таип прадедант II пасаулинй карӑ.
* 1957 − Малаизија паскелбә неприклаусомүбӗ.

**Е нумеряи** үра маисто прєдў нумеряи, наудојами маисто продуктў етикетәсе Еуропос Сӑјунгоје. Ши нумераcијос тварка атитинка Тарптаутинӗ нумераcијос системӑ (ТНС), куриӑ нустатә Cодеx Алиментарюс комитетас. Касдєнинәје калбоје Е нумерис дажнокаи вадинамас Е скаичюми.
Еуропос Сӑјунгоје леиџями наудоти тик далй ТНС ишвардинтў папилдў (иш чя ир „Е“ прєшдәлис). Кита вертус й шй сӑрашӑ непатенка каи курёс атитинкаму тикслу иш сено вартојамос меџягос, курёс саво (хеминәс, генетинәс) саугос ир наудингумо родикляис нет ленкя хеминес, пвз., швєжиў аугалў фитонcидаи ир етериняи алєјаи каип консервантаи (присиминкиме чеснакў, имбєро „галёјимо лаикӑ“), продуктў рӯкүмас су аугалаис, хеминю пожиӯрю негрүни натӯралӯс ир џёвинти јӯрос думбляи ир йваирёс кракмолингос шакнүс каип тирштикляи, ваисиў ир даржовиў султүс каип маисто дажикляи, маистиняи ир прєскониняи аугалаи каип антёксидантў шалтинис, кт. Е скаичюс дажнаи традиcишкаи ненуродомас ант каи куриў продуктў, пвз., консервантў кєкис сверямуосе продуктуосе (ваисиў апдоројимо павиршинәс меџягос, консервантаи ир панашёс меџягос мишраинәсе, сверямуосе салдаинюосе).
Лєтувоје леиџями маисто прєдаи ишвардинти Лєтувос һигєнос нормоје ҺН53-1995 „Леиџями вартоти маисто прєдаи“ ир јос прєде ҺН 53-1:2001 „Леиџямос вартоти квапёсёс меџягос ир квапиўјў меџягў гамүбос жалявос“.
Е нумеряи таип пат наудојами ир китосе шалүсе: Аустралијоје, Наујојоје Зеландијоје беи Израелүје. Јє памажу популярәја ир Шяурәс Америкоје, үпач Канадоје.
Дәл каи куриў маисто прєдў вүкста диделәс дискусијос, каи курёс шалүс үра уждраудусёс јў наудојимӑ. Манома, кад нитратаи Е250, Е251, Е252 гали сукелти тєсёсёс жарнос вәжй, дажикляи Е124, Е131 – йваиряс алергијас ир остеопорозӗ.
Каи курє иш Е нумеряис жүмимў маисто прєдў леиџями наудоти китосе шалүсе, бет драуџями пачёје ЕС, пвз., Е425, Е128. Русијоје үра драуџями шє прєдаи: Е121, Е123, Е216, Е217, Е240.
Шёс саваитәс иниcятүва үра **маисто прєдаи**.

Даугяу…
**Полинезија** – салў групә, приклаусанти Океанијаи, Рамёјо ванденүно cентре. Павадинимӑ 1831 м. пасиӯлә пранcӯзў јӯрининкас Жюлис Дюмонас д’Урвилис. Шис жодис граикишкаи реишкя „дауг салў“.
Шё **мәнесё регёнас** үра **Полинезија**. Лабаи прашоме присидәти прє страипсниў апє шй краштӑ пләтојимо. Реикалингяусиў страипсниў сӑрашӑ расите чя. Жүмяу присидәјӗ наудотојаи бус атитинкамаи пагербти.

**Пројекто пуслапис** | Кеисти

 Астрономија
 Бёграфијос
 Бёлогија
 Философија
 Физика
 Географија
 Информатика
 Историја
 Kalbos
 Математика
 Менас
 Метаи
 Митологија
 Религија
 Спортас
 Теисә

Страипсниў абәcәлинис сӑрашас – Страипсняи пагал темас – Висос страипсниў категоријос
Висў Викисричиў сӑрашас – Висў Википројектў сӑрашас