recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Elina Larsson

**Elina Larsson** föddes den 11 februari 1906 i Finnäs, Bodsjö. Hon var oä dotter till **Linda Barbara Bengtsson** född den 5 augusti 1883. Hennes far var **Lars Gottfrid Larsson** född den 26 dec 1879. Fadern har erkänt faderskapet. Modern gifte sig sedan med **Jöns Petter Jonsson** född den 16 mars 1878. De fick två flickor, halvsystrar till Elina. **Agda Matilda** född den 17 mars 1908 och **Anna Barbara** född den 23 sept 1912.

Elina Larsson spelkvinna, lanthandlare, småskollärarinna och fotograf.

Elina utbildade sig till småskollärarinna 1926 i Östersund. Hon var ogift.

Elina fick sin första fiol av spelmannen Jonas Grönvik Hunge, som i sin tur fått den av sin morfar, Lill-Jonas i Kälen. Tyvärr var fiolens hals för kort vilket gjorde den olämplig till övningsinstrument. En tillfällighet gjorde att Elina, under en tågresa från Härnösand, kom över en ny fiol, förvisso en fabriksfiol, men med rätt mensur. (Mensur : ett längdmått för stränginstrument)

" När jag kom till Sundsvalls station, ser jag Sven Lars Olle, gå och bära på en fiollåda. Någon mer omusikalisk person fanns inte vad jag kunde förstå. Så jag stack ut näsan och sa " Har du blivit gårdsmusikant Olle? Nej, nej sa han. Ja e så le låa hen, alla vill jag ska späla men ja kan ju int´. Vi åkte i samma tåg hem, å när vi närma oss Gällö, ville han sälja fiolen åt mig för å slippa bära lådan när vi klev av tåget. Han ville inte ha med den att skaffa mer".

Fiolen var köpt på ett pantlånekontor för 25 kronor och det var det pris Elina fick betala. Elinas farfar var musikintresserad och hade många olika instrument så som fioler, taffel, cello, cittra och gitarrer, så man bildade en lite kammarorkester och i den fick Elina sina första musikaliska lärospån. Trots stort musikintresse var det lärarinna hon ville bli och 1926 avlade hon småskollärarinneexamen i Östersund. Det var tyvärr ont om arbetet så hon tog jobb i livsmedelsaffärer lite runt om i landet, för att till slut överta en lanthandel i Flatnor.

1947 anställdes hon som lärare i Hunge och där blev hon kvar till sin pension 1972. Av en slump blev hon även bygdefotograf. Den ordinarie fotografen var pingstvän och kunde inte tillåta sig fotografera ett barnkalas på en söndag, så Elina köpte kameran av honom och tog bilderna.

Elina var en stor lokalpatriot och ansåg Våle som världens centrum. Ett centrum som hon både i ord och bild dokumenterat för kommande generationer.

Elina dog den 23 september 1990 i Gällö.

*Text Eva Sundin*

**Källor:**

Kyrkoboken Bodsjö

Sveriges dödbok

Spelkvinnor H E Sundström och Jämtlands läns museum, 1994.
Karin Johansdotter

**Karin Johansdotter** föddes den 15 juni 1859 i Stackris, Sunne socken. Hennes föräldrar var **Johan Olofsson** född 1921 i Stackris och **Karin Persdotter** född 1828 i Hara, Sunne.

Den 27 juli 1888 gifte Karin sig i Sunne med **Olof Larsson** född 30 september 1863 i Bjärme, Näs socken. Karin fick barnen **Laurentius** född 12 april 1889 i Bjärme död 18 januari 1960 i Billsta, Hackås, **Karin** född 28 april 1891 i Bjärme död 28 september i Östersund och **Johan** född 1 juli 1893 i Bleka död 1912 i Billsta.

1888-1891 bodde de i Bjärme, Näs. 1891-1993 bodde de i Stenstugan i Bleka, Näs. 1893 flyttade de till Stackris, Sunne för att ta över Karins föräldragård. Meningen var att de skulle bo i Stackris på Karins föräldragård, men det blev inte så. Det blev ovänskap mellan Karin och hennes bröder. Frågan togs upp på tinget 1895-1896. Resultatet blev att Karin och hennes man Olof blev hemlösa.

De köpte hemmanet Billsta 5, Hackås socken 1895 för 10.000 kronor. Köpet betalade med ett arv på 5.000:- och ett lån på 5.000:-. Lånet betaldes tillbaka fram till 1919. Familjen var baptister.

Olof var storbonde i Billsta och de hade kor, hästar, får och höns.

