5.8. Patient self-care

Introducere

Auto-Îngrijirea este
întreținerea sănătății personale. Ea cuprinde orice
activitate a unui individ, a familiei sau comunității, cu intenția de a:

i.
- Îmbunătății sau restabilii sănătatea

ii.
- Prevenii accidentele sau diferitele
afecțiuni

Istoric

In urma cu cateva decenii acest concept de
auto-ingrijire se referea defapt la suportul reciproc si ajutorul oferit de
anumite grupuri in legatura cu un diagnostic specific. Acesta avea mai mult un
rol de suport,decat invatarea unor noi exercitii care pot ajuta intr-o anumita
conditie.

•      In anul 1980 aceste organizatii si grupuri au evoluat
semnificativ.

•      In 1990,deja auto-ingrijirea dadea indicii despre
strategii de profilaxie

•      .In acest moment,se face diferenta intre
“self-management “self-care”

•      Cu timpul,cele 2 concepte s-au dezvoltat devenind
sinonime.

Aspecte
generale

Auto-ingrijirea implica un spectru larg de activitati
care includ actiuni simple.De exemplu,spalarea unui dinte in mod regular pentru a
prevenii agravarea cariei acelui dinte.

In recuperare ,auto-ingrijirea este in mod uzual
folosita in realtie cu anumite boli,spre exemplu,un pacient trebuie sa fac
regular anumite exercitii sa meninuta o anumita dieta ,pentru imbunatatirea
sanatatii .

Ca un aspect general,auto-ingrijirea este banda de
legatura intre individ si echipa medicala,care lucreaza impreuna intr-un
parteneriat pentru a optimiza calitatea vietii.

Auto-îngrijirea
în recuperarea medical

Auto-îngrijirea după ce s-a efectuat un tratament de recuperare este o
metodă terapeutică standardizată care permite persoanei să se ajute pe sine
fără un aport semnificativ din partea terapeutului.

Unii pacienți devin rapid experți în îngrijirea proprie și acceptă cu
ușurință schimbările fizice și psihice pe care condiția lor le aduce, însă
alții vor avea dificultăți în adaptarea la boală.  Astfel, pentru o
eficientă recuperare este necesară o educație în prealabil a pacientului pentru
a se auto-îngriji și acasă.

Este esențial însă ca
metoda să fie înțeleasă de pacient ca să o poată aplica independent. Bolile în
care se aplică self-help în recuperare sunt: boli articulare degenerative
precum coxartroza, gonartroza , boli difuze ale țesutului conjuctiv precum
poliartrita reumatoidă, artrita psoriazică, spondilita anchilopoetică. Metodele
de self-help pot folosi o serie de materiale ca de exemplu: cărți tipărite,
programe interactive pe internet, support electronic sau video.

Un program mult studiat
de specialiști este ”școala spatelui”. ”Școala spatelui”  reprezintă reguli de igienă pe care pacientul
trebuie sa le respecte pentru a preveni apariția durerilor lombare. Aceste
reguli sunt:

* Condițiile

 stresante trebuiesc evitate pe cât posibil;

* Greutatea

 maximă a obiectelor pe care le ridicați şi căraţi sa nu depăşească 5 Kg.;

* Ridicarea

 obiectelor sa se facă îndoind (flectând) coapsele şi genunchii cu spatele
 (coloana vertebrala lombara – CVL) în poziție intermediară (dreaptă);

* Este

 interzisă aplecarea înainte (flexia) trunchiului cu genunchii întinși şi
 ridicarea obiectelor în această poziție; se poate duce un membru inferior
 (cel afectat) în cumpănă cu sprijin pe membrul inferior sănătos sau
 fandare pentru ridicarea obiectelor; îndepărtarea picioarelor, aplecare în
 genuflexiune, trunchiul drept (extins);

* Căratul

 obiectelor se face cu ambele mâini pentru a nu genera scolioze;

* Evitarea

 căratului unor obiecte cu greutăţi mari într-o singură mână;

