Szászánida Birodalom

## **Szánida Birodalom**

 Nyelvek
 Vallás
 Államforma
 Uralkodó
 Dinasztia
 Jelenlegi nagykirály

### **Rövid jellemzés**

A Szászánida Birodalmat, másnéven Újperzsa Birodalmat a magát az Akhaimenidák örököseinek tartó Szászánida-dinasztia alapította 224-ben. Az új állam a Pártus Birodalom helyére lépett, amikor is I. Ardasír (Artaxerxész) 224-ben legyőzte az utolsó pártus uralkodót, IV. Artabanoszt. I. Ardasír bevonult a pártus fővárosba, Ktésziphónba.

A Pártus Birodalom gyenge államszervezettel rendelkezett így nem okozott különösebb nehézséget legyőzni őket. A Szászánidák ezután erősen központosított, despotikus államot hoztak létre, amely ideológilag a zoroasztriánus államvallás hatalmas papságára támaszkodott. A Szászánida-dinasztia elképzeléseit az erőteljes terjeszkedés jellemezte, ezért a királyok megreformálták a hadsereget. A fő ütőerőt a páncélos nehézlovasság képezte. A Szászánida Birodalom hatalma csúcsán Szíriától Indiáig, a kaukázusi Ibériától a Perzsa-öbölig terjedt.

### **A Szászánidák származása**

I. Ardasír az isztakhr-i Anáhita templom főpapjának, Pápaknak a kisebbik fia volt. Pápak pedig a dinasztia névadójának, Szászánnak a fia. Amikor Pápak Perszisz tartomány király lett, kihasználta a pártusok gyengeségét, és saját országához csatolta Farsz tartomány legnagyobb részét. Ardasír 209-ben került Perszisz tartomány trónjára. Ekkor megalapította Gúr városát, ahol a hegy tetején hatalmas erődöt, és palotát építtetett magának.

### **Birodalomszervezés**

Perszisz vazallus királya, I. Ardasír döntötte meg a Pártus Birodalmat, noha nyugatról a Római Birodalom, keletről a kusánok, északon a nomádok gyengítették meg a partusokat. I. Ardasír 224-ben legyőzte és megölte IV. Artabanoszt, a pártusok királyát. A győzelemmel ugyanakkor nem szűnt meg a pártusok ellenállása, ugyanis néhány nagyobb család sokáig ellenállt, míg végül csak Armenia királyát nem sikerült behódoltatni.

Ardasír célja az volt, hogy helyreállítsa az Óperzsa Birodalmat. Erős, központosított kormányzatot hozott létre, átformálta a társadalmat, új pénzrendszert vezetett be, kiépítette az új fővárost, Gúrt. Azt hangoztatta, hogy a Szászánidák hatalomra kerülésével az óperzsa kor dicsősége tér vissza. Ardasír megteremtette birodalmának vallási és katonai céljait.

I. Ardasír utódai keze alatt az Újperzsa Birodalom hatalmasra nőtt és hatékonyan működött az államszervezet. II. Sápúr uralkodása alatt azonban új veszedelem ütötte fel a fejét, hiszen keleten új népcsoport jelent meg: a hunok. II. Sápúrnak sikerült megfékeznie őket, sőt még arra is rávette a hunokat, hogy segítsék őt Róma elleni harcaiban.

II. Sápúr halála után azonban a hunok feldúlták Arméniát, Szíriát és Kappadókiát. Sápúr utódainak sikerült megtartaniuk a keleti határt, azonban II. Jazdagird (438–457) már úgy halt meg, hogy nem tudta megőrizni a békét a keleti területeken, és ezzel felbillent a hatalmi egyensúly. Jazdagird halála után két fia küzdött egymással a trónért: végül a fiatalabbik, Péróz (459–484) került ki győztesen a harcból. Péróz a 460-as években újrakezdte a háborúskodást keleten, de hadjárata teljes vereséggel végződött, ő maga pedig 469-ben fogságba esett. A katonai csapást súlyos szárazság és a rákövetkező éhínség követte, amely hét esztendőn át tartott.

A megsemmisítő vereség után a felek békét kötöttek. Erre az időre a monarchia elvesztette hatalmát a főnemesek felett, akik először Péróz fivérét, Valaksot (484–488) választották királlyá, majd rövid négyéves országlása után megfosztották trónjától Péróz fia I. Kavád javára. 496-ban őt is letaszították, s börtönbe vetették, de sikerült megszöknie és a heftalitákhoz menekült, akik 498-ban visszaültették a szászánidák trónjára.

