Mystra

## Allmagiens mor

### Beskrivelse

**Mystra**, Allmagiens mor, var den andre inkarnasjonen av gudinnen av magi, etter forgjengeren Mystryl ofret seg selv for å bevare magiens vev.

Denne versjonen av magiens gudinne var annerledes enn Mystryl. Mystryl var ubesluttsom og endret raskt mening, mens Mystra blir sagt å være selve manifestasjonen av den kosmiske balanse - da hun systematisk holder orden i magiens vev, ved å opprettholde restriksjoner for bruken av magi. Da den Netherinske nasjonen falt var en av hennes første handlinger å bannlyse all magi over lvl 10. Blant professorer og historikere er dette kjent som Mystras Blokade. Hun er ikke spesielt opptatt med etikken rundt magibruk, så lenge ingen bryter magiens lover og tilegner seg en for stor magisk makt. Selv om Mystras kirke bannlyser alt nekromantibruk, er dette et resultat av republikkens lover, ikke Mystras vilje.

### Grunnleggende info

**Titler:** Allmagiens mor, Mysteriekvinnen, Vår dame av magi, Den Fortapte Gudinne.

**Innflytelse over:** Magi, trylleformler, Magiens Vev.

**Hjem:** Urverket Nirvana i dimensjonen Mechanus.

**Manifestasjon:** Ugle

**Tilhengere:** Bards (trubadurer, poeter osv), Magibrukere, trollmenn/kvinner, De som søker etter arkana, for det meste mennesker, alkymister.

**Organisasjoner:** Mystras kirke, Den Mystiske Ilds Riddere, Skuddstjernas Orden, Barna av Stjerneskriften.

**Innflytelsesrike templer:** Vevets hus

### Mytologi

Tidlig i mystras gudetid da Magiens Vev var nær med å gå i oppløsning, valgte hun en profet kalt Magistraten som i Mystras vilje skulle vandre gjennom verdenen og tilegne seg magiske krefter slik han eller hun ønsket, og beseire fiender som skulle bringe ære til tittelen. Hun forventet at hennes representant skulle bli utfordret og til slutt beseiret av andre magikere og bli erstattet av en annen magiker verdig posisjonen. Det var hennes tro at magikunsten på denne måten skulle bli styrket og forbedret gjennom konflikt og mangfoldighet.

Hennes regjeringstid startet ved begynnelsen av den første æra, århundrer etter Netherinernes fall og Mystryls død, og 3000 år før Makhanernes styre. Da var magi noe uforutsigbart, sjeldent og nesten ukontrollerbart. Det sies at Mystra en gang var en dødelig ved navn Midnatt, og at hun ble født med det en unormalt sterk tilknytning til det som var igjen av Magiens Vev. Gjennom et liv fylt med forskning, oppdagelser og reiser inn i ukjente dimensjoner, fant hun det som var igjen av Mystryls gudekraft, selve Vevet, bevoktet av guden Helm. Det er uvisst hvordan hun fikk tilgang til gudekraften, men populære sagn forteller om en voldsom kamp mellom Midnatt og Helm. Mdnatt tilegnet seg gudekraften og ble gudinnen Mystra.

Gjennom den første æra bygget hun opp magiens vev ved hjelp av magistratenes forskning, og de utallige tilbederne som hun tilegnet seg etter århundrenes gang. På starten av den andre æra var magiens vev igjen oppstått. I løpet av den andre æra sies det at hun begynte å bli trøtt og bitter, lei av komplott og angrep som hennes posisjon tiltrakk fra maktsyke skapninger århundre etter århundre. Stoltheten statusen medbringer, og godheten samt respekten fra de som hjelper eller tilber henne for annet en magisk vekts, holder håpet i livet.