* Evitarea

 mişcărilor de răsucire a trunchiului;

* Ridicarea

 din pat se face din stând pe partea sănătoasa, cu genunchii îndoiți
 (flectaţi), ca un tot;

* Poziția

 şezândă e cea mai solicitantă pentru CVL: se integrează la fiecare 30 – 45
 minute pauze de ortostatism, mers prin cameră, întins, folosirea de scaune
 ergonomice;

* Tocurile

 să nu depăşească 4 cm înălţime; la persoanele supraponderale sau dacă
 persistă durere se contraindică; talpa încălţămintei sa fie moale;

* Scădere

 în greutate la persoanele supraponderale!

* Când

 se stă mult timp la birou se sprijină tălpile pe un scăunel
Un studiu pe un
eșantion de 100 de persoane făcut din 2009 până în 2014 a arătat că ”școala
spatelui” a avut efecte benefice în ceea ce privește durerea lombară. În studiu
au luat parte atât  pacienții care au
făcut exercițiile propuse de specialist și cei care nu au respectat programul.
De asemenea, se studiază  și efectul pe
care ”școala spatelui” a avut-o asupra pacienților. 77% din pacienți au urmat
exercițiile de recuperare acasă. Dintre aceștia, un mic procent  au observant o scădere inițială a intensității
durerii lombare, urmată de o creștere a acesteia. Totodată, 33% din
pacienți  nu au avut nicio modificare în
ceea ce privește intensitatea durerii. Însă majoritatea pacienților au
observant o scădere semnificativă a durerii lombare

0-    Niciun
effect

1-    Efect
redus

2-    Efect
moderat

3-    Efect
benefic

4-    Efect
foarte benefic

5.   Alcoolul

Alcoolul a fost cunoscut din cele mai vechi timpuri de
către populaţia Asiei şi a Europei. Cele mai vechi dovezi despre existenta
acestuia au fost aduse de antropologi, care consideră că descoperirea
băuturilor fermentate de către triburile de păstori şi agricultori datează din
epoca neolitică. In antichitatea greacă, alcoolul avea valoare simbolică
rituală, semnificând bogăţia şi virilitatea.Alături de uleiul de măsline, vinul
constituia la greci o monedă de schimb, dar şi un minunat dar al lui
Dionysos,zeul pomiculturii si vinului.

Alcoolul etilic sau
etanolul este un component  intoxicant
gasit in bere,vin,votka etc.Alcoolul este produs prin fermentatia
drojdiei,zaharului si amidonului.Este un sedativ al sistemului nervos central
care se absoarbe rapid din stomac,in intestinul subtire si apoi in circulatia
sanguina.Alcoolul afecteaza fiecare organ din corpul unui consumator si poate
face rau unui embrion in dezvoltare.

Alcoolismul sau
dependenta de alcool este o boala diagnosticabila care caracterizeaza  dorinta puternica pentru alcool si
continuarea consumarii de alcool in ciuda faptului ca provoaca autodistrugerea
fizica si psihica.

***Oscar Wilde spunea aşa: “Dupã primul pahar vezi lucrurile cum*
ai vrea sã fie. Dupã al doilea, vezi lucrurile aşa cum nu sunt. La sfârşit vezi
lucrurile aşa cum sunt şi asta este cel mai rãu lucru din lume”.**

**Consumul de alcool in cultura
romaneasca**

**Statisticile arata ca nivelul de consum de
alcool in Romania a crescut de la 6 litri de alcool pur pe cap de locuitor in
1960 la un varf de aproape 13 litri de alcool pe cap de locuitor in
1981(varsta<15 ani)(Eurocare Romania profile,2007).De atunci s-a inregistrat
o decadere a consumului de alcool pana in 2003(aproximativ 9.7 litri),conform
unui stiudiu realizat de WHO Core Health Indicators database, 2008.Producerea
la domiciliu a tuicii(rachiu cu un continut de alcool intre 40 si 80%),face ca
masurarea nivelulului exact de consum de alcool in Romania sa fie o sarcina
foarte dificila.Nivelul neinregistrat de consum de alcool este estimate la a
creste nivelul mediu de consum de alcool cu inca 4 litri de alcool pur pe cap
de locuitor,ceea ce face ca totalul consumului de alcool pe cap de locuitor sa
fie mult mai mare ca in alte partii ale lumii. (Popova et al., 2006; Anderson
& Baumberg, 2006).**

