4.2. E-learning or distance learning

**E-learning or distance learning**

**Cuprins**

**I. Istoricul „E-learning or distance learning”**

**II. E-learning or distance learning şi Internetul**

**III. Caracteristici ale „E-learning or distance**
learning”

**IV. Avantaje ale**
„E-learning or distance learning”

**V.**
**Dezavantaje ale** „E-learning or distance learning”

**VI. Particularităţi ale „E-learning or**
distance learning”

**VII. Factorii implicaţi in  „E-learning**
or distance learning”

**VIII. Exemple de cursuri on line**

**IX.**
**Concluzii**

**I. Istoricul „E-learning or distance learning”**

Începând
cu a doua jumătate a secolului trecut, în literatura de specialitate:
pedagogie, psihologia  si sociologia educaţiei şi-a făcut din ce în ce
simţită prezenţa preocuparea faţă de propunerea unor modele educaţionale noi,
alternative la educaţia tradiţională.

Germenii
acestor iniţiative se regăsesc de fapt încă în şcoala antică însă explicit şi
acceptati aceştia vor deveni adevărat obiect de studiu în secolul XX.

Între
aceste modele, învăţământul deschis la distanţă este poate acela care a
cunoscut cea mai rapidă dezvoltare, cea mai impetuoasă impunere, deoarece el
este unica formă de învăţare concepută să se realizeze pe baza unei mari
aplicabilităţi sociale cu ajutorul electronicii, calculatorului, Internetului
şi celorlalte derivate. În consecinţă, influenţei şi implicaţiilor utilizării
calculatorului în actul educaţional i se acordă o importanţă tot mai mare în
lumea cercetărilor în acest domeniu

În 1858,
Universitatea din Londra a devenit prima instituţie din lume care oferea
programe de învăţământ la distanţă pentru studenţii din alte oraşe. Prima
universitate din România care a oferit această alternativă a fost Academia de
Ştiinţe Economice din Bucureşti, în 1998, iar un an mai târziu Universitatea
Bucureşti a lansat o ofertă similară.

Trăim
într-o societate aflată în continuă schimbare, în care tehnologia digitală
transformă fiecare aspect al vieţii umane, în vreme ce biotehnologia poate
schimba însăşi viaţa într-o singură zi. Viaţa modernă oferă şanse şi opţiuni
mai mari, dar şi riscuri şi incertitudini sporite. Dilatarea pieţei
informaţionale este posibilă datorită avântului noilor tehnologii informatice
şi comunicaţionale ce marchează sfârşitul modernităţii şi începutul epocii
postmoderniste.

Digitalizarea
culturii la nivelul societăţii a determinat apariţia reacţiilor şi la nivelul
sistemului educativ, implementarea noilor tehnologii devenind o cerinţă tot mai
acută în învăţământ.

**II. E-learning or distance learning şi Internetul**

Fereastra
către lume, deschisă prin Internet, a lăsat se pătrundă, în sufletele a cât mai
multor oameni, dorinţa de a fi la curent cu cele mai noi informaţii, într-un
mod rapid, uşor şi comod. Importanţa Internetului pentru învăţământ şi
cercetare a determinat în SUA, conectarea la reţea a şcolilor de toate gradele,
indiferent de natura sau profilul acestora. Acest fapt a condus la crearea de
site-uri cu informaţii specifice, dedicate diferitelor grupuri de vârstă şi
interese.

Accesând
Internetul, pătrundem de fapt într-o bază de date gigantică, o reţea care se
întinde la nivelul întregii lumi, oferind informaţii şi servicii de toate
tipurile tuturor celor care au un calculator conectat.

E-learning-ul
si invatamntul la distanta are la bază învăţarea cu ajutorul calculatorului şi
se bazează pe distribuirea conţinutului informaţiei pe cale electronică (media,
Internet, Intranet). Avantajele e-learning-ului constau în posibilitatea
utilizatorului de a-şi gestiona timpul conform propriului ritm şi în
flexibilitatea sistemului, menită să încurajeze crearea unui stil propriu de
învăţare.

Aceste tehnici moderne de învăţare,
pentru a fi eficiente, trebuie să aibă un anumit grad de interactivitate şi să
transpună informaţia pe cât mai multe suporturi media (text,sunet, imagine).

Educaţia
multi-media presupune mai întâi investiţii în infrastructura informatică, apoi
alfabetizarea în domeniul informaticii, urmată de utilizarea concretă a
calculatorului.

La baza
design-ului instruirii online stă constructivismul învăţării, într-o formă
moderată, care acceptă de exemplu posibilitatea şi necesitatea sprijinului
instrucţional şi a predării sistematice. Învăţarea într-un mediu virtual se
bazează pe teoriile învăţării autodirijate şi cooperative.

