Eurooppa

**Eurooppa** (engl. ***Europe***) on maanosa Afrikan pohjoispuolella, Aasian itäpuolella ja Pohjois-Amerikan länsipuolella.
Siellä asuu noin 750 miljoonaa ihmistä. Manner-Euroopan läntisin kohta on Portugalissa. Euroopan pienin itsenäinen valtio on Vatikaani.

## Euroopan pääkaupungit

### A

* Amsterdam‎
* Ankara‎
* Ateena‎

### B

* Belgrad‎
* Berliini‎
* Bern‎
* Bratislava‎
* Bryssel‎
* Budapest‎
* Bukarest‎

### H

* Haag‎
* Helsinki

K

* Kiova‎

* Kööpenhamina

L

* Lissabon‎
* Ljubljana
* Lontoo‎

### M

* + ► Madrid‎ (5 L, 13 S)
	+ ► Minsk‎ (3 L, 23 S)
	+ ► Moskova‎ (6 L, 12 S)

### P

* + ► Pariisi‎ (9 L, 50 S)
	+ ► Podgorica‎ (1 L, 1 S)
	+ ► Praha‎ (2 L, 13 S)

###

## Euroopan historia

### Antiikki

Antiikin ajaksi kutsutaan antiikin Kreikan ja Rooman suuruuden aikaa. Ajanjaksoa on pidetty merkittävänä, koska länsimaisen sivistyksen ja yhteiskunnan on katsottu juontavan juurensa tuosta ajasta. Muun muassa monet keksinnöt, tavat, arvostukset ja tyylit ovat joko antiikin kreikkalaisten tai roomalaisten luomia tai heidän kauttaan länsimaiseen kulttuuriin omaksuttuja.

#### Antiikin Kreikka

Antiikin Kreikkaa on pidetty eurooppalaisen sivistyksen kehtona. Kreikkalainen kulttuuri perustui monilta osin aikaisempien korkeakulttuurien, esimerkiksi egyptiläisten ja foinikialaisten, perinnölle.

##### **Kaupunkivaltioiden ja demokratian symty**

Kaupankäynnin yhteydessä Kreetalle syntyi vauras yhteiskunta noin vuoden 2000 eaa. aikoihin. Yhteiskunnan ympärille kasvoi minolainen korkeakulttuuri. Kulttuurin rinnalla eli myös toinen, mykeneläinen kulttuuri. Mykeneläisellä ajalla (1550–1000 eaa.) kulttuurin painopiste siirtyi mantereelle Kreikkaan. Mykeneläinen aika saa nimensä Argoliksen maakunnassa sijainneesta Mykenen linnasta, jonka valtias hallitsi laajoja alueita sekä mantereesta että saaristosta. Minolaiset ja mykeneläiset hallitsivat kirjoitustaidon, jonka käyttö kohdistui lähinnä vain kirjanpitoon eikä kirjallisuuden luomiseen.

Sisäiset levottomuudet ja heimosodat köyhdyttivät Kreikkaa, ja Mykenen valtiaat menettivät asemansa noin vuonna 1100 eaa. Seuraavat vuosisadat olivat Kreikkaa hallinneiden sotapäällikköjen ja sukujen välistä kilpailua. Tätä aikaa, 1100–800 eaa., kutsutaankin Kreikan pimeiksi vuosisadoiksi, koska tietoa tuolta ajalta on jäänyt melko vähän. Valta siirtyi pikkuhiljaa maata omistavalle ylimystölle eli aristokraateille, jotka perustivat kaupunkeja puolustautumista ja kaupankäyntiä varten. Seuraavan kolmen vuosisadan aikana eli arkaaisella kaudella (kreik. arkhaios, vanha) syntyivät Kreikan kaupunkivaltiot. Kaupunkivaltio muodostui keskuspaikasta ja ympäröivästä maaseudusta. Suurin osa väestöstä sai elantonsa maataloudesta.

Kaupunkivaltioiden hallitsemista kutsuttiin politiikaksi. Se tarkoitti käytännössä sitä, että väestön yhteisistä asioista puhuttiin julkisesti, eikä vallankäyttö perustunut pelkkään voimaan ja mielivaltaan. Monissa kreikkalaisvaltioissa toteutettiin 400-luvulle mennessä demokraattinen valtiomuoto. Demokratia ei koskenut kaikkia vaan ainoastaan vapaat miehet saivat osallistua päätöksentekoon kansankokouksissa, neuvostoissa ja oikeusistuimissa. Orjia, niin miehiä kuin naisiakin, vapaita naisia, ulkomailla syntyneitä ja lapsia demokratia ei koskenut. Demokratia poikkesi hyvin paljon nykyaikaisesta kansanvallasta. Se oli joiltakin osin viety pidemmälle, sillä esimerkiksi Ateenassa suurin osa valtion viroista täytettiin puhtaasti arpomalla. Kuka tahansa saattoi siten saada huomattavan määrän valtaa ja vastuuta. Toisaalta se oli myös rajoittunutta. Parhaimmillaankin kreikkalaisista äänioikeutettuja oli korkeintaan kymmenen prosenttia väestöstä. Naisten asema oli erityisen alistettu, sillä heidät pyrittiin sulkemaan koteihin ja heidän liikkumistaan ja pukeutumistaan säännösteltiin.

