Amerikai Egyesült Államok

Az Amerikai Egyesült Államok zászlaja

Az **Amerikai Egyesült Államok** (Egyesült Államok, US, USA, United States of America) független szövetségi köztársaság Észak-Amerikában. Területei jelenleg Észak-Amerika keleti partját fedik le. Elnöke jelenleg Thomas Crawford.

### **Történelme**

#### **Létrejötte**

Az Egyesült Királyság 13 amerikai gyarmata 1776. július 4.-én a függetlenségi nyilatkozat (*Declaration of Independence*) elfogadásával kinyilatkoztatta függetlenségét és kikiáltotta az Amerikai Egyesült Államokat. Az ezt követő függetlenségi háború körülbelül 8 és fél évig tartott, 1783. szeptember 3.-ig és a párizsi békével zárult. Az Amerikai Egyesült Államok győzedelmeskedett és véglegesen elnyerte függetlenségét.

#### **Közelmúlt**

A XVIII. század végén és a XIX. század elején az Egyesült Államok a "Manifest Destiny" doktrínáját követve gyors terjeszkedésbe kezdett nyugati irányba, Észak-Amerika-szerte.

A XIX. század elején bekövetkező krízisek sorozata bár először a "Louisiana Purchase"-el jó irányba terelte az USA előrehaladását, később gazdasági nehézségek végett ezeket a területeket nem tudta megtartani.

A krízisek hatására az Egyesült Államok vezető politikusai többek közt realizálták, hogy a rabszolgatartás nem járható út és az azt övező ellentmondásosság csak káros, így - bár továbbra is maradtak ennek ellenzői - a megcsappant déli rabszolgatartó államok hatására az abolicionisták győzedelmeskedtek és az Egyesült Államokban az 1820-as években a rabszolgaságot betiltották és minden embert egyenlőnek nyilvánítottak a jog előtt, mint az alkotmány 13. módosítása.

1850. július 9.-én Zachary Taylor halálával az elnöki pozíciót a Kongresszus jóváhagyásával Thomas Crawford vette át. Ugyanezen a napon Crawford és az Egyesült Államok különböző vezető politikusai megalapították a Republikánus Pártot, melybe a Whig Párt akkor 90 képviselőjéből 84, beleértve Harland J. Osbourne házelnököt és 19 szenátorából 18 átlépett.

Az 1851. augusztusában lezajlott események, főképpen a Shelby-család manipulációs kísérlete az amerikai választások ellen, sőt egyenesen a lázadás szítására tett kísérletet követően széleskörű nyomozások vették kezdetét minden fronton. Végül 16 demokrata képviselőt, 1 demokrata szenátort és 4 demokrata kormányzót mentettek fel tisztsége alól, majd ítéltek el többek közt hazaárulás vádjával. Mind a hivatalban lévő elnök, Thomas Crawford, mind ellenfele, a demokrata elnökjelölt Jack V. Hunt elítélték a külföldről elfogadott pénzeket és kiálltak az amerikai demokrácia tisztasága mellett.

### **Államszervezet**

#### **Államforma, alkotmány**

Az Amerikai Egyesült Államok államformája szövetségi köztársaság. Alaptörvénye az Amerikai Egyesült Államok Alkotmánya (*Constitution of the United States*), mely a preambulumból, 7 cikkelyből és 12 módosításból áll; melyből az első tíz kollektíven Bill of Rights néven ismeretes.

#### **Hatalmi ágak**

A végrehajtó hatalom vezetője az elnök (*President of the United States*), helyettese az alelnök (*Vice President of the United States*). Az elnök jelenleg Thomas Crawford, az alelnök pedig Chester F. Hawkins. A szövetségi kormány minisztériumokból áll (*federal executive department*), melyek vezetői az miniszterek (*Secretary*). Az alelnök és a miniszterek összessége alkotja az Egyesült Államok kabinetjét (*Cabinet of the United States*). A végrehajtó ág központja a Fehér Ház Washington, D.C.-ben.

A törvényhozásért az Egyesült Államok Kongresszusa felelős (*United States Congress*), mely két házból áll; a felsőház a szenátus (*United States Senate*), míg az alsóház a képviselőház (*United States House of Representatives*). A képviselőház adott számú választott képviselőkből áll, a szenátusba pedig minden állam két választott szenátort delegál. A képviselőház vezetője a házelnök (*Speaker of the United States House of Representatives*), a szenátus elnöke tisztségéből fakadóan a mindenkori alelnök. A Kongresszus központja a Kapitólium Washington, D.C.-ben.