Creşte
responsabilitatea de învăţare din partea elevului/studentului, cointeresat în
propria formare. Sarcinile e-profesorului nu se reduc, ci din contră sporesc.
Acest nou tip de învăţare nu constă doar în scanarea cursului şi transpunerea
lui pe internet, ci presupune un anumit tip de interactivitate cu
elevii/studenţii prin discuţii, dezbateri care au loc în cadrul seminariilor
virtuale.

În
sistemul e-learning si al invatamantului la distanta, educatul dispune de mai
multă autonomie, putând să lucreze în ritm propriu, alegându-şi centrele de
interes, dispunând de o motivaţie intrinsecă, distribuindu-şi singur
priorităţile şi sarcinile, învăţând să-şi organizeze eficient timpul.

El devine
responsabil de propria evaluare, implicându-se activ în acest proces,
elementele de negociere, de consiliere şi consens între educator şi educat
căpătând importanţă maximă.

Evaluarea
în sistemul e-learning si al invatamantului la distanta este mai puţin
stresantă, deoarece ea capătă valenţe formatoare, iar momentul în care se
realizează este decis prin consens.

Învăţarea
cu ajutorul Internetului se constituie ca o alternativă educaţională atractivă
care reduce restricţiile de ordin temporal, social, spaţial sau de altă natură.

Invatamantul deschis si la distanta (IDD) utilizeaza  asadar metode noi pentru a
determina o flexibilitate crescuta a procesului de invatamant în ceea ce
priveste spatiul, timpul, alegerea continutului sau a resurselor pedagogice.
Invatamant deschis (ca acces, durata si ritm) este o notiune preponderent
strategica, punerea în aplicare se realizeaza prin decizie la nivel de
politicaeducationala.

**III. Caracteristici ale „E-learning or distance**
learning”

* separarea dintre student si profesor în timp si spatiu

* utilizarea tehnologiei în scopuri educationale

* asigurarea unei comunicatii în dublu sens

* redefinirea cunoasterii legitime

* o relatie pedagogica individualizata

* caracterul activ si constructiv al invatarii

* orientarea pe problema in invatarea la distanta.

Probleme
pe care le poate rezolva educatia la distanta:

* distanta fizica

* probleme de timp si de programare

* spatii disponibile limitate

* înscrieri limitate sau dispersate

* numar limitat de cadre didactice disponibile

Internetul
- o retea internationala de retele de calculatoare este mijlocul de realizare a
acestui concept educational. Cyberspatiul se utilizeaza ca o vasta biblioteca
accesibila de oriunde si în orice moment.

In acest context
utilizam  Internetul pentru

* comunicarea între doua sau mai multe persoane/ situri

* informare, acces la baze de date si calculatoare aflate la

 distanta

* publicarea unor materiale proprii pentru o mare varietate de

 beneficiari
Avantajele invatarii cu
materiale pe suport informatic

* flexibilitatea crescuta a materialului, si posibilitatea de

 reactualizare permanenta si cu costuri minime

* integrarea unei varietati de medii de invatare

* posibilitatea de acces imediat la o multitudine de alte resurse

 disponibile pe Internet

* o motivare crescuta si o angajare mult mai activa a studentului în

 invatare
Limitele invatarii cu
materiale pe suport informatic

* necesitatea de familiarizare permanenta cu noile facilitati pe

 care le aduce tehnologia

* costurile ridicate ale implementari ei

* starea de izolare a studentului care nu permite mentinerea unui

 nivel corespunzator al motivatiei pe termen lung

* dificultatea de organizare a studiului si de rezervare a timpului

 necesar pentru acesta

* dificultatea în dezvoltarea unor deprinderi speciale

* supraîncarcarea cu informatii

Unele
dintre limitele acestei forme de invatamant poate fi eliminate prin
introducerea sistemelor de video-conferinta care pot reda imagini si sunet si
astfel colaborarea interpersonala se poate imbunatati

Invatamantul
la distanta este un proces de invatare care se bazeaza pe resurse multimedia si
care permite uneia sau mai multor persoane sa se formeze pornind de la
calculatorul propriu. Suporturile multimedia pot combina text, grafica plana
sau spatiala, sunet, imagine, animatie si chiar resurse video (videoclip).

Aceste
suporturi revolutioneaza abordarea pedagogica si metodica prin interactivitatea
produsului educational. Educatul isi poate insusi cunostintele prezentate in
ritmul sau propriu. El este pilotul formarii sale.

**IV. Avantaje ale**
„E-learning or distance learning”

1.     Formarea este “deschisa” oricarei persoane, indiferent
de varsta, nivel de pregatire, categorie socioprofesionala, etc.

2.     Accesul la informatii si manipularea acestora se face
fara restrictii impuse de distanta

3.     Favorizeaza creativitatea si descoperirea de noi
interpretari, nuante si entitati.

4.     Permite accesul la noile competente cerute de viata
moderna . Oricine se poate familiariza cu noile tehnologii: calculator, sisteme
multimedia, Internet.