Péróz gyengekezű uralkodó volt, aminek eredményeként nem csak a külső ellenségek, hanem a belső viszályok is folyamatosan bomlasztották a birodalmat. A Nyugatrómai Birodalom bukásával egy időben a Szászánida Birodalom is elbukni látszott, azonban végül sikerült a törzsterületek egyben tartani, még akkor is, ha birodalom legnagyobb része a vazallus királyok vagy külső ellenségek kezére került.

### **A Szászánida Birodalom Kr.u. 500-ban**

I. Kavád (473-) Péroz fia, a Szászánida Birodalom királya 488-496 között és 498-tól. Kavád rendkívül reformpárti király. Legfőbb szándéka tórnra kerülése után az volt, hogy véget vessen a mágnások és a feltörekvő arisztokrácia befolyásának. Reformjai miatt megfosztották trónjától, bebörtönözték Szuszában, és öccsét Dzsamaszbot emelték trónra. 497-ben. Kavád megszökött a fogságból, és a heftaliták királyánál lelt menedékre, majd 498-ban visszatért Perzsiába a heftaliták által rendelkezésére bocsátott nagy sereg élén. Dzsamaszb hívei letették a fegyvert és visszahelyezték Kavádot trónjára. I. Kavád második uralkodásával megkezdődött a Szászánida Birodalom második aranykora.

A birodalom maradékát Kavád átszervezte, mellyel célja a mágnások hatalmának letörése volt. Ehhez először is átszervezte a közigazgatást, országát nagyobb tartományokra osztotta, melyek élére saját bizalmasait, barátait és közeli rokonait állította. A tartományi vezetők munkáját a tartományi tanács ellenőrzi, akik rendszeres beszámolót készítenek az uralkodónak. Új fővárosként Ekbatanát jelölte ki, amely gazdasági, politikai, adminisztrációs és kulturális központ is.

Kavád legfőbb célja, hogy amennyire csak lehetséges helyreállítsa a Szászánida Birodalom helyzetét. Ennek elérése érdekében nem riad meg semmilyen eszköztől, háborútól.

Kavádnak 3 fiúgyermeke született. A legidősebb Huszrau, a középső Kawus, míg a legfiatalabb Zamasp. Emellett 3 leánya is van, Azadeh, Daria, Farah. Felesége Newandukht. Mivel gyermekei még nagyon fiatalok, nem töltenek be semmilyen pozíciót.

### **Fontosabb személyek**

**I. Kavád (473-)**: Jelenlegi nagykirály, aki 498-ban szerezte vissza a trónt, ám azóta bebiztosította hatalmát  és elkezdődött az Újperzsa Birodalom újabb aranykora. Egyben ő Szemnán tartomány vezetője is.

**Ashraf Amir (460-):** A nagykirály legfőbb hadvezére, akinek segítségével sikerült legyőzni  öccsét Dzsamaszbot  és visszaszerezni a trónt. Eredetileg heftalita hun származású harcedzett férfi, aki a csatatéren nőtt fel, rengeteg tapasztalatot szerzett és kiváló hadvezér stratégiai képességeinek köszönhetően. Eredeti nevén Uldin 498-ban vette fel az Ashraf Amir nevet. Ő a nagykirály helyettese is, illetve az ő feladata, hogy irányítsa a birodalmat a király halála esetén, míg fiai kiskorúak.

**Milad Naseem (463-)**: Külpolitikai főtanácsos, aki folyamatosan követi a külföldi eseményeket. Az ő irányítása alatt járják a birodalom követei, küldöttjei az ismert világot, és számolnak be neki a történésekről. A külpolitikai tanácsos feladata a diplomáciai tárgyalások előkészítése, főbb tárgyalások elvégzése.

**Kasra Mansour (469-):** Kereskedelmi főtanácsos. Ő felel a birodalom kereskedelmi ügyleteiért, tárgyal más országok követeivel. A kereskedelem terén meglehetősen szabad kezet kap az uralkodótól, mindaddig, amíg a hadsereget fel tudják szerelni és etetni, valamint a birodalom fejlesztésére is vannak kellő források.

**Zarir (440-):** I. Péroz öccse, aki nem csatlakozott Dzsamaszb mellé, hanem Kavádot támogatta a belharcok során. A nagykirály híve és támogatója, valamint hadügyi tanácsos, de emellett Kavád egyik legbizalmasabb főembere is és Horászán tartomány vezetője.

**Hashem Ramin:** Zandzsán tartomány politikai és katonai vezetője.

**Tirdad Kasra**: Loresztán tartomány politikai és katonai vezetője, a nagykirály feleségének Newandukhtnak a bátyja.

**Vahid Izad**: Huzesztán tartomány politikai és katonai vezetője.

**Avesta Ghazi:** Fársz tartomány politikai és katonai vezetője.