Frankland

### Nimi

Franklandin demokraattisen liittotasavallan, Dagerin autonomisen hallintoalueen ja Hollannin autonomisen läänin valtakunta

### Päämies

presidentti Aaron Råsenberg ja valtakunnankansleri Ellen Struberg

## Maantiede

### Muita kaupunkeja

* Parés
* Neunhen
* Haak
* Templegar

## Lisätiedot

### Lyhenne

FRA, FR

**Franklandin demokraattisen liittotasavallan, Dagerin autonomisen hallintoalueen ja Hollannin autonomisen läänin valtakunta** (graez. *Der Vårpeland osz der Demokratik Pundesche-republick osz Frankland, des Autonom Vårpen-aré osz Dager ond die Autonom Läne osz Hollant*) eli **Frankland** on valtio Euroopassa. Se on käyttäjän **Männynkäpy** valtio, ja se on ollut osa valtiopeliä 14.Frankland on tunnettu demokraattisena rauhan maana, jolla on vahva teollisuus ja talous. Franklandin liittokanslerilla on suuri vaikutus maailman poliitiikassa ja Frankland oli EU:n tärkeimpiä maita.

Nykyisen Franklandin valtakunnan katsotaan syntyneen vuonna 484, kun Kaarle Mahtava yhdisti Roomaan kyllästyneet Saksit ja Frankit (aikaisemmin Pranget).

## Historia

Frankland oli osa Rooman imperiumin "Gælléiaa". Kun Rooma romahti, paikalle tuli Frankkien valtakunta. Valtakunta hajosi kuitenkin vuonna 1803, jolloin se hajosi Saksimaahan ja Mittelandiin.

### Suuri maailmansota

Mitteland otti vuonna 1926 runsaasti lainaa Khalifornialta ja Timskavilta. Sitten kävikin ilmi, että Mittelandilla ei ollut rahaa maksaa velkoja. Sitten kävi ilmi myös, että Hungaria ja Hafolania olivat myös veloissa. Khalifornia suuttui ja julisti sodan kaikille velallisille. Timskav teki samoin, kuten Kirjala, USA, Whitecoast ja Esmar.

Mitteland oli voitolla sodan alussa. Se valtasi nopeasti Itä-Sussexin ja Kentin. Se aloitti myös Hungarian kanssa suuren operaation Saksimaan valloittamiseksi, mutta operaatio epäonnistui ja Mitteland menetti Baijerin.

Mitteland oli menettänyt vuonna 1938 1/3 alueistaan.

Mitteland hajosi vuonna 1942, sen hävittyä Suuren maailmansodan. Mittelandin tilalle muodostettiin demokraattinen Frankland.

### Sodan jälkeen

Sodan jälkeen Frankland oli nuori valtio, joka oli yksin ja heikko Euroopassa. Se kuitenkin loi pohjustaa Eurooppalaiselle Unioniliitolle, perustamalla kansainvälisen hiili- ja teräsyhteisön. Tämä sai Franklandin talouden huimaan nousuun.

## Hallinto ja poliitiikka

Franklandia johtaa parlamentti. Parlamentin Kansalliskokouksessa on 334 paikkaa ja se johtaa osavaltioparlamenttien avustuksella Franklandia.

### Puolueet

Hallituspuolueet:

* FDP
* MP
* ZDF

Oppositiopuolueet:

* Vasemmistoliitto
* Vihreät
* FOP
* Liberaalipuolue

Muut:

* Kommunistinen puolue
* Nationalistipuolue
* Dager-puolue

Yhteensä Franklandissa on kymmenen rekisteröityä eli virallista puoluetta.

### Valtakunnankansleri

Valtakunnankansleri, lyhyemmin vain kansleri, on Franklandin johtaja. Hän on armeijan ylipäällikkö, parlamentin johtaja, ulkopoliitiikan johtaja ja Franklandin osavaltioiden johtaja.