5.     Faciliteaza formarea locala, fara deplasari ceea ce
favorizeaza un castig de timp, o economie financiara si conditii optime de
formare (de exemplu acasa). Acest avantaj se poate folosi de persoanele cu
handicap

6.     Un formator se poate adresa unui numar insemnat de
elevi, asigurand o relatie individualizata cu fiecare dintre ei.

7.     Permite o reducere sensibila a costurilor fata de
formarea ce reclama prezenta.

-cheltuielile
de transport si cazare sunt suprimate

-timpul
individual de invatare este redus prin dirijarea studiului catre aspectele de
aprofundat

8.     Cei implicati in studiu beneficiaza de cunostintele si
experienta  formatorilor de notorietate internationala, pe care nu-i pot
intalni in mod direct.

9.     Asigura autonomia formarii: elevul alege conditiile de
spatiu si timp

Permite alegerea temelor dorite,
planificarea cursurilor dorite in concordanta cu nivelul actual de pregatire,
asigurandu-se o mai buna asimilare a cunostintelor si o adaptare a evolutiei
formarii la capacitatea de intelegere a elevului.

Se bazeaza pe solutii multimedia
interactive ce solicita atentia elevului ii stimuleaza capacitatea de
intelegere si interpretare. Simularile, testele de auto-evaluare (produse soft
asociate expunerilor de cunostinte), schimburile de mesaje plaseaza elevul in
centrul formarii sale il mentine mereu activ. Eficienta formarii depinde de
dorinta lui de asimilare.

Sprijina sentimentul de libertate si
incredere in sine, prin lipsa conditiilor de intimidare si jena fata de colegi
si profesor.

Da o solutie cresterii numarului de
solicitari al celor ce vor sa invete in spatii de invatamant devenite
neincapatoare cu numar de formatori ce nu poate face fata cererii.

Informatiile de interes culese de pe
internet pot reprezenta noutati in domeniu, si pot fi accesate oriunde in lume.

**V.**
Dezavantaje ale „E-learning or distance learning”

1.Impiedica socializarea elevului, integrarea in colectivitate, adaptarea la
realitatea vietii in societate, crearii de legaturi interumane, afective.

2. Problemele tehnice aferente functionarii sistemelor de formare (perturbarea
retelei de comunicatie, defectarea echipamentelor de calcul, pirateria soft sau
virusarea documentelor)

**VI. Particularităţi ale „E-learning or**
distance learning”

Educatia
la distanta, cuprinde diferite modalitati de desfasurare si tehnologii
(corespondenta/tiparituri, audio, video, computer) de furnizare a instructiei,
ce presupune departarea fizica a actorilor educatiei (profesor-student) care
resimt aceasta distanta si incearca sa o suplineasca prin diverse strategiide
incurajare a interactiunii dintre profesor-student, student-student,
student-continut de studiat, si care conduce, in mod paradoxal la o relatie
mult mai personalizata decat in educatia traditionala(fata-in fata), prin
schimbul de mesaje si documente spre studiu sau raspunsuri la sarcini
solicitate.

Elementele
definitorii ale educatiei la distanta ar fi:

1)    separarea
dintre profesor si cel care invata pe majoritatea duratei procesului de
instructie

2)    folosirea
mass-media (in scopuri educationale) pentru a pune in legatura pe elev cu
profesorul si ca suport de transmitere a continutului cursului.

3)    Asigurarea
unei comunicari in dublu sens intre profesor/tutore sau agentul educatiei si
cel ce invata.

**VII. Factorii implicaţi in  „E-learning**
or distance learning”

a)Resursele umane**:**

 -studentii(cu motivatia, pregatirea lor anterioara si capacitatile lor);

-facultatea (instructorul care trebuie sa dezvolte o intelegere a
caracteristicilor si a nevoilor studentilor, sa-si adapteze stilul de predare,
sa stie sa foloseasca tehnologia, sa stie sa faciliteze invatarea dar sa fie si
un furnizor de informatie);

-personalul tehnic ce actioneaza ca o punte intre profesor si student,
intelegand fiecare categorie, instaland programe, culectand
evaluarile/testele ;

-personalul auxiliar ce inregistreaza studentii, multiplica si distribuie
materialul, comanda manualele, face rapoarte de desfasurare pe nivele, organizeaza
resursele tehnice, reprezentand , de fapt, eroii din umbra ai educatiei la
distanta;

-administratorii

***b)** Suportul tehnologic*:
tehnologiile selectate pe baza unui raport convenabil intre nevoi si cost

***c)** Managementul*
programului *ce raspunde nevoilor studentilor si asigura resursele*
necesare, echipamentul adecvat si serviciile de sprijin pentru studenti

***d)** Servicii*
manageriale *ce se ocupa de integrarea educatiei la distanta in*
curriculum (programe analitice), dezvoltarea facultatii, asigurarea conditiilor
rezolvarii sarcinilor date de instructor, remunerarea personalului, evaluarea
programului dezvotarea instructionala, crearea de noi facilitati si
imbunatatirea calitatii actului educational.