Demokratian ohella muodostui myös oligarkia eli harvojen valta. Kansan tuella hallitsijaksi nousseita yksinvaltiaita kutsuttiin tyranneiksi. Nykyään tyrannilla tarkoitetaan mielivaltaista hallitsijaa.

##### Helleenien maailma laajenee

Foinikialaiset olivat Lähi-idässä vaikuttanut kauppiaskansa, joka persialaisten kasvavan painostuksen alla alkoivat perustaa Välimeren rannoille siirtokuntia kauppa-asemiksi sekä pakopaikoiksi. Ehkä tunnetuin siirtokunta oli Pohjois-Afrikkaan vuonna 800 eaa. perustettu Karthago, josta sittemmin tuli Rooman valtakunnan pahin kilpailija. Foinikialaisten perustamat siirtokunnat eivät kaikesta huolimatta muodostaneet yhtenäistä ja vahvaa valtiota. Foinikialaisilla oli laivanrakennus- ja merenkulun taidon lisäksi hyvät yhteydet muihin kansoihin, kirjallinen kulttuuri sekä itsenäiset kaupungit.

Kreikkalaiset eli helleenit perivät foinikialaisilta heidän ominaisuuksiaan kuten merenkulun taidon. Kreikkalaiset alkoivat myös laajentaa vaikutusaluettaan perustamalla siirtokuntia foinikialaisten tapaan Välimeren rannoille, mutta myös Mustanmeren rannoille. Siirtokuntiin helleenit purkivat väestönkasvun. Eniten siirtokuntia perustettiin Etelä-Italiaan. Siirtokuntiin siirtyi nuoria miehiä maanviljelijöiksi, käsityöläisiksi ja kauppiaiksi. Näin syntyi helleenien taloudellinen verkosto, joka yhdisti kotimaan ja sen siirtokunnat.

Laajat kauppayhteydet tekivät Kreikan kaupunkivaltioista varakkaita ja vaikutusvaltaisia. Yhdeksi vaikutusvaltaisimmista valtioista muodostui Ateena. Siirtokunnista tuotiin kaupunkivaltioihin viljaa, metalleja sekä puuta. Kaupunkivaltioista taas vietiin viiniä, oliiviöljyä ja savi- ja metalliesineitä. Kaupan lisäksi kreikkalaiset ansaitsivat tuloja tavarankuljetuksella. He ottivat käyttöön hopearahan, jota käytettiin maksuvälineenä. Kaupunkivaltioista ja osasta sen väestöstä kehittyi varakkaita. Vaurauden turvin he saattoivat jättäytyä pois ruumiillisesta työstä ja pystyivät keskittymään ajatteluun sekä kulttuuriin.

Kreikkalaiset eivät kuluttaneet voimiaan maailmanvalloitukseen, minkä takia yhteiskunta pysyi huomattavan pitkään toiminnassa. Vasta Makedonian kuningas Aleksanteri Suuri yritti tehdä tunnetusta maailmasta kokonaan kreikkalaisen. Hän valloitti laajoja alueita Aasiasta aina Intiaan asti. Kreikkalainen kulttuuri levisi laajalle ja muovautui samalla. Aleksanteri Suuren valloitusten ansiosta yhteydet Euroopan ja idän kanssa lisääntyivät. *Lähde 1 (fi.wikipedia.org)*

### Keskiaika

#### Kuningaskunnat ottavat Rooman paikan

Keskiajan voidaan katsoa alkaneen Euroopassa Länsi-Rooman hajottua vuonna 476. Valtatyhjiö sai aikaan ankaria taisteluita maasta. Vähitellen muodostuivat ensimmäiset kuningaskunnat, joiden hallitsijat tekivät parhaansa laajentaakseen hallitsemiaan alueita.

#### Kirkon merkitys kasvoi

Ostrogoottien valtakunta, Frankkien valtakunta, Lombardia, Bysantin valtakunta, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta ja ottomaanien valtakunta olivat vain joitakin keskiajan suurvalloista. Yhdeksi mahtitekijäksi muodostui katolinen kirkko ja paavinistuin Roomassa. *Lähde 2 (http://historianet.fi/sivilisaatiot/viikingit/historian-aikajana-euroopan-keskiaika)*

## Lähteet

1: fi.wikkipedia.org

2: historianet.fi