Kereskedelem a háború után

Mivel Magyarország az atomháború hatására teljesen széthullott, a romjain kiépülő frakciók elszigetelődtek egymástól. A gazdaság fenntartása érdekében a 2013 óta eltelt húsz év alatt változatos kereskedelmi formák és utak alakultak ki.

## **Folyami kereskedelem**

Mivel a karbantartás hiánya rövid idő alatt tönkretette a meglévő úthálózatot, kézenfekvő volt, hogy az egykori ország területén keresztülhaladó folyókat használják az áru- és utasszállításra. Ez két folyami útvonalnál meg is történt.

### **A legjámborabb folyó**

A Tisza medrében haladó, Tiszaújvárostól az egykori déli határig tartó kereskedelmi út. Főként szegedi olajtankerek haladnak az útvonalon, de csempészek is hasznosítják, akik Napfényváros és a Hetmanátus között csónakáznak kábítószerrel és fegyverekkel megpakolva.
A debreceniek folyamatosan ellenőrzik géppuskákkal felszerelt csónakjaik révén. A Jász Kaganátus támogatják a csempészetet.

### **A Sió-útvonal**

A Kereskedelmi Liga által fenntartott és uralt kereskedőút, amely összeköti a balatoni nagy telepeket a zalai és tolnai faluközösségekkel, illetve a dunai hajózási útvonallal.

Részegységei: a Balaton, a Sió csatorna és a Sió.

## **Szárazföldi kereskedelem**

A nagy távolságú szárazföldi kereskedelem a kevés helyen megtisztított autóutak útvonalaira korlátozódik. Mivel az üzemanyag stratégiai fontosságú nyersanyag, a kereskedelmi karavánokat általában ökör vontatta szekerek alkotják.

### **Hajdúcsapás**

Egy hosszú, jól biztosított kereskedelmi útvonal, amely a nyírségi városokat köti össze Szolnokkal. A két térség kereskedői Debrecen városában találkoznak a Fórumon tobzódó óriási kereskedőnegyedben.

### **Kunvámos**

A legfőbb kereskedelmi útvonal, amely keresztezi a kun Gyűrűt Kecskemét felé menet. Áthalad a tiszaugi hídon. Rendkívül drága, de megéri az árát.

### **Marhagát**

Az egyetlen északra vezető kereskedelmi útvonal, amin a hegyvidéki frakciók kapcsolatba mernek lépni a déli "barbárokkal".

Elsősorban szolnoki marhapásztorok használják, akik a Nagy Gyöngyösi marhapiacra hajtják a vágómarhát, ahol aztán ipari nyersanyagokra, többek között fára, szénre és vasra cserélik.
Része a Leágazás, amit 2033 nyarán alakították ki a Jászok, hogy a Tóalmás környékén megtelepedett budapestieknek segélyeket szállítsanak rajta. Később állandó kereskedelmi útvonallá bővült.

### **Nyírjárás**

A nyírségi régió nagyvárosait: Nyíregyházát, Nyírbátort, Mátészalkát és Nagykárolyt összekötő, belső kereskedelmi hálózat.

### **Sócsapás**

A leghosszabb útvonal, Csíkszereda és Fehérgyarmat között húzódik, összeköttetést teremtve a Szatmári Unió és Székelyföld között. Egy oldalága Nagykároly felé tér le, így Nyírszalka is összeköttetésben áll a Kárpátok népével.

Székelyföldről só, arany és fa érkezik, míg a síkságról gabona, gyümölcs és bor indul vissza.

### **Szatmár-beregi szilvaút**

Egy öreg kereskedőút, melyen eredetileg a Beregben főzött, jó minőségű szilvapálinkát szállították Magyarország belső területére. A Zóna megjelenése óta a sztalkerek által guberált áruk haladnak rajta.

## **Zalaton**

Ez az útvonal nem egy hagyományos kereskedelmi útvonal, hiszen ez a zalaegerszegi finomítókból származó üzemanyagot Keszthelyre pumpáló vezeték. Felügyeletét a Hetvenesek látják el.

## **Kereskedelmi központok**

A kereskedelmi útvonalakhoz fűződően több olyan lerakat is kialakult, ahol a különböző területekről érkező kereskedők árucserébe bonyolódhattak.

### **Debrecen**

* Kereskedelmi útvonalak: Hajdúcsapás
* Frakciók: Negyedik Magyar Köztársaság
* Státusz: aktív

### **Fonyód**

* Kereskedelmi útvonalak: Sió-útvonal
* Frakciók: Senatus Populusque Somogyus
* Státusz: aktív

2023 után vette át Kaposvár szerepét. Siófok és Keszthely után a Balaton harmadik legfontosabb kikötője.

### **Gyöngyös**

* Kereskedelmi útvonalak: Marhagát
* Frakciók: Határőrség, Mátrai Szocialista Unió, Bükkös Köztársaság, Varjú, Dombossy Grófság, Varjú, Jász Kaganátus
* Státusz: aktív

Észak kereskedelmi központja és ellátója.

### **Kaposvár**

* Kereskedelmi útvonalak: Szigetvár-Siófok (megszűnt)
* Frakciók: Somogyország
* Státusz: megszűnt

A Nagy Somogyi Köztársaság kereskedelmi központja volt egészen 2023-ig, azonban ezt követően a hozzá kötődő kereskedelmi út megszűnt, a város pedig elvesztette szerepét.

### **Kecskemét**

* Kereskedelmi útvonalak: Kunvámos
* Frakciók: Kecskemét, A Gyűrű, Besenyők
* Státusz: aktív

Fontos központ a félsivatagos táj közepén, ahol minden áru beszerezhető. Kaszinók, bárok és rengeteg egyéb szórakozóhely működik minden társadalmi osztály számára, hogy a vidékről időnként beözönlő tömeget ki tudják szolgálni.

### **Keszthely**

* Kereskedelmi útvonalak: Sió-útvonal, Zalaton
* Frakciók: Keszthely
* Státusz: aktív

### **Szolnok**

* Kereskedelmi útvonalak: Kunvámos, Hajdúcsapás, Tisza
* Frakciók: Jász Kaganátus
* Státusz: aktív

### **Tiszaug**

* Kereskedelmi útvonalak: Kunvámos, Tisza
* Frakciók: Negyedik Magyar Köztársaság, Jász Kaganátus, A Gyűrű, Szeged, Besenyők
* Státusz: aktív

### **Tivadar**

* Kereskedelmi útvonalak: Szatmár-beregi szilvaút
* Frakciók: Beregszék, Három Bika, Szatmári Unió
* Státusz: aktív

Tiszaughoz hasonlóan ez is egy hídváros. A hídszerkezet sérült ugyan, de még mindig áll.
2033-ra ez maradt az egyetlen összeköttetés a Beregi határterület és Magyarország többi része között. Kereskedők és iparosok költöztek rá nagy számban, Kisar és Tivadar között lényegében egy újabb falut alapítva ezzel.

### **Veszprém**

* Kereskedelmi útvonalak: nincs
* Frakciók: hegyi törzsek
* Státusz: aktív

A "kövek városa" a leégett Veszprém romjain, óriási piacközösségként működik tovább. A városba, amely egyedüli a vadvidéken, az egész hegyvidékről érkeznek kereskedők.