**VIII. Exemple de cursuri on line**

Cursurile
la distanţă pe Internet prezentate în *Academia On-line* pot fi accesate
cu un program de navigare pe web (de exemplu, Internet Explorer).

Un curs interesant este Programul *Cisco Network*
Academy *ce reprezintă un parteneriat între Compania Cisco Systems si*
organizaţi educaţionale din lumea întreagă.

Programul Cisco Network Academy combină învăţământul
online cu proiectele efectuate în laborator, cursanţii având posibilitatea să
lucreze efectiv pe reţele reale. Programul de baza cuprinde 8 cursuri împărţite
în 2 module: Reţele – Cursuri 1-4 (CCNA) şi Reţele – Cursuri 5-8 (CCNP). La
cursuri pot participa persoane de orice vârstă şi orice pregătire profesională.

Site-ul *http://www.brainbench.com* oferă
testări on-line gratuite, dar şi cu plată, din mai multe domenii. Majoritatea
sunt din domeniul IT: HTML, Macromedia Dreamweaver, Flash, Windows 95, 98,
2000, Adobe Photoshop etc. Compania Brainbench ofera certificari internationale
în cazul obţinerii notei de trecere pentru fiecare curs în parte. De asemena
din ce in ce mai multe Universitati includ cursuri online si sisteme de
invatare la distanta.

Alte
exemple de site-uri:

- *http://cisco.netacad.net/public/index.html* (retele de calculatoare);

- *http://www.bbc.co.uk/learning* (cursuri de limbi straine, stiinte, istorie, drept);

- *http://www.computertrainingcourseware.com* (cursuri de Windows, Excel, Powerpoint, Acces,
Outlook, Flash, Word, FrontPage, Lotus, C);

- *http://www.worldwidelearn.com* (cursuri cu plata de obicei foarte cuprinzatoare);

- *http://www.learnem.com* (cursuri gratuite prin e-mail: Web design, programare
în C, programare ASP) etc.

La
acestea se adauga oferta variata de studiu la distanta a Universitatilor din
Romania

**IX.**
Concluzii

 Instruirea
la distanta, aparuta ca urmare a dezvoltarii tehnologiei informatiei si
comunicatiilor, este o oportunitate in plus oferita celor care vor sa se
formeze continuu.

Ea nu exclude educatia
clasica, in care se folosesc obiecte reale ca sursa de informatie ci ii adauga
resursele virtuale (documente in format electronic pe internet sau alte
suporturi de informatie folosite pe calculatorul personal).

Comparând
avantaje/dezavantaje ajung la concluzia ca aceasta metoda de invatare; la
distanta este utila, atractiva, insa nu se poate spune ca va ajunge sa
inlocuiasca metodele traditionale de invatamant. Cursurile on-line vin sa
imbunatateasca nivelul de cunostinte al celor ce le utilizeaza, ofera acestora
posibilitatea obtinerii de certificate mai mult sau mai putin valoroase si ele
reprezinta o componenta pozitiva a multitudinii de informatie ce poate fi
gasita pe Internet.

In
aceasta aceasta etapa, prin folosirea TIC-urilor, cunostintele nu mai sunt
monopolul profesorului, informatia poate fi gasita si independent de profesor,
devenind un al treilea actor al procesului de invatare (actori: profesori,
elevi/studenti, cunostinte/stiinta). Actualmente, aportul profesorului este
fundamental metodologic, el trebuie sa indrume, sa stie ce sa ceara
proiectantului de soft educational, sa  se adapteze la nou.

Bibliografie

*Silvia Tomescu,  Invatamant deschis la distanta*

*Teodora Chicioreanu, Instruirea asistată de calculator*

*Teodora Chicioreanu, E-learning şi cursuri on-line*

*Baron G, Baudé De la*
Passardière J, B., Hypermedia et
Apprentissages, Lille (France), 24-25 mars 1993, Paris.

*Bracewell Robert, The Emerging Contribution of Online*
Resources and Tools to Classroom Learning and Teaching, Report submitted
to SchoolNet/Rescol by Telear-ning Netwoork Inc. December 30, 1998.

*Dumitrache Ioan, Învăţământul tehnic din Universitatea*
Politehnica Bucureşti, software de prezentare, 2003.

*Grégoire R,*
Laferriere T, Collaborative
Proiect-Based Learning: A Guide forTeachers, Industry Canada: School
Net, 1998.

*Istrate Olimpus, Educaţia la distanţă. Proiectarea*
materialelor, Editura Agata, Bucureşti, 2000.