**Consecintele acestui consum crescut de alcool
sunt vizibil regasite in rata de mortalitate(din 100,000 locuitori)conform
bolilor legate de alcool in Romania:175.06 boli de inima, 37.09 ciroza de
ficat, 5.72 cancer orofaringian sau bucal,5.10 din otravire accidental si 3.38
tulburari ale consumului de alcool(WHO global status report on alcohol, 2004.**

**Consumul de
alcool in randul adolescentilor romani**

**Intr-un studiu realizat de ESPAD 2007
survey,unul dintr putinele studii international bazate pe consumul de alcool in
randul tinerilor din Romania au participat 74% dintre liceenii cu varse
cuprinse intre 15 si 16 ani care au consumat alcool in ultimele 12 luni.In Romania
ca si in alte tari,baietii tind sa devina consumatori mai mari decat fetele.O
medie de 25% dintre liceeni(37% din baieti si 14% din fete) arata ca au
consumat alcool de 3 sau mai multe ori in ultima luna.Proportia adolescentilor
care au declarat ca s-au imbatat in ultimele 12 luni este mai mica decat media
Europeana (26% versus 39% in Europa).Asta face ca tinerii din Romania sa fie
bautori moderati comparatit cu tinerii din Vestul Europei,spre exemplu. Cu
toate acestea tinerii romani sunt mai degraba retinuti in a da raspunsuri
dezirabile,care fac ca nivelul consumului de alcool sa fie posibil mai mare
decat cel raportat(Hibell et al, 2009).**

**Doar 11% dintre baieti si 26% dintre fete au
declarat ca s-au abtinut sa consume alcool de-a lungul vietii lor.Participantii
la studiu au afirmat ca s-au apucat de baut la o varsta relative mica.Inainte
de varsta de 13 ani,37% dintre ei au baut primul pahar de bere,33% primul pahar
de vin si 24% primul pahar de alcool facut in casa.15% dintre tineri au baut
inainte de varsta de 13 ani.5% au ajuns la spital in coma alcoolica sau cu
intoxicatii dupa ce au consumat alcool.**

**O influenta majora in ceea ce priveste
consumul de alcool in randul tinerilor o au parintii si colegii/tovarasii
tinerilor.Daca relatia cu parintii este una apropiata,sansele ca tinerii sa
consume alcool sunt mai mici.Daca,insa parintii sunt consumatori la randul
lor,copii vor fi tentati sa se apuce de baut.De asemenea,o importanta deosebita
este mediul exterior in care adolescentii traiesc.”Gasca de prieteni”,colegii
de scoala pot avea influente negative asupra tanarului in plina dezvoltare,care
nu este inca capabil sa discearna ce este bun sau rau pentru el sau cum ii va
afecta asta viata in viitor.**

**Consumul de alcool in randul romilor**

*Consumul de alcool*
este un alt aspect al stilului de viaţă care influenţează în mod dramatic
sănătatea unei persoane. În 2003, 19,3% dintre romi au declarat că sunt
„consumatori de alcool” faţă de 16% în populaţia totală. Dintre totalul
subiecţilor romi care au declarat că sunt consumatori de  alcool, 6,3% sunt minori. Iar un total de 56%
au afirmat că au băut pentru prima dată la vârste mai mici de 18 ani. (Cace
& Vlădescu, 2004, 39).