Kanslerin valitsee parlamentti. Kansleri vaihtuu noin kuukausi presidentinvaalien jälkeen. Kanslerilla on rajoittamaton määrä kausia, mutta putkeen se saa olla vain kaksi kautta. Monet kanslerit on erotettu virastaan kesken kauden. Erotuksesta päättävät parlamentti, osavaltioparlamentit ja kunnanvaltuustot.

**Liittokanslerin on oltava:**

a) vähintään 35-vuotias

b) Franklandissa syntynyt

c) asunut vähintään 10-vuotta Franklandissa

**Franklandin liittokanslerit:**

### Ministerit

Franklandissa ovat seuraavat ministerit virassa:

## Aluejako

### Osavaltiot

Frankland jakautuu kahteentoista osavaltioon. Osavaltio saa erota liittovaltiosta, jos eroa kannattaa yli 75% liittovaltion asukkaista. Mikään liittovaltio ei ole ikinä eronnut.

Yhdessä osavaltiossa on 3-4 kuntaa. Yhteensä kuntia on 84.

Yhdessä osavaltiossa on aina oma parlamenttinsa, jossa on 20 edustajaa. Osavaltioparlamenteilla on vain vähän valtaa, mutta yleensä liittovaltion parlamentilta liikenee valtuuksia. Osavaltioilla ei ole yhtä paljon valtaa kuin IRL Saksan osavaltioilla on.

 Tiedosto:Franklandin osavaltiot.jpg  **Franklandin osavaltiot:**

1. Hollanti
2. Canela
3. Belgém
4. Parésland
5. Fagelburg
6. Dager
7. Keski-Frankia
8. Etelä-Frankia
9. Wurdemberg
10. Baijeri
11. Hage
12. Pohjois-Frankia

### Autonomiset alueet

Katso:

* Hollanti
* Dager

## Maantiede ja ilmasto

Frankland on hyvin alavaa maata. Hollannin osavaltiosta 67% on syvännettä. Etelässä, erityisesti Dagerissa ja Baijerissa, on vuoria (Alpit).

Franklandissa vallitsee suhteellisen leuto ilmasto. Kesällä lämpötila pysyttelee 18 - 22 celsiuksen paikkeilla, ja talvella se on -10 - 0 celsiuksen välillä.

### Kaupungit

Franklandissa sijaitsee Euroopan suurimpia kaupunkeja. Monet Franklandin metropolit tähdittävät Euroopan karttoja.

Suurimmat kaupungit:

1. Parésin metropoli, 24 miljoonaa as.
2. Amstertownin metropoli, 15 miljoonaa as.
3. Neunhenin metropoli, 6 miljoonaa as.
4. Krandörff
5. Haak
6. Templegar

## Väestö

Franklandissa on hieman yli 155 miljoonaa asukasta. Väkiluvun uskotaan ylittävän 156 miljoonaan vuonna 2021, sillä väestönkehitys on ollut hyvin nopeaa. Väestön ikääntyminen heikentää huoltosuhdetta.

### Kielet

Franklandissa puhutaan pääasiassa graeezia, ja sitä puhuukin noin 93 prosenttia väestöstä. Graeezi on nykyään suuressa käytössä kansainvälisenä kielenä, ja sitä käytetään Franklandissa liikeasioiden kielenä. Näin tekevät jopa ranskankieliset dagerilaiset.

Franklandin toiseksi suurin puhuttu kieli on ranska, joka on kulkeutunut Alppien kautta Franklandiin. Ranskaa puhutaan kuitenkin pääasiassa vain Dagerin osavaltiossa.

Franklandin kolmas kieli on boezi, joka on Hollannin Floenttien kielenä. Floentit ovat Vriisinmaalta ja Saksimaasta tulleita maanviljelijöitä, joilla on oma kielensä. Heitä elää Amstertownin länsi- ja itäpuolien viljelymailla.