*Morrison R. Gary, Lowther L. Deborah,*
DeMeulle Lisa, Integrating
Computer Technology into the Classroom, Prentice Hall, Upper Saddle
River, New Jersey, Columbus, Ohio, 1999.

*http://www.tact.fse.ulaval.ca/fr/hml/sites/gui-dep.html*

*http://www.telelearn.ca/g-access/news/review*

Începând cu a doua jumătate a secolului trecut, în literatura de specialitate: pedagogie, psihologia  si sociologia educaţiei şi-a făcut din ce în ce simţită prezenţa preocuparea faţă de propunerea unor modele educaţionale noi, alternative la educaţia tradiţională.

                    Germenii acestor iniţiative se regăsesc de fapt încă în şcoala antică însă explicit şi acceptati aceştia vor deveni adevărat obiect de studiu în secolul XX.

Între aceste modele, învăţământul deschis la distanţă este poate acela care a cunoscut cea mai rapidă dezvoltare, cea mai impetuoasă impunere, deoarece el este unica formă de învăţare concepută să se realizeze pe baza unei mari aplicabilităţi sociale cu ajutorul electronicii, calculatorului, Internetului şi celorlalte derivate. În consecinţă, influenţei şi implicaţiilor utilizării calculatorului în actul educaţional i se acordă o importanţă tot mai mare în lumea cercetărilor în acest domeniu

                   În 1858, Universitatea din Londra a devenit prima instituţie din lume care oferea programe de învăţământ la distanţă pentru studenţii din alte oraşe. Prima universitate din România care a oferit această alternativă a fost Academia de Ştiinţe Economice din Bucureşti, în 1998, iar un an mai târziu Universitatea Bucureşti a lansat o ofertă similară.

                   Trăim într-o societate aflată în continuă schimbare, în care tehnologia digitală transformă fiecare aspect al vieţii umane, în vreme ce biotehnologia poate schimba însăşi viaţa într-o singură zi. Viaţa modernă oferă şanse şi opţiuni mai mari, dar şi riscuri şi incertitudini sporite. Dilatarea pieţei informaţionale este posibilă datorită avântului noilor tehnologii informatice şi comunicaţionale ce marchează sfârşitul modernităţii şi începutul epocii postmoderniste.

                   Digitalizarea culturii la nivelul societăţii a determinat apariţia reacţiilor şi la nivelul sistemului educativ, implementarea noilor tehnologii devenind o cerinţă tot mai acută în învăţământ.

                   Fereastra către lume, deschisă prin Internet, a lăsat se pătrundă, în sufletele a cât mai multor oameni, dorinţa de a fi la curent cu cele mai noi informaţii, într-un mod rapid, uşor şi comod. Importanţa Internetului pentru învăţământ şi cercetare a determinat în SUA, conectarea la reţea a şcolilor de toate gradele, indiferent de natura sau profilul acestora. Acest fapt a condus la crearea de site-uri cu informaţii specifice, dedicate diferitelor grupuri de vârstăşi interese.

                   Accesând Internetul, pătrundem de fapt într-o bază de date gigantică, o reţea care se întinde la nivelul întregii lumi, oferind informaţii şi servicii de toate tipurile tuturor celor care au un calculator conectat.

                   E-learning-ul si invatamntul la distanta are la bază învăţarea cu ajutorul calculatorului şi se bazează pe distribuirea conţinutului informaţiei pe cale electronică (media, Internet, Intranet). Avantajele e-learning-ului constau în posibilitatea utilizatorului de a-şi gestiona timpul conform propriului ritm şi în flexibilitatea sistemului, menită să încurajeze crearea unui stil propriu de învăţare.

                   Aceste tehnici moderne de învăţare, pentru a fi eficiente, trebuie să aibă un anumit grad de interactivitate şi să transpună informaţia pe cât mai multe suporturi media (text,sunet, imagine).

                   Educaţia multi-media presupune mai întâi investiţii în infrastructura informatică, apoi alfabetizarea în domeniul informaticii, urmată de utilizarea concretă a calculatorului.

                   La baza design-ului instruirii online stă constructivismul învăţării, într-o formă moderată, care acceptă de exemplu posibilitatea şi necesitatea sprijinului instrucţional şi a predării sistematice. Învăţarea într-un mediu virtual se bazează pe teoriile învăţării autodirijate şi cooperative.

                   Creşte responsabilitatea de învăţare din partea elevului/studentului, cointeresat în propria formare. Sarcinile e-profesorului nu se reduc, ci din contră sporesc. Acest nou tip de învăţare nu constă doar în scanarea cursului şi transpunerea lui pe internet, ci presupune un anumit tip de interactivitate cu elevii/studenţii prin discuţii, dezbateri care au loc în cadrul seminariilor virtuale.

