Коста Хаџи-Видојковић

**Коста Хаџи-Видојковић** (Параћин, 1861 - 1938) је параћински књижар, штампар, оснивач штампарије ,,Хаџи Лаза'', политичар и председник општине Параћин од 1919. до 1920.године.

## Биографија

Рођен је 1861. године у Параћину, у патријархалној породици Хаџи Лазара Видојковића, о коме је напред већ било речи. Да ли је и сам био хаџија, као његов Млађи брат Јордан, како то неки бележе, то нисмо могли са сигурношћу да утврдимо. Основну школу је завршио у родном месту, а нижу гимназију у Крагујевцу. По очевом савету прекида даље школовање, завршава телеграфски курс и запошљава се као државни службеник, пошто после Српско-турских ратова (1876-1878.) и проширења Кнежевине Србије потреба за чиновницима бива изразита. Као чиновнику Поштанско-телеграфске струке поверавани су му различити одговорни послови, међу којима и место шефа тадашње дворске поште, те место управника поште у Рачи, Тополи, Гроцкој и др. *,,Свуда је био цењен као добар радник. Његова блага нарав и осећај дужности, омогућили су му да стекне безброј пријатеља и познаника, са којима је после поднесене оставке на државну службу, одржавао сталне везе и сарађивао на свим пољима нашег јавног и приватног живота''.* Услед немирних политичких прилика у Србији тога доба, Коста иступа из државне службе, враћа се у родно место и наставља породичну традицију у трговини. Отвара 1897. године књижарску радњу, веома скромну у почетку: уз Књиге и канцеларијски материјал, држи и новине, те га у пословним круговима бележе као успешног пропагатора књига и новина у народу. Настојао је да му књижара не буде само трговинска радња, већ и нешто више, да од ње створи место за ширење културно-просветне мисије. У том смислу, одмах је осетио потребу са штампаријом, односно схватио је шта му она може значити у напред постављеној културној мисији, те је 1903. године набавио прве машине и покренуо Прву параћинску штампарију код "Хаџи Лазе", а назваће је, као и трговинску радњу пре тога, по свом оцу, у знак пажње према свом високопоштованом родитељу. Књижара и штампарија су биле близу једна другој, на два угла истог малог кварта, уз главну улицу која пресеца град на два дела, источни и западни, као што га и река Црница дели на северни и јужни: били су у близини моста на Црници, преко пута општине. Све зграде тог малог кварта срушене су шездесетих година и на том простору су подигнуте вишеспратнице са пословним просторима у приземљу. Та улица сада носи име академика Томе Живановића. ,,*У почетку, како је то уобичајено, штампане су "ситне форме" (плакати, честитке, позивнице и сл.), али је рано почето и штампање брошура, календара, књига. Ми смо из 1904. године нашли две књиге - брошуре: "Примедбе на пастирке беседе Бож. Ј. Јокановића војног свештеника" од Јордана Хаџивидојковића, свештеника (брата штампаревог!) и "Полицијске наредбе за варош Параћин и тар општине параћинске", "* Први штампани лист, за који се зна, је *"Наша пошта"* из 1912. године, чији је покретачи уредник Милан Павловић, такође брат од тетке штампара. Није искључено да су га они заједнички припремали и уређивали, пошто лист није имао локални карактер, а Коста је имао искуство из те струке и пријатеље који су били у њој. Ми смо до сада регистровали око 40 наслова, уз четири листа, али због велике празнине у годинама, сигурни смо да је штампано много више, те са истраживањем треба наставити и направити библиографију књига штампаних у Параћину, не само у овој штампарији, пошто их је између два рата било три. Њихов списак је на крају овог дела и текста. За време окупације у Првом светском рату, показао се Коста као велики родољуб, преко њега је ишла веза грађана из Параћина и околине са борцима на Солунском фронту (достављање писама са једне на другу страну!). Његовом иницијативом био је основан и Фонд за помагање ратне сирочади и помагање државних чиновника, чији су хранитељи пред најездом непријатељске војске, морали да оставе земљу и своје породи це.) После ослобођења 1918. године био је први председник општине параћинске. Покренуо је и штампао лист "СХС Јединство", који је излазио 1919. и почетком 1920. године. У њему је објавио и своје дневничке белешке из времена борбе за ослобођење Параћина (10, 11. и 12. октобра 1918. године, по старом календару). Ове белешке објавио је 1920. године и као посебну публикацију - брошуру "Катастрофа Параћина" (приликом његовог ослобођења)" у 2 000 примерака са ценом од 1,80 динара по примерку. Две трећине прихода од продатих брошура наменио је општинској каси. За име Косте Хаџивидојковића није само штампарија као првина повезана, већ и први биоскоп у граду, као и први грамофон који је у њему засвирао. За заслуге на културно-просветном плану, али и за патриотски и јавни рад уопште, он је проглашен за почасног председника Параћинске општине, а одликован је и Орденом белог орла V степена. Штампарију је крајем свог живота водио са синовима Милошем и Миланом, а 1938. године када је Коста преминуо њу је преузео да води син Милан, док је други син Милош имао трговинску радњу - књижару.

## Реченице које је рекао

''После трогодишњег робовања под Бугарима, који нам сисаху крв и систематски нас уништаваху уз помоћ: Немаца, Шваба, Мађара, Турака; немачких, аустријских, бугарских и турских Јевреја, Румуна, Талијана, Француза (из Елзаса и Лотрингије), Босанаца (свију вера), аустријских Срба, Хрвата, Словенаца, Арнаута, Македонаца (свију народности) и каквих ти не још нација па, на жалост,  и многих наших не-Срба''

''Кад су параћинци одлучили о ,,Јединство'' и нису га хтели одржати, надам се да ће бар сада сваки купити ову књижицу, те да на тај начин помогне кући која је биладоведена до издисаја'' - **Коста Хаџи-Видојковић, 1.април 1920.године.**

## Галерија

Коста Хаџи-Видојковић (седи скроз десно) са својом супругом и са својом децом, крајем 19. века.С лева на десно: Атанаско и Коста стоје, Лазар и Јордан седе, крајем 19. или почетком 20.века.Коста Хаџи-Видојковић (седи на столици, други с лева) са својом породицом, отприлике између 1899. и 1920.године.Коста Хаџи-Видојковић седи, отприлике 1920их година.Коста Хаџи-Видојковић (седи на столици, други с лева) са својом породицом, отприлике 1930их година
## Спољашни линкови

* Приказ књижице ,,Катастрофа Параћина''
* Чланак о књижици ,,Катастрофа Параћина'' на веб-сајту параћинске библиотеке ,,Др Вићентије Ракић''.
* Приказ књиге ,,Календар Српска Победа''
* [1]Чланак о књиги ,,Српска Победа'' на веб-сајту параћинске библиотеке ,,Др Вићентије Ракић''.
* Ознака (Таг) ,,К.Х. Видојковић'' на веб-сајту параћинске библиотеке ,,Др Вићентије Ракић''