1919 tog de över Hackås gästgiveri på sin gård i Billsta. Karin jobbade mycket med gästgiveriet tillsammans med dottern Karin under några år och sonen Laurents som hjälpte till i många år. Karin ansvarade för uthyrningen av rum och mathållningen medan hennes man skötte jordbruket. Det var mycket tvätt som tvättades och klappades nere vid Billstaån av Karin tillsammans med pigor. Huset värmdes upp med kakelugnar som Karin skötte. Kvarnen där Olof malde sitt mjöl låg i närheten. Det blev mycket matlagning både till hushållet och inkvarterade gäster. De hade också en närfäbod, Billstabodarna, där Karin såg till att det fanns fäbodtöser. Sonen Laurents hade taxi och körde gästerna.

Karin dog den 11 maj 1933, 73 år gammal. Hon hade då under några år haft problem med hjärtat. Hon dog på gästgiveriet hemma tillsammans med sin man och barnbarnet Karin som då var 9 år. Efter Karins död upphörde gästgiveriet på gården Billsta. Hennes man Olof hade ingen möjlighet att sköta gästgiveriet själv tillsammans med sonen Laurents. Dottern Karin hade flyttat till Östersund och hade ett eget pensionat i Östersund. Dottern Karin var en av dem i Hackås som 1914 skrev på listorna för kvinnlig rösträtt. Karins son Johan hade dött tidigt 1912 i en ålder av 19 år i hjärtförlamning. I släkten sade man att Johan dött i ett astmaanfall.

*Kerstin Ellert*
Zombie

*"Of all undead in Terrinoth, zombies are the most unpleasant. Not as smart as a Reanimate, but they smell much worse!" -* Brightcarver's Bestiary

Created from the still-rotting corpse of a dead man, zombies are common
both as minions of vile necromancers and unfortunate side-effects of
dark magic. All zombies can carry noxious disease, and the stronger,
cleverer sort have been known to seize their prey and hold it in place,
waiting for the slow-moving horde to catch up.

## References

1. Descent: Journeys in the Dark (Second Edition)
2. Heroes of Terrinoth
Stina Backman Jämte

**Kristina Sofia Backman Jämte** föddes 15 maj 1891 i Hede. Hon var dotter till **Anders Backman** född 1858 i Myssjö och **Märta Jonsdotter** född 1867 i Hade (död 1891 i barnsängsfeber när Stina föddes). Hennes styvmor blev **Anna Margareta Bergvall** född 1856 i Ragunda (gift med Anders Backman 1894). Famlijen bodde i Kövra, Myssjö där Stina växte upp. Hon står som icke-döpt i kyrkböckerna. Familjen var baptister. Hon hade även en styvsyster **Hildur Emma Charlotta Naeslund** född 1889.

Hon bodde nästan hela sitt liv i Myssjö förutom en kort period 1923-24 i Uppsala.

Hon var känd som författaren **”Stina Jämte”**, Hennes första bok utkom 1931, ”Olles upplevelser på fäbodvallen : berättelser från fjällvärlden”. ”Nära gränsen : en berät-telse för de unga” utgavs 1934 och ”Jämte” samma år. Hon publicerade en folklivsberättelse från Storsjöbygden 1938, ”Det gryr över fjällen” om den frikyrkliga väckelserörelsens framväxt på Jämtlands landsbygd och konflikten med den etablerade statskyrkokristendomen. Hon utgav senare ”I byarna kring sjön” och en romansvit med jämtländska motiv bestående av ”Sägnen från Stjärntorpet” 1946, ”Vid fjällbäckens källa” 1948, och ”Silverstjärnan” 1950. I den förstnämnda romanen behandlas främst den märkliga och ännu de fakto olösta gåtan kring den skotske lorden Mc Clure, som mördades i Jämtland under gåtfulla omständigheter i början av 1800-talet. Läraren Carl Noring har i Hackås sockenkrönika 1965 aktualiserat samma skakande drama. Jämtlandsforskaren, major Lennart Westerberg på Frösön har lagt ned betydande möda på att bringa klarhet i den gåtfulle lordens dystra öde, liksom landsantikvarie Eric Festin. Stina Backmans far var nära vän till den mördade lordens sannolike son, Suno Gallus Wallström, född 1836, död 1922. I Jämten 1942 redovisade landsantikvarie Festin sina personliga minnen och de något motstridande intryck, som han fått av Stina Jämte.

Hennes pseudonym, ”Stina Jämte”, kan ses som en logisk pendang till faderns ”Anders Jämte”.

Stina dog 7 januari 1979 på äldreboendet Dalsätra i Oviken.