                   În sistemul e-learning si al invatamantului la distanta, educatul dispune de mai multă autonomie, putând să lucreze în ritm propriu, alegându-şi centrele de interes, dispunând de o motivaţie intrinsecă, distribuindu-şi singur priorităţile şi sarcinile, învăţând să-şi organizeze eficient timpul.

                   El devine responsabil de propria evaluare, implicându-se activ în acest proces, elementele de negociere, de consiliere şi consens între educator şi educat căpătând importanţă maximă.

                   Evaluarea în sistemul e-learning si al invatamantului la distanta este mai puţin stresantă, deoarece ea capătă valenţe formatoare, iar momentul în care se realizează este decis prin consens.

                   Învăţarea cu ajutorul Internetului se constituie ca o alternativă educaţională atractivă care reduce restricţiile de ordin temporal, social, spaţial sau de altă natură.

**Invatamantul deschis si la distanta** (IDD) utilizeaza  asadar metode noi pentru a determina o flexibilitate crescuta a procesului de invatamant în ceea ce priveste spatiul, timpul, alegerea continutului sau a resurselor pedagogice.
                    Invatamant deschis (ca acces, durata si ritm) este o notiune preponderent strategica, punerea în aplicare se realizeaza prin decizie la nivel de politicaeducationala.

                   Caracteristici ale educatiei la distanta:

* seprarea dintre student si profesor în timp si spatiu

* utilizarea tehnologiei în scopuri educationale

* asigurarea unei comunicatii în dublu sens

* redefinirea cunoasterii legitime

* o relatie pedagogica individualizata

* caracterul activ si constructiv al invatarii

* orientarea pe problema in invatarea la distanta.

         Probleme pe care le poate rezolva educatia la distanta:

* distanta fizica

* probleme de timp si de programare

* spatii disponibile limitate

* înscrieri limitate sau dispersate

* numar limitat de cadre didactice disponibile

Internetul - o retea internationala de retele de calculatoare este mijlocul de realizare a acestui concept educational. Cyberspatiul se utilizeaza ca o vasta biblioteca accesibila de oriunde si în orice moment.

In acest context utilizam  Internetul pentru

* comunicarea între doua sau mai multe persoane/ situri

* informare, acces la baze de date si calculatoare aflate la distanta

* publicarea unor materiale proprii pentru o mare varietate de beneficiari

Avantajele invatarii cu materiale pe suport informatic

* flexibilitatea crescuta a materialului, si posibilitatea de reactualizare permanenta si cu costuri minime

* integrarea unei varietati de medii de invatare

* posibilitatea de acces imediat la o multitudine de alte resurse disponibile pe Internet

* o motivare crescuta si o angajare mult mai activa a studentului în invatare

Limitele invatarii cu materiale pe suport informatic

* necesitatea de familiarizare permanenta cu noile facilitati pe care le aduce tehnologia

* costurile ridicate ale implementari ei

* starea de izolare a studentului care nu permite mentinerea unui nivel corespunzator al motivatiei pe termen lung

* dificultatea de organizare a studiului si de rezervare a timpului necesar pentru acesta

* dificultatea în dezvoltarea unor deprinderi speciale

* supraîncarcarea cu informatii

Unele dintre limiteleacestei forme de invatamant poate fi eliminate prin introducerea sistemelor de video-conferinta care pot reda imagini si sunet si astfel colaborarea interpersonala se poate imbunatati

                   Invatamantul la distanta este un proces de invatare care se bazeaza pe resurse multimedia si care permite uneia sau mai multor persoane sa se formeze pornind de la calculatorul propriu. Suporturile multimedia pot combina text, grafica plana sau spatiala, sunet, imagine, animatie si chiar resurse video (videoclip).

Aceste suporturi revolutioneaza abordarea pedagogica si metodica prin interactivitatea produsului educational. Educatul isi poate insusi cunostintele prezentate in ritmul sau propriu. El este pilotul formarii sale.

Sintetizand, retinem urmatoarele

# =Avantaje ale invatamantului la distanta

1.     Formarea este “deschisa” oricarei persoane, indiferent de varsta, nivel de pregatire, categorie socioprofesionala, etc.

2.     Accesul la informatii si manipularea acestora se face fara restrictii impuse de distanta

3.     Favorizeaza creativitatea si descoperirea de noi interpretari, nuante si entitati.

4.     Permite accesul la noile competente cerute de viata moderna . Oricine se poate familiariza cu noile tehnologii: calculator, sisteme multimedia, Internet.

5.     Faciliteaza formarea locala, fara deplasari ceea ce favorizeaza un castig de timp, o economie financiara si conditii optime de formare (de exemplu acasa). Acest avantaj se poate folosi de persoanele cu handicap

6.     Un formator se poate adresa unui numar insemnat de elevi, asigurand o relatie individualizata cu fiecare dintre ei.