Az igazságszolgáltatásért a kilenctagú Legfelsőbb Bíróság (*Supreme Court of the United States*), melynek vezetője az Egyesült Államok Legfelsőbb Bíróságának elnöke (*Chief Justice of the United States*). A Legfelsőbb Bíróság a végső szintje a szövetségi fellebbviteli eljárásoknak és elvi irányítást gyakorol az alacsonyabb szintű szövetségi bíróságok felett. A szövetségi bírókat az elnök nevezi ki, megbízatásuk élethosszig tart, azonban hivatalba lépésükhöz szükséges a szenátus jóváhagyása.

#### **Választások**

A végrehajtó ág vezetőjét, az elnököt, illetve az alelnököt 4 évente választják közvetett úton. Az Elektori Kollégium (*United States Electoral College*) tagjait az államok és D.C. által kijelölt személyek alkotják, mely egyenlő az állam által delegált kongresszusi tisztségviselők számával (képviselők és szenátorok), de legalább három. Az Elektori Kollégiumot jelenleg 198 főből áll. Az elnökség megszerzéséhez az elektorok szavazatának abszolút többsége, tehát jelenleg 94 szavazat szükséges. Amennyiben páros számú elektor van és az elektorok szavazása döntetlen eredményt ér el, vagy egyik elnökjelölt sem éri el az elektorok szavazatainak abszolút többségét, a Kongresszusban két szavazás zajlik le: a Képviselőház képviselői abszolút többséggel szavazzák meg az elnököt, míg a Szenátus szenátorai úgyszint abszolút többséggel az alelnököt.

A Képviselőház tagjait 2 évente választják közvetlen úton a különböző kongresszusi körzetekből (*Congressional District*). Jelenleg 161 kongresszusi körzet és így 161 kongresszusi képviselő van.

A Szenátus tagjait 6 évente a különböző tagállamokban szavazzák meg közvetlen úton. Minden tagállam 2 szenátort delegál a Szenátusba. Jelenleg 17 állam van, így 34 szenátor.

##### **1844-os és 1848-as választások**

Az 1848-as választások során elnökké választották Zachary Taylort és alelnökké Millard Filmoret. A Kongresszus mindkét házában többséget szerzett a Whig Párt (*Whig Party*) a Demokrata Párttal (*Democratic Party*) szemben. A Whig Párt 90 képviselőt delegált a Képviselőházba, míg a Demokrata Párt 66-ot. Az 1844-es szenátusi választásokkor a Szenátusba 19 szenátort delegált a Whig Párt, míg 9-et a Demokrata Párt.

Az 1850-es Châteu Frontenac-i szerződést követően Vermont, New Hampshire és Maine csatlakozásával a képviselői székek száma 161-re, a szenátori székek száma pedig 34-re nőtt. Az időközi választások eredményei szerint a Whig Párt 92, a Demokrata Párt 69 képviselőt; valamint a Whig Párt 23 és a Demokrata Párt 11 szenátort delegál.

##### **1850. július 9.**

A Republikánus Párt megalapítását követően a Whig Pártból tömegesen vándoroltak át az újonnan megalapuló pártba politikusok. Így a Képviselőházban jelenleg 86 republikánus, 69 demokrata és 6 whig képviselő van; míg a Szenátusban 22 republikánus, 11 demokrata és 1 whig szenátor van.

##### **1850-es kongresszusi választások**

Az 1850-es választások elsöprő, döbbenetes eredményeket hoztak. A Republikánus Párt a képviselői székek közel 71%-t, 114 darabot nyert meg, a Demokrata Párt pedig csak 47-et. A Szenátusban a republikánusok 23 fővel, míg a demokraták 11-el képviseltetik magukat. A történelmi jelentőségű republikánus többség bizonytalan jövőt tartogat a többi párt és az ezt követő törvénykezésre. Egy biztos, a demokraták a választási eredmények napvilágra jövetelét követően tisztogatást tartottak a párt vezetőségében, felelősségre vonva többeket a katasztrofális vereségért.

Az 1850-es választásokat követő napokban lemondott a demokrata elnök által kinevezett Harry A. Prince és a Zachary Taylor elnök által kinevezett whig Charles M. Steel is; előbbi a Legfelsőbb Bíróság elnökeként, utóbbi legfelsőbb bíróként szolgált. Az alakuló Szenátus első döntései közt szerepelt a Thomas Crawford elnök által Legfelsőbb Bíróság elnökének jelölt Scott G. Wright és a legfelsőbb bírónak jelölt Sam Hinkle konfirmációja.

##### **1852-es elnökválasztások**

Az 1852. november 2.-án tartott elnökválasztásokon 147 elektori és 8.452.110 népességgi szavazattal újraválasztották Thomas Crawfordot elnöknek. Kihívója, a demokrata Jack Hunt 51 elektori és 2.623.053 népességi szavazatot kapott.