Opţiunile
legate de stilul de viaţă (precum fumatul şi consumul de alcool) afectează
generaţiile următoare pe două căi: pe de o parte este vorba de influenţa
directă, imediată (cum ar fi violenţa în familie ca şi consecinţă a consumului
de alcool) sau pe termen lung (malformaţiile congenitale sau afecţiunile
dezvoltate de copiii ai căror părinţi fumează sau consumă alcool, în exces). Pe
de altă parte, copiii „învăţă” opţiunile de stil de viaţă părinţilor şi - de
cele mai multe ori - le reproduc, chiar atunci când sunt conştienţi de
riscurile pe care acestea le implică.

**Consumul de
alcool in randul romilor este de departe cauzat de nivelul scazut de educatie
cu care se confrunta acestia,dar totodata de nivelul de saracie si relatia
slaba cu institutiile medicale.**

Educaţia insuficientă, care determină imposibilitatea obţinerii
unei pregătiri profesionale, sunt în egală măsură factor determinat şi
consecinţă a stării accentuate de sărăcie cu care se confruntă un procent
semnificativ din populaţia de romi.

Aproximativ un sfert din populaţia de romi este neşcolarizată
(23%, faţă de 2% populaţia non-roma) şi ca urmare analfabetă. (BIR-2006, Fleck
& Rughiniş, 2008)

Aproximativ 80% din populaţia
roma, indiferent de generaţie, este lipsită de calificare profesională.( Cace
& Vlădescu, 2004, Fleck & Rughiniş, 2008)

Boala
secolului XXI.Stresul.

i)      Ce este stresul?

Stresul este reacția pe care oamenii o pot avea atunci
când simt că nu se pot adapta solicitărilor şi presiunilor cărora trebuie sa le
facă faţă în viața de familie, personală sau la locul de muncă.

ii)
De
unde a aparut?

In 1936, fara a mentiona inca termenul de stres, H.
Selye publica un articol despre tendinta organismului de a reactiona stereotip
la diferiti agenti chimici, fizici si biologici, descriind aceasta tendinta sub
denumirea de "sindrom general de adaptare" (SGA). Orice situatie care
solicita mecanismul de adaptare creeaza stres.

Stresul are variate moduri de a se manifesta: fizic,
emotional, intelectual si se caracterizeaza prin trairea sau perceptia
subiectiva de a fi coplesit, incapabil de a face fata oricarei situatii.

Stresul este o „boala” a timpurilor noastre, care ii
afecteaza pe oameni indiferent de modul lor de viata. Stresul este
pretutindeni, mai evident, cu frecventa mai mare, in tarile super dezvoltate

iii)
Care
este principala sursă de stres – STUDIU

In urma unui  studiu realizat pe un
eşantion de 2.306 de respondenţi din mediul urban, cu vârsta cuprinsă între 18
şi 65 ani, din România, Bulgaria, Serbia, Croaţia, Turcia, Cehia şi Slovacia s-a
costata ca nivelul de stres din România este mai mare decât în Cehia (43,6%) şi
Slovacia (50,6%), dar mai redus decât în Serbia (68,6%), Croaţia (68,3%) sau
Turcia.

"Fiecare respondent care s-a declarat stresat a fost pus să aleagă
trei surse mari generatoare de stres. În felul acesta, studiul a identificat
cauzele principale ale stresului la nivelul întregii regiuni. Este vorba
despre: starea economiei, creditele, creşterea preţurilor, scăderea veniturilor
personale şi slujba curentă", a declarat Daniel Enescu, managing partner
al Daedalus Millward Brown.

Spre deosebire de media din regiune, românii sunt mai puţin stresaţi de
sănătatea personală sau a celor apropiaţi (28%), de viaţa de familie (11,3%) şi
de siguranţa personală (4,7%), dar sunt mai stresaţi de creşterea preţurilor
(47%), starea economiei (44,9%) şi de credite (44,1%).Potrivit studiului
Daedalus, îngrijorarea legată de credite plasează România pe locul trei în
regiune, după Turcia şi Croaţia.