7.     Permite o reducere sensibila a costurilor fata de formarea ce reclama prezenta.

-cheltuielile de transport si cazare sunt suprimate

-timpul individual de invatare este redus prin dirijarea studiului catre aspectele de aprofundat

-formatorul are acum un rol de indrumare, de acordare de asistenta la programul de invatare.

8.     Cei implicati in studiu beneficiaza de cunostintele si experienta  formatorilor de notorietate internationala, pe care nu-i pot intalni in mod direct.

9.     Asigura autonomia formarii: elevul alege conditiile de spatiu si timp

10.           Permite alegerea temelor dorite, planificarea cursurilor dorite in concordanta cu nivelul actual de pregatire, asigurandu-se o mai buna asimilare a cunostintelor si o adaptare a evolutiei formarii la capacitatea de intelegere a elevului.

11.           Se bazeaza pe solutii multimedia interactive ce solicita atentia elevului ii stimuleaza capacitatea de intelegere si interpretare. Simularile, testele de auto-evaluare (produse soft asociate expunerilor de cunostinte), schimburile de mesaje plaseaza elevul in centrul formarii sale il mentine mereu activ. Eficienta formarii depinde de dorinta lui de asimilare.

12.           Sprijina sentimentul de libertate si incredere in sine, prin lipsa conditiilor de intimidare si jena fata de colegi si profesor.

13.           Da o solutie cresterii numarului de solicitari al celor ce vor sa invete in spatii de invatamant devenite neincapatoare cu numar de formatori ce nu poate face fata cererii.

14.           Informatiile de interes culese de pe internet pot reprezenta noutati in domeniu, si pot fi accesate oriunde in lume.

Totusi, aceasta nu constituie o solutie miraculoasa. Se poate folosi pe termen scurt si daca solutia este de calitate din punct de vedere pedagogic.

***Dezavantaje*** ale invatamantului la distanta***:***

         1.Impiedica socializarea elevului, integrarea in colectivitate, adaptarea la realitatea vietii in societate, crearii de legaturi interumane, afective.

         2. Problemele tehnice aferente functionarii sistemelor de formare (perturbarea retelei de comunicatie, defectarea echipamentelor de calcul, pirateria soft sau virusarea documentelor)

# ==Particularitati ale educatiei la distanta

Educatia la distanta, cuprinde diferite modalitati de desfasurare si tehnologii (corespondenta/tiparituri, audio, video, computer) de furnizare a instructiei, ce presupune departarea fizica a actorilor educatiei (profesor-student) care resimt aceasta distanta si incearca sa o suplineasca prin diverse strategiide incurajare a interactiunii dintre profesor-student, student-student, student-continut de studiat, si care conduce, in mod paradoxal la o relatie mult mai personalizata decat in educatia traditionala(fata-in fata), prin schimbul de mesaje si documente spre studiu sau raspunsuri la sarcini solicitate.

         Elementele definitorii ale educatiei la distanta ar fi:

1)    separarea dintre profesor si cel care invata pe majoritatea duratei procesului de instructie

2)    folosirea mass-media (in scopuri educationale) pentru a pune in legatura pe elev cu profesorul si ca suport de transmitere a continutului cursului.

3)    Asigurarea unei comunicari in dublu sens intre profesor/tutore sau agentul educatiei si cel ce invata.

# ==Factorii implicati in  instruirea la distanta

***a)Resursele umane:***

                   -studentii(cu motivatia, pregatirea lor anterioara si capacitatile lor);

                   -faculatatea (instructorul care trebuie sa dezvolte o intelegere a caracteristicilor si a nevoilor studentilor, sa-si adapteze stilul de predare, sa stie sa foloseasca tehnologia, sa stie sa faciliteze invatarea dar sa fie si un furnizor de informatie);

                   -personalul tehnic ce actioneaza ca o punte intre profesor si student, intelegand fiecare categorie, instaland programe, culectand evaluarile/testele ;

                   -personalul auxiliar ce inregistreaza studentii, multiplica si distribuie materialul, comanda manualele, face rapoarte de desfasurare pe nivele, organizeaza resursele tehnice, reprezentand , de fapt, eroii din umbra ai educatiei la distanta;

                   -administratorii

         ***b) Suportul tehnologic***: tehnologiile selectate pe baza unui raport convenabil intre nevoi si cost

         ***c) Managementul programului*** ce raspunde nevoilor studentilor si asigura resursele necesare, echipamentul adecvat si serviciile de sprijin pentru studenti

         ***d) Servicii manageriale*** ce se ocupa de integrarea educatiei la distanta in curriculum (programe analitice), dezvoltarea facultatii, asigurarea conditiilor rezolvarii sarcinilor date de instructor, remunerarea personalului, evaluarea programului dezvotarea instructionala, crearea de noi facilitati si imbunatatirea calitatii actului educational.

