Smittrisker - föreläsningsanteckningar

**Anestesi – Smittrisker – Per-Olof Rödström – 16 mars**

Kompletteras med bilder från powerpoint!

***1. Hepatit A + B + C***

* **Gemensamt:**
Virusinfektioner
Olika virus som infekterar levern – får gulsot, blir gul för att virus frisätts i blodet
* **Olikheter:**
Varierande smittvägar – olika hepatiter smittar på olika sätt. Hep A mat och dryck, Hep B blodburen.
Varierande smittrisker
Varierande symptom, risk för kronicitet

***HEPATIT A*** *- Epidemisk hepatit*, det man känt till längst av alla hepatiter

* ***Smittvägar:*** Peroral smitta – får i sig via mat eller dryck.
	+ o Skaldjur eller grönsaker. Kan sedan föra vidare genom ex dålig handhygien vid toabesök.
	+ RNA-virus, tarmvirus
	+ Inkubationstid 2-6 veckor.
	+ Inga kända fall av kroniska smittbärare - efter genomgången infektion ingen smittrisk
	+ Vanligare på södra delen av halvklotet.

***HEPATIT B****– Inokulationshepatit*

* ***Smittvägar:*** Blodburen (serum) smittöverföring
	+ o Sexuell
	+ o Parenteral (oftast intravenöst missbruk)
	+ o Perinatal – moder smittar sitt barn, vanligast. Tidigt i livet à kronisk smittbärare.
	+ DNA-virus (Hepadna) – annat virus än vid Hep A
	+ Man kan bli kronisk smittbärare
	+ Mer aktuellt idag pga att vi reser mycket. Samma utbredning som Hep A – södra halvklotet.
	+ Drabbar ofta äldre individer.
	+ Cancerframkallande – levercancer har ursprung i kronisk Hepatit B.
	+ I Sverige: totalt antal smittade ökar (pga invandring), men antal som smittas inne i Sverige minskar.
	+ Anmälningspliktig sjukdom, tillsammans med tuberkulos och HIV.
	+ Smittas tidigt i livet när immunsystemet inte är utvecklat à större risk för kronisk infektion.
	+ Smittas senare à inte lika stor risk för kronisk infektion.
	+ Behandling: antivirala läkemedel (Interferon).
	+ ***Yrkesrelaterad smitta*** – tidigare ett bekymmer. Idag bättre hygienrutiner.
		- o Ökad risk hos sjukvårds-, tandvårds-, ambulans- och vårdpersonal där pat kan ha Hep B.
		- o 11 Hep B-fall rapporterats från 1990 till 2000. Därefter anges ingen yrkesmässig smitta.
		- o Minskad risk för yrkesmässig smitta är främst pga bättre hygienrutiner.
		- 2 sätt att bli immun mot Hepatit A och B:

1. *1.* *Aktiv immunisering* – vaccin, får antigen och immunsystemet bildar antikroppar mot det.
2. *2.* *Passiv immunisering* - g-globulin, får färdiga antikroppar, inte lika långvarigt skydd som aktiv.

***HEPATIT C***

* ***Smittvägar:*** Blodburen (serum) smittöverföring (samma som Hep. B)
	+ o Sexual
	+ o Parenteral (oftast i.v. missbruk)
	+ o Perinatal
	+ RNA-virus, smittar via blod (etc.)
	+ Virus identifierat för drygt 20 år sedan
	+ Samma sjukdomsbild som Hepatit A+B.
	+ Inte lika smittsamt som Hep A+B, men större risk för kronisk infektion.
	+ Orsakar leverinflammation, i många fall utan symptom.
	+ Vaccin saknas
	+ Utbredning inte lika tydlig globalt som Hep A+B.
		- o Snarare olika grupper, drogmissbrukare. Smutsiga redskap och sprutor.
		- Drabbar 20-50 åringar.
		- Långsam sjukdom – tar 20-30 år att utvecklas.
		- Får ofta levertransplantation om man drabbats av Hep C.
		- ***Yrkesrelaterad smitta*** – oerhört låg risk pga viruset har låg smittrisk. Bara 4 fall sen år 2000.
			* o Grupper som sysslar med provtagning – sjuk- och undersköterskor, de som tar blodprover.
			* o Obefintlig risk inom tandvård.