Alte surse de stres la români sunt scăderea veniturilor personale (40,6%),
slujba actuală (35,3%) şi lipsa timpului pentru viaţa personală (22,2%).

iv)Stresul in viata pacientului

Stresul poate afecta comportamentul si prin cresterea riscului la
accidente. De exemplu, capacitatea de sofa a unei persoane se
poate deteriora daca persoana se situeaza sub un stres sever. In mod similar,
lipsa de concentrare poate fi periculoasa in sensul ca aceasta cauzeaza
persoanei neglijarea factorilor de risc in mediul sau.

Comportamentul suicidal poate fi corelat cu stresul. Stirile cotidiene ne
semnaleaza ca majoritatea suicidelor in randul tinerilor sunt precedate de
evenimente stresante, evenimente de genul problemelor cu legea, intreruperea
unei prietenii si probleme acasa sau la scoala.

Exista dovezi consistente ca stresul poate elimina
capacitatea sistemului imunitar de a lupta cu boala, ca in cazul infectiilor
virale, a maladiilor in care sistemul imunitar nu functioneaza la parametri si
astfel sunt atacate tesuturile (maladii de autoimunizare si unele forme de
cancer). Mai mult decat atat, se cunoaste ca stresul poate afecta modul in care
indivizii abordeaza boala, cum ar fi modul lent sau rapid in recunoasterea
faptului ca ceva nu este in regula sau alterarea modului in care reactioneaza
la disconfort.

Stresul face parte din viata noastra de zi cu zi. Pana
sa invatam sa-l recunoastem si sa ne ferim de urmarile lui, adeseori se  rasfrange asupra starii noastre sufletesti,
dar, mai ales, asupra sanatatii noastre (si implicit, asupra duratei noastre de
viata); l-am simtit pe propria noastra piele, dandu-i diferite nume: enervare,
nerabdare, plictiseala, oboseala, furie, dezgust, rusine, teama, panica, manie,
groaza, frustrare etc., toate aceste stari – predominant afective –
constituind, de fapt, mastile stresului.

7.   CONCLUZIE

Dupa cum am invatat astazi notiunea de “self- care”
presupune atat ingrijirea si recuperarea in urma unui accident,boala etc,dar si
prevenirea unei situatii critice.

Consumul de alcool este un factor de risc mai ales
pentru adolescenti si persoanele cu un statut socioeconomic si cultural
subdezvoltat.Acesta poate fi redus prin educatie si constientizarea raului pe
care il produce.

Pe de alta parte,stresul,o problema cu care se
confrunta mai ales tarile supradezvoltate sau in curs de dezvoltare poate fi
diminuat sau chiar inlaturat printr-o mai buna gestionare a timpului,printr-o
constientizare a riscurilor de imbolnavire pe care le presune dar mai ales
printr-o actiune atenta de “self-care”.

**Bibliografie:**

http://www.drugabuse.gov/drugs-abuse/alcohol

Zoon,
Ina (2001) *La periferia societăţii Romii şi serviciile publice din România*,
Open Society Institute

European
Roma Rights Center, Country Report Series, nr 2/1996, *Sudden Rage at Dawn.*
Violence against Roma in Romania

Cace, Sorin & Vlădescu, Cristian (coord.) (2004) *Starea de*
Sănătate a Populaţiei Roma şi Accesul la Serviciile de Sănătate, *Editura*
Expert

Fleck, Gabor & Rughiniş, Cosima (edit.) (2008) *Vino mai aproape,*
Incluziunea şi excluziunea romilor în societatea românească de azi*,*
Bucureşti, Human Dynamics

**Hibell, B., Andersson, B., Bjarnason, Th., Ahlström, S., Balakireva, O.,
Kokkevi, A., & Morgan, M. (2004). The ESPAD Report 2003. Alcohol and Other
Drug Use among Students in 35 European Countries. Sweden: The Swedish Council
for Information on Alcohol and Other Drugs (CAN), Council of Europe,
Co-operation Group to Combat Drug Abuse and Illicit Trafficking in Drugs
(Pompidou Group).**