                   Prezentam in continuare cateva exemple de cursuri on line

Cursurile la distanţă pe Internet prezentate în *Academia On-line* pot fi accesate cu un program de navigare pe web (de exemplu, Internet Explorer).

Un curs interesant este Programul *Cisco Network Academy* ce reprezintă un parteneriat între Compania Cisco Systems si organizaţi educaţionale din lumea întreagă.

Programul Cisco Network Academy combină învăţământul online cu proiectele efectuate în laborator, cursanţii având posibilitatea să lucreze efectiv pe reţele reale. Programul de baza cuprinde 8 cursuri împărţite în 2 module: Reţele – Cursuri 1-4 (CCNA) şi Reţele – Cursuri 5-8 (CCNP). La cursuri pot participa persoane de orice vârstă şi orice pregătire profesională.

Site-ul *http://www.brainbench.com*oferă testări on-line gratuite, dar şi cu plată, din mai multe domenii. Majoritatea sunt din domeniul IT: HTML, Macromedia Dreamweaver, Flash, Windows 95, 98, 2000, Adobe Photoshop etc. Compania Brainbench ofera certificari internationale în cazul obţinerii notei de trecere pentru fiecare curs în parte. De asemena din ce in ce mai multe Universitati includ cursuri online si sisteme de invatare la distanta.

Alte exemple de situri:

- *http://cisco.netacad.net/public/index.html* (retele de calculatoare);

- *http://www.bbc.co.uk/learning* (cursuri de limbi straine, stiinte, istorie, drept);

- *http://www.computertrainingcourseware.com* (cursuri de Windows, Excel, Powerpoint, Acces, Outlook, Flash, Word, FrontPage, Lotus, C);

- *http://www.worldwidelearn.com* (cursuri cu plata de obicei foarte cuprinzatoare);

- *http://www.learnem.com* (cursuri gratuite prin e-mail: Web design, programare în C, programare ASP) etc.

La acestea se adauga oferta variata de studiu la distanta a Universitatilor din Romania

Comparând avantaje/dezavantaje ajung la concluzia ca aceasta metoda de invatare; la distanta este utila, atractiva, insa nu se poate spune ca va ajunge sa inlocuiasca metodele traditionale de invatamant. Cursurile on-line vin sa imbunatateasca nivelul de cunostinte al celor ce le utilizeaza, ofera acestora posibilitatea obtinerii de certificate mai mult sau mai putin valoroase si ele reprezinta o componenta pozitiva a multitudinii de informatie ce poate fi gasita pe Internet.

***Concluzii***

                   Instruirea la distanta, aparuta ca urmare a dezvoltarii tehnologiei informatiei si comunicatiilor, este o oportunitate in plus oferita celor care vor sa se formeze continuu.

 Ea nu exclude educatia clasica, in care se folosesc obiecte reale ca sursa de informatie ci ii adauga resursele virtuale (documente in format electronic pe internet sau alte suporturi de informatie folosite pe calculatorul personal).

         In aceasta aceasta etapa, prin folosirea TIC-urilor, cunostintele nu mai sunt monopolul profesorului, informatia poate fi gasita si independent de profesor, devenind un al treilea actor al procesului de invatare (actori: profesori, elevi/studenti, cunostinte/stiinta). Actualmente, aportul profesorului este fundamental metodologic, el trebuie sa indrume, sa stie ce sa ceara proiectantului de soft educational, sa  se adapteze la nou.

Bibliografie

Silvia Tomescu Invatamant deschis la distanta

**INSTRUIREA ASISTATĂ DE CALCULATOR'**

**E-LEARNING ŞI CURSURI ON-LINE**

. TEODORA CHICIOREANU

Baron G, Baudé De la Passardière J, B., *Hypermedia et Apprentissages*, Lille (France), 24-25 mars 1993, Paris.

Bracewell Robert, *The Emerging Contribution of Online Resources and Tools to Classroom Learning and Teaching*, Report submitted to SchoolNet/Rescol by Telear-ning Netwoork Inc. December 30, 1998.

Dumitrache Ioan, *Învăţământul tehnic din Universitatea Politehnica Bucureşti*, software de prezentare, 2003.

Grégoire R, Laferriere T, *Collaborative Proiect-Based Learning: A Guide forTeachers*, Industry Canada: School Net, 1998.

http://www.tact.fse.ulaval.ca/fr/hml/sites/gui-dep.html

http://www.telelearn.ca/g-access/news/review

Istrate Olimpus, *Educaţia la distanţă. Proiectarea materialelor*, Editura Agata, Bucureşti, 2000.

Morrison R. Gary, Lowther L. Deborah, DeMeulle Lisa, *Integrating Computer Technology into the Classroom*, Prentice Hall, Upper Saddle River, New Jersey, Columbus, Ohio, 1999.