### Uskonnot

Franklandissa uskonto ja valtio on erotettu selvästi toisistaan. Eri uskontokuntien jäsenet kuitenkin tilastoidaan, jotta parlamentti pysyisi ajantasalla valtion uskonnoista.

Franklandin suurimmat uskonnot:

1. Stuzinjuutalaisuus, 43% väestöstä
2. Luterilaisuus, 36% väestöstä
3. Ateismi, 12% väestöstä
4. Reformijuutalaisuus, 6% väestöstä
5. Wiccanoituus, 1% väestöstä
6. Muut, 2% väestöstä

## Kulttuuri

### Kirjallisuus

Varhaisin graeezinkielinen kirjallisuus 1000-luvun alussa oli eeppistä runoutta, kuten *Ruuslandin laulu*. Tavallisen kansan parissa eli vertauskuvallisten eläintarinoiden, faabelien perinne. Keskiajan runoilijoista merkittävin oli yksityiselämässään pahamaineinen Frank Wiellon, ja proosakirjailijoista voidaan mainita Geofrie vœn Villeharduun.

Renessanssiajan merkittävimmät frankkikirjailijat olivat humoristinen Pierre Le Muaa ja Achim Loiré.

1900-luvun puolivälissä Frankland johti maailman fantasiakirjallisuutta. Silloin eli nimittäin maailman toiseksi menestynein ja fantasiakirjallisuuden suosioon saattanut J. L. L. Dolkien, joka kirjoitti Taru Kaulakorun Herrasta ja Hopitti tarinat.

Nykyään franklantilaisessa kirjallisuudessa ovat vaikuttaneet elämäkerralliset Anette Jardenin kirjat ja Jedd Wiezmannin "Toisenlainen maailma" -trilogia.

### Musiikki

Musiikin saralla franklantilaiset ovat menestyneet hyvin. Franklandissa on paljon uusia pop- ja tanssityylilajien artisteja, jotka ovat noin 20-30-vuotiaita. Monet uuden ajan suursäveltäjät kuten Anton Van Mennink ja Mark Luttekes ovat edelleenkin tunnettuja. Van Menninkillä on voimassa edelleen maailman eniten sinfonioita tuottaneen säveltäjän titteli, vaikka hän onkin ollut kuoleena yli 200 vuotta.

### Taide

Franklantilaiset pitävät taiteesta. Vuonna 2007 Frankland oli maailman eniten taidetta ostava maa. Franklantilaiset ovat itse vaikuttaneet taiteeseen postmoderneilla ja surrelistisilla maalauksilla. Kuuluisia franklantilaisia taitelijoita ovat:

* Pabel Pékasso
* Salvango Dalei
* Vins Van Cook

Tunnetuin franklantilainen maalaus on Vins Van Cookin taideteos "Kiljaisu", joka esittää kiljaisevaa miestä sillalla.

### Elokuva ja teatteri

Franklandissa on paljon elokuvayhtiöitä, ja Franklandista tuleekin paljon elokuvia. Sellaiset klassikot kuten *Taru Kaulakorun Herrasta: Kaulakorun retkikunta* ja *Ilkka Jones ja löytyneen aarteen etsijät* tulevat Franklandista.

Tunnetuin franklantilainen näytelmä on *Universéum Männ*, joka kertoo rakkautta kaipaavasta munkista keskiaikaisessa luostarissa. Näytelmässä munkki matkaa universumin halki ottamaan käskyjä jumalalta. Näytelmän käsikirjoitti Dolf Weide 1800-luvun lopussa.

### Media

Franklandissa ilmestyy päivittäin lähes sata sanomalehteä. Useimmat ovat yksityisomistuksessa eivätkä ole sidoksissa poliittisiin puolueisiin. Sanomalehdistä arvostetuin on *Qalité Magazén*, mutta suurin levikki on jokatoinen päivä ilmestyvällä *Voch osz Frankez*-lehdellä. Julkisrahoitteinen radiokanava Frank 1 lähettää graeezinkielistä ohjelmaa. Maailmanlaajuinen graeezinkielinen televisiokanava on TV6 Wölde, jota rahoittaa Franklandin lisäksi USA. Franklandin suurin televisiokanava FBC1 on yksityisessä omistuksessa.