***TUBERKULOS***

* ***Smittvägar:*** Smitta via hosta och mikrodroppar.
	+ o Infektion med Mycobakterier (i tuberculosis-komplexet ingår M. tuberculosis, M. africanum)
	+ Riskgrupper drabbas – utlandsfödda och deras barn, hemlösa, drogmissbrukare.
	+ Mycket ovanligt i normalbefolkningen i Sverige.
	+ Vanligare bland utlandsfödda - Somalia, Östafrika.
	+ En person som bara är bärare är inte smittsam.
	+ Smittan sprids i slutna rum med lång exponeringstid och utan skydd.
		- o Ryska fängelser med dålig hygien där alla sitter nära varandra och hostar.
		- Finns vaccin, men det börjar bli problem med resistens.
		- ***Yrkesrelaterad smitta*** – obefintlig risk, krävs lång exponeringstid. Basala hygienrutiner motverkar.

***2. Omhändertagande av infektionsriskpatienter***

* Basala hygienrutiner är det viktigaste:
	+ o Handdesinfektion
	+ o Handskar
	+ o Skyddsförkläde (Skvätty)
	+ o Stänkskydd (munskydd, skyddsglasögon, visir)
	+ o Gäller i hela kedjan - vid patienten, i behandlingsrummet, instrumenthantering, i sterilen.
* Förr i tiden var man väldigt extrem – kirurgiklädsel, extra stora munskydd, inplastning av utrustning.
* ***Ordning och reda*** – ha struktur på undersökningsbrickan. Undvik stick- och skärskador.
* ***Instrumenthantering***– håll inte fingret över approximalrummet vid depuration. à
* ***Överräckning av instrument*** – sträck inte vassa instrument över patienten. Ta alltid själv från brickan.
* ***Kanylhylsan*** – sätt inte på kanylhylsan igen när du använt sprutan.
Idag har vi sprutor som är sticksäkra på vuxenkliniken (hö blid, vi använde dom på anestesipassen).
* ***Avtryckstagning*** – skölj av efter avtrycket tagits.
* Idag har vi bättre kunskaper, tekniska förutsättningar och säkrare rutiner. I princip ingen risk för smitta.
* Riskklientel
	+ o Klinikens patienter - större risk inom oral medicin/sjukhustandvård än vanlig frisktandvård.
	+ o Tandstatus – karies, muntorrhet, slemhinnestatus, attrition/abrasion.
	+ o Tandvårdsrädsla

***3. HIV***

* ***Smittvägar:*** heterosexuell kontakt, injektionsmissbruk, sex mellan män.
* ***Smittrisker:*** i tidigt skede (immunsystemet inte hunnit organisera sig) och sent skede (AIDS - besegrat kroppens immunsystem)
* Prevalens
	+ o HIV-sjukdomen började från homosexuella män på 80-talet.
	+ o Bromsmediciner (antivirala läkemedel) à antalet fall stannat kring 35 miljoner fall.
	+ o Vanligast i Afrika – söder om Sahara (25 miljoner fall).
	+ o Antal dödsfall och nyinsmittade (incidens) sjunker.
	+ o I Sverige: fler som smittas utomlands än i landet. 6000 personer med HIV idag (2012).
* Etiologi
	+ o Smittas av HIV-viruset à leder till AIDS à svamp och andra opportunister kan etablera sig.
	+ o Inte HIV-viruset som dödar – det är AIDS = förvärvad immunbristsjukdom, Acquired Immune Deficiency Syndrome à immunförsvar nedsatt à drar på sig infektioner à kan bli dödligt.
	+ o Kliniska manifestationer: pneumoni, CNS-påverkan, gastrointestinal, lymfom etc.
* Inom tandvård kan man se det som att candida och andra opportunister lättare etablerar sig.
* HIV-virus skadar T-lymfocyter à mängden T-lymfocyter minskar à mer mottaglig för infektioner.
* Bromsmediciner påverkar HIV-virusets förmåga att komma in i celler och producera nya virusceller.
* Vid diagnostik för HIV tittar man på förekomst/halt av:
	+ o Kliniska symtom (finns inte alltid): feber, klåda, ledvärk, huvudvärk, diarre, halsont
	+ o Virus – hur mycket HIV-virus finns?
	+ o Antikroppar mot HIV – som immunsystemet producerar
	+ o CD4+ T-lymfocyter (T-hjälparceller) – eftersom HIV-viruset minskar mängden T-lymfocyter.
* ***Yrkesrelaterad smitta:***inget problem i tandvården

***4. Orala manifestationer vid obehandlad HIV***

* Från 1995 – pat får bromsmediciner à färre fall av AIDS och slemhinnesjukdomar som resultat.
* Leder ofta till *svampinfektioner* av oklara anledningar (”de sjukas sjukdom”). Opportunist.
Erytematös och psuedomembranös oral candidos
* *Nekrotiserande ulcerös gingivit/parodontit* (ANUG, ANUP). Nekrotiska papiller (utstansade), smärta.
* *Herpesvirus* – kan bli mer extremt hos HIV-smittade (hö bild) än vanligt friska