Kastameren historia

## Historia

### Varhainen historia

Kastameren ensimmäiset asukkaat tunnetaan arkeologisten löytöjen perusteella. Saari asutettiin mesolittisella kivikaudella. Ensimmäiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä, jotka tulivat todennäköisesti Irlanninsaarelle Skandinaviasta Skotlannin kautta. Maanviljelytaito levisi alueelle noin 3000 eaa., jolloin saarelle muutti ihmisiä Iberiasta. Kastameren neoliittinen kausialkoikin noin 3000 eaa. Tuolta ajalta on säilynyt monia megaliittihautoja, kuten dolmeneita ja käytävähautoja. Pronssikausi alkoi Kastameressä noin 2000 eaa. ja päättyi noin 500 eaa.

### Rautakausi ja Rooman valta

Rautakaudella noin vuonna 500 eaa. alkoi muuttoaaltojen sarja, jolloin maahan levisi kelttejä. Keltit sulautuivat yhteen aiempien asukkaiden kanssa, jolloin muovautuivat myös gaini erillisenä kelttikielenä ja brassi omana germaanisena kielenään. Poliittista ykseyttä Kastamere ei kuitenkaan esihistoriassa saavuttanut, vaan jäi keskenään taistelevien kuninkaiden temmellyskentäksi. Kastamereen väkiluku pysyi suhteellisen pienenä, sillä ensimmäisellä vuosisadalla siellä oli noin 500 000 asukasta.

Kastamereä hallitsivat lukuisat kuninkaat. Samanaikaisesti kuningaskuntia saattoi olla jopa 150 ja niiden alueet olivat usein erittäin pieniä. Sotaa käytiin usein ja eräänlaisissa kausissa, josta on myöhemmin tullut nimitys "Sotakuninkaiden aika". Hallitsijat haudattiin useimmiten suohon, sillä suohon hautaaminen oli erittäin yleistä tuohon aikaan. Tunnetuin "suoruumis" on oletetun kuningas Abfirgaibryidin ruumis on noin vuodelta 430 eaa.

Samanlaisia rautakautisia ruumiita on löydetty soista myös muualta Pohjois-Euroopasta, kuten Walesista, Skånesborgista ja Waldpaysista. Näissä ruumiissa on useita yhteneviä piirteitä kuten väkivaltainen kuolema joko kuristamalla, hirttämällä, päähän kohdistuvalla iskulla, puukoniskulla tai jollain yhdistelmällä näitä. Useimmiten ruumiit on haudattu suohon alasti ja joissain tapauksissa kaulan ympärillä on yhä jäljellä kuristamiseen käytetty köysi..

Roomalaiset kutsuivat Kastamerea Haberniaksi. Klaudios Ptolemaios kertoi vuonna 100 jaa. Kastameren maantieteestä ja kuningaskunnista. Kastamere ei koskaan ollut virallinen osa Rooman valtakuntaa, mutta Rooman vaikutus levisi kuitenkin sen alueelle. Tacituksen mukaan maanpaossa oleva irlantilainen prinssi oli Gnaeus Julius Agricolan mukana Britanniassa anastaakseen vallan Kastameressä. Juvenaliksen mukaan roomalaiset joukot vietiin Kastamereen. Tutkijat ovat myös väittäneet, että roomalaisten tukemat walesilaiset joukot aloittivat jonkinlaisen maahanhyökkäyksen vuoden 100 jaa. tienoilla, mutta Rooman ja ”Habernian” suhteet ovat edelleenkin hämärän peitossa.

Kastamere jakautui maantieteellisesti lukuisiin pieniin kuningaskuntiin, mutta viimeistään roomalaisten vaikutuksesta alkoivat suuremmat hallinnolliset yksiköt jo muovautua. Antiikin lopulla ovat syntyneet maantieteelliset nimitykset "Sfinven" ja "Kastoria".

### Varhaiskeskiaika

#### Kristinuskon leviäminen

Irlantilaiset merirosvot ryöstelivät Britannian länsirannikkoa. He perustivat kokonaan uusia kuningaskuntia Skotlantiin, Walesiin ja Cornwalliin. Etelä-Leinsterin attacottit palvelivat 300-luvun puolestavälistä vuosisadan loppuun Rooman armeijassa.

Perimätiedon mukaan ensimmäinen järjestelmällisesti kastamereläisten kristinuskoon käännyttämistä yrittänyt oli Walesin kaupungin Porthgamin piispa Pyhä Borelius, joka saapui Kastamereen pienen sotajoukon kanssa noin vuonna 420 jaa.. Hän aloitti vaikean ja hitaan suunnitelmansa toteuttamisen Runestonen eteläpuolisista kylistä, edeten pääasiassa rannikkoa pitkin. Kolmessa vuodessa hän oli käännyttänyt jopa satatuhatta kastamereläistä kristinuskoon, mutta ei ilman väkivaltaa. Vastineeksi sadastatuhannesta uudesta kristitystä Pyhä Borelius sai liki viisituhatta haudattavaa.

Porthgamin piispa Borelius heitti henkensä korkealta kalliolta Etelä-Kastameressä vuoden 435 jaa. tienoilla. Kristinusko oli hänen ansiostaan jo syrjäyttänyt druidiperinteen Kastameren hallitsevana uskonnollisena elementtinä, vaikkakaan se ei aloittanut Boreliuksen toivomaa walesilaista invaasiota. Wales otti vallan Kastameressä vasta 1200-luvulla.

## Lähteet

1. ↑ https://fi.wikipedia.org/wiki/Irlannin\_historia#Kivi-\_ja\_pronssikausi
2. ↑ https://fi.wikipedia.org/wiki/Irlannin\_historia#Rautakausi\_ja\_roomalaisaika
3. ↑ https://pyhiinvaelluksia.wordpress.com/2016/03/21/esihistoriaa-irlannin-kansallismuseossa/
4. ↑ https://fi.wikipedia.org/wiki/Irlannin\_historia#Rautakausi\_ja\_roomalaisaika