### Ruokakulttuuri

Franklandin ruokakulttuuri on pitkälti samanlainen kuin USAn ja Kirjalan. Kansallisruokaa ei ole, mutta osavaltioilla on omat kansallisruokansa. Tunnettuja ruokia ovat Baijerin paisti, Ranskanpata ja Syvännepihvi.

## Kansallisasioita

### Kansallislaulu

Franklandin uusi kansallislaulu on *Veil Hümland*.

ibe Ein land. Des Land, kit ibe så
woul osz låv. Vahmänn vél lében
thér, kaus dier ibe so neis.
on maa. Maa, se on niin täynnä rakkautta. Jokainen
haluaisia asua siellä, koska siellä
 Veil Frankland!
Vé séhen veil hümland Frankland!
Veil Frankland!
Vé séhen veil hümland Frankland!
Ess städen izn kround osz låv.
Su hümland, vé louk!
Me näemme kotimaa Franklantimme!
Franklantimme!
Me näemme kotimaa Franklantimme!
Se seisoo rakkauden maassa.
 Vé hören, vé hören, dier dü häl
nen låv su Frankland. Dier'st vé
läften dü, dier'st vé'ben lojaal su
Rél Frankland.
sinulla ei ole rakkautta Franklantille.
Siksi me jätämme sinut, siksi me olemme
 Vé ibe zusamm, ond vé völl ibe
zusamm, sålang vé'be Frankisch.
Sålaum iben Saxez, sålaum iben båkiez.
ja tulemme olemaan yhdessä,
 Veil Frankland!
Vé séhen veil hümland Frankland!
Veil Frankland!
Vé séhen veil hümland Frankland!
Ess städen izn kround osz låv.
Su hümland, vé louk!
Me näemme kotimaa Franklantimme!
Franklantimme!
Me näemme kotimaa Franklantimme!
Se seisoo rakkauden maassa.
Kotimaahan, me katsomme!

### Nimi ja lippu

Franklandin nimi tulee antiikin aikana Euroopassa eläneistä Prange-kansoista, joita kutsuttiin myös nimillä Frankit (Prange - Phrange - Frange - Frangi - Frankki). Myöhemmin he muodostivat Frankkien maan, joka kuitenkin romahti vuonna 1803. Nykyinen Frankland nimettiinkin Frankkien valtakunnan mukaan.

Franklandin lippu koostuu neljästä pääväristä; sinisestä, valkoisesta, punaisesta ja keltaisesta.

* Sininen merkitsee merta ja taivasta
* Valkoinen merkitsee pyhyyttä, rauhaa ja rehellisyyttä
* Punainne merkitsee itsetuntoa ja sinnikyyttä

## Viitteet

1. ↑ Nordmark erosi Mittelandista sodan lopulla
2. ↑ Tämä asetus tuli käyttöön vasta vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen.
3. ↑ Jälkimmäinen on kirjalais-franklantilainen.

## Männynkävyn kommentteja

Walkinet kirjoitti; Sunnuntai, 23.4.2017:

"Kaikki Graeezin nimet ovat suurimmilta osin otettu saksan-, hollannin- ja hepreankielistä. Esimerkiksi "Jedd Wiezmann" on heprealainen nimi. Nimet kuten "Råsenberg" tai "Struberg" ovat itsekeksittyjä tai väännöksiä saksalaisista nimistä."

"Frankland on tarkoitettu Saksan ja Ranskan edustajaksi, mutta olen pyrkinyt etäännyttämään sitä saksalaisuuden pilaamasta Stuzlandista."