Thomas Crawford második turnusa hivatalosan 1853. március 3.-én kezdődik meg, hivatalosan ekkor iktatják be ismét elnöknek.

**1852-es kongresszusi választások**

Az 1852. november 8.-án megtartott képviselőházi választások eredményeit december elején összeszámolták, mely alapján a kongresszusi székek száma hatalmasat nőtt, 279 főre, míg a szenátori székek 62 főre.

A republikánusok ugyanakkor megtartották az alkotmányozó többségüket, 196 képviselői székkel. A Demokrata Párt 83 képviselői széket nyert. A Szenátusban a helyzet hasonló, a republikánusok 44, míg a demokraták 18 szenátort delegálnak.

**1853-mas kormányzóválasztások**

Az 1853. február 28.-án tartott kormányzóválasztásokat még március elején összesítették és március 4.-én az új kormányzókat felavatták. A Republikánus Párt 26 kormányzójelöltjét választották meg, míg a demokrata pártból 10-et. 2 ideiglenes katonai kormányzó továbbra is szolgál.

.

#### **Táblázatok**

Kormány (*Executive branch*)
 Postaügyi miniszter (*Postmaster General*)
 Jason Miller (R)

.

Szenátus (*Senate*)

.

Képviselőház (*House of Representatives*)

.

Kongresszus felosztása
 Demokrata Párt
 Egyéb
 Üres
 Összesen

**.**

Kormányzók (*Governors*)
 Demokrata Párt
 Egyéb
 Üres
 Összesen

.

Legfelsőbb Bíróság (*Supreme Court*)
 Legfelsőbb Bíró (*Associate Justice*)

**.**

Nagykövetek, diplomaták (*Embassies, diplomats*)
 Nagykövet az Ibériai Föderációban (*Ambassador to the Iberian Federation*)

**.**

Fontosabb állami szervezetek
 Alfred J. Hicks

Protektorátusok (*Protectorate*)
 Argentin Protektorátus
 Kanadai Protektorátus

### **Közigazgatás**

#### **Közigazgatási egységek**

Az Egyesült Államok jelenleg 17 tagállamból és az egyik államhoz sem tartozó fővárosból, Washington, D.C.-ből áll. Washington, D.C. közigazgatási egysége szövetségi kerület (*Federal District*). Az államok külön kormányokkal rendelkeznek. Az államok vezetői a kormányzók (*Governor*). Az államok az alkotmányban meghatározott jelleggel bizonyos mértékig autonómiával rendelkeznek törvénykezésüket illetően; azonban állami törvények, rendeletek és jogszabályok nem mehetnek szembe sem az alkotmánnyal, sem szövetségi törvényekkel.

1850. február 18.-án, a Châteu Frontenac-i szerződés megkötését követően - melyben az Egyesült Államok kiegyezett Nagy-Britanniával és Kanada Domíniummal - az USA kiegészült 3 Észak-keleti államával, Vermonttal, New Hampshireel és Maineel.

#### **Hivatalos nyelv**

Az Egyesült Államok szövetségi szinten nem rendelkezik hivatalos nyelvvel. A törvénykezés, a hivatalos ügyek intézése, bírósági ügyek rendszerint angol nyelven történnek, azonban sem az alkotmány, se egyéb hivatalos dokumentum nem tüntet fel nyelvet szövetségi szinten államnyelvként.

### **Védelmi rendszer**

Az Egyesült Államok Hadereje (*United States Armed Forces*) három fő egységből áll: katonaság (*Army of the United States*), haditengerészetből (*United States Navy*) és a Nemzeti Gárdából (*United States National Guard*). A katonaság látja el a szárazföldi hadászat feladatait, a haditengerészet pedig a tengeri hadviselésért felel. A haderők mindenkori főparancsnoka (*Commander-in-Chief*) az Egyesült Államok elnöke.

### **Gazdaság**

Az Egyesült Államok az első ipari forradalomból csak a többi nyugati országgal együtt vette ki a részét, azonban megalapulása óta gazdasága folyamatosan növekvőben van. A XIX. század első felében jelentkező krízisek sorozata kihatással volt az USA gazdaságára is, mely ideiglenes recesszióba csúszott, azonban az 1850-es évekre a gazdaság ismét konszolidálódott és ismét növekedésbe kezdett.

#### **Ipar**

Az USA a különböző iparágakban jól teljesít. Mind a mezőgazdaságban, mind a bányászat terén önellátó és egyenes úton van az iparosodás felé.

#### Kereskedelem

Az Egyesült Államok kereskedelmi központja New York. Pénzügyi, gazdasági csomópont, ahol bankok, üzletek és egyéb vállalatok működnek.