Hrvoje Hitrec

## Životopis

Hrvoje Hitrec rođen je 14. srpnja 1943. u Zagrebu (tada NDH). Njegov otac Vilim i majka Beata usadili su u njega i njegovu sestru Branku bogoljublje, čovjekoljublje i domoljublje. Nakon sloma NDH i pada Zagreba 8. svibnja 1945., otac zbog straha od jugokomunista napušta Hrvatsku i obitelj, a majku jugokomunističke vlasti izbacuju iz stana. Zajedno s djecom odlazi raditi kao liječnica isprva u Lici, a potom u Dugoj Resi.

U jesen 1949. odlazi k djedu i baki u Zagreb te pohađa prvi razred osnovne škole (danas poliklinika SUVAG). Od igračaka ima samo slona, majmuna i drvene kockice, koje su u njemu razvijale domoljubne osjećaje. U svojoj kraćoj autobiografiji navodi: *"Televizije i televizora u Zagrebu još nema, osim na Zagrebačkom velesajmu. Nema ni računala, pa nemam problema s računanjem. Zgrada u Zvonimirovoj (tada Ulica socijalističke revolucije) nalazi se na strateški dobrom mjestu - preko puta je crkva Majke Božje Lurdske, a uz zgradu je kino Mosor.*" Majka Beata vraća se u Zagreb sredinom 1953., a Hrvoje započinje pohađati prvi razred niže gimnazije u Kušlanovoj ulici. U slobodno vrijeme bavi se športom (hodanje po krovovima) i svira glasovir. U jesen 1957. odlazi u višu (Treću) gimnaziju u istoj ulici te stvara čvrst krug prijatelja i prijateljica. Zbog narušavanja javnog reda i mira jugokomunistički aparatčici šalju ga na radnu akciju u Srbiju.

S obzirom na to da je tijekom djetinjstva pročitao mnoge knjige iz kućne, školske i gradske knjižnice, razvio je ljubav prema književnosti i upisao komparativnu književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Kao drugi predmet odabrao je njemački jezik. Voditelj studija bio je prof. dr. Ivo Hergešić, a predavač starije hrvatske književnosti Ivan Slamnig. Kako bi zaradio novac, zapošljava se u "Borbi" kao korektor, ali dobije otkaz pa odlazi u "Vjesnik". Postaje urednik satiričkog lista "Paradoks", a u slobodno vrijeme piše i komične tekstove za Radio Zagreb. Diplomirao je 1967., ali nakon Hrvatskog proljeća jugokomunističke vlasti zabranjuju "Paradoks" pa odlazi u vojsku u Makedoniju.

Svoj prvi roman *Pustinjakov pupak* objavio je 1974. u nakladi Društva hrvatskog humorista. Postao je i glavni urednik humorističnog lista "Kerempuh". Idućih godina objavljuje nove romane različitih tematika, a među njima osobito su se istakli "Smogovci", pentaloška saga o odrastanju dječaka i djevojčica čiji su roditelji gastarbajteri u Njemačkoj. Od 1984. kućni je autor u kazalištu "Jazavac" te lektor i urednik "Športskih novosti" i "SN revije". U pisanju tekstova za različite novine i emisije služi se s desetak pseudonima. Postao je ravnateljem "Malog kazališta Trešnjevka" 1985. te mu je promijenio ime u "Trešnja".

Početkom 1990-ih djeluje u Društvu hrvatskih književnika na obrani hrvatskog jezika i piše scenarije za cjelovečernje dokumentarne filmove Jakova Sedlara. 1990. postaje prvi ravnatelj HRT-a, a 1991. ministar informiranja. U jesen dragovoljno postaje hrvatski branitelj u sklopu Satnije hrvatskih umjetnika. Ratovao je od Nuštra do Dubrovnika, a demobiliziran je u proljeće 1992. u činu satnika zbog prestanka djelovanja Satnije. Po završetku Domovinskog rata dovršio je gradnju nove Trešnje, prve kazališne zgrade podignute u Zagrebu nakon Hrvatskog narodnog kazališta, a kratko vrijeme bio je i ravnatelj Jadran filma.

Od 2005. predsjednik je Hrvatskog kulturnog vijeća.

Član je povjerenstva Nagrade dr. Ivan Šreter za izbor najbolje nove hrvatske riječi.

## Književno stvaralaštvo

Njegov prvi roman *Pustinjakov pupak* objavljen je 1974., a uslijedili su *Manijak* i *Ljubav na crnom baršunu*. Napisao je ekološki roman za djecu *Eko Eko* u kojem naglašava važnost brige za okoliš te *Priču o Osmanu*, proznu interpretaciju Gundulićeva epa.

## Politička djelatnost

Hitrec je među prvima ušao u krug dr. Franje Tuđmana i postao jedan od utemeljitelja HDZ-a. Dvaput je bio član Predsjedništva HDZ-a (1989. - 1991.; 1993. - ). Izabran je na parlamentarnim izborima 1995. u Zastupnički dom Hrvatskog sabora. Nakon Tuđmanove smrti vlast u Hrvatskoj preuzimaju jugonostalgičari, a snaga HDZ-a opada. Hitrec putuje selima i gradovima kako bi podignuo posrnulu stranku. Postaje i njezin potpredsjednik. Izlazi iz HDZ-a 2007. razočaran Sanaderovom politikom i postaje naovisni političar. Tijekom 2011. bio je član stranke Hrvatski rast (Hrast) i predstavnik Hrvatskog kulturnog vijeća u Velikom vijeću Hrasta. Od 2020. podržava Domovinski pokret.

Piše kolumne za nacionalistički Projekt Velebit. Čest je gost Bujice i Podcasta Velebit.

## Osobni život

S prvom suprugom Dubravkom (r. Starčević) vjenčao se 1967. i dobio sina Nevena. Nakon njezine smrti oženio se glumicom Višnjom Babić i dobio sina Frana. Posjeduje vikendicu u Samoboru. Živi i radi u Zagrebu.

## Zanimljivosti

* Hitrecovi susjedi u klupama na fakultetu bili su Veselko Tenžera i Tomislav Bakarić.