*Text: Kerstin Ellert*

Källor:

Födelsebok Hede

Husförhör Hede och Myssjö

Folkräkningarna 1900 och 1910

Hackås sockenkrönika ; 1965

Jämten ; 1942 sid 179

Svenskt författarlexikon runeberg.org

Wikipedia
Brita Mårtensson

**Brita Justina Eriksson** föddes den 7 augusti 1881 i Skyttmon. Hennes far var **Lars Peter Eriksson** född 7 oktober 1847. Han hade affär i byn tills han dog 1905. Hennes mor var **Elin Pehrsdotter** född 12 april 1855 död 1929. Hennes syskon var **Anna Amanda** född 1888, **Erik Peter** född 1894 och **Emma Elina** född 1894 (tvillingar)

Brita växte upp på föräldragården. Hon bodde hela sitt liv i Skyttmon.

Hon gifte sig med **Elias Markus Mårtensson** den 25 oktober 1905. Markus var dräng på föräldragården och han var född 19 maj 1876 i Ramsele och han dog 18 januari 1953 i Skyttmon.

   1915 byggde de en egen gård i Skyttmon. Brita dokumenterade hela bygget. Hon fick barnen **Lars Algot** född 11 november 1903 och **Astrid Elvira Kristina** född 1906.

Brita var postföreståndare 1905-1915.

När hennes fars affär stängt när han dog 1905 så fortsatte Brita med postorder. Hon hade kataloger från olika firmor bla Stockhaus, Älfsereds syfabrik, Oskar Ahrén och Åhlén och Holm.

Brita var med i Borgvattnets lottaförening och i Sveriges Missionsförbund.

Brita vävde, broderade och sydde.

Hennes fotografiska intresse väcktes 1905 genom en kusin. Det gick trögt i början. Hennes första lådkamera var "HandCamera Kronke D.R.P.A." med glasplåt 9 x 12. Senare använde hon bälgkamera med trästativ "ExtraRapid Orthoplanat no 2" med glasplåt 12 x 17. I föräldrahemmet hade hon mörkrum i ett skafferi och i sitt eget hem i en skrubb. Många kom på söndagarna och vill bli fotograferade.

        Britas bilder förställer ofta vardagssysslor. Hon tog kort på gårdarna i Skyttmon. Flera av hennas foton blev vykort.

**Britas fotografier i Jamtlis bilddatabas** länk

Brita dog den 30 mars 1954 i Skyttmon.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Jämten ; 1983

Församlingsböcker, födelse- och dödböcker Borgvattnet
Qatarazor cz.42

## Bohaterowie

Nafuna: W porządku ... Zrobiłem wszystko razem z naszym planem wykonania na 20-lecie Adama Kraskko i Julie Kraśko.

Sodek: Akcja zaczyna się ...

Nafuna: Teatr Narodowy "SCP-354"

Tire: (drży ze strachu)

Nafuna: co z twoją szansą?

Opony: J-ja ......... t-t-tam b-b-oja .....

Kliknij tam: Pamiętaj, czego cię nauczyłem!

Tire: T- Tak!

Nafuna: Pamiętaj o napadzie Vanessy!

WANNI: Tak!

Nafuna: Maria, księżniczka

Marina: Tak!

NFuna: Jestem prelegentem i występuję w roli playboya

Marina: (Książę, Książę, Książę!)

Namaszczony: Rycerz!

Marina: (prawie ... ale może być.)

Tak: Tak!

Nafuna: Zarejestrujmy "SCP-354" w National Theatres.

## "SCP-354"

SCP-354: Więc chcesz zaprosić takie studio?

Nafuna: Tak, musimy świętować 20. rocznicę ślubu Adama Krasko i Julity Kara

SC P-354: Ten sławny zwycięzca Black Lane? Janosiku, odkładają je od razu.

Janosik: W porządku

SCP-354: Chciałbym Cię zaprosić!

Nafuna, Marika, Vanita, Oponeczek i Sobek weszli.

Jane ukrywała się potajemnie w teatrze.

Jannas: Mistrzu, wrogowie poszli na próbę, ale z nimi wzięli kredę.

## Caste fort

Kula, Cresso, Seaba, Matthai i WCK patrzyli na duży ekran Janusa.

Styl: pyszny! Ukryj się gdzieś, abyś mógł bezpiecznie to zdobyć!

Janusz: Tak, jest!

Prędkość: Czy nosiłeś Deltide?

Jannas: Tak.

Styl: pyszny! Teraz ukryj się!

Janusz: Tak, jest!

## Po 15 minutach ....

Nadchodzą bohaterowie wojenni.

SCP-354: Smacznie! Jest pięknie!

Kto otworzył frontowe drzwi spektaklu.

To Adam i Julie Crossco.
Gerda Tirén

**Gerda Rydberg** föddes den 11 januari 1858 i Stockholm. Hennes föräldrar var redaktören och teaterförfattaren **Carl Henrik Rydberg,** född 1820 död 1902 och **Emma Forslund**, född 1820 död 1899.

Gerda gifte sig 16 november 1884 med konstnären **Johan Tirén** född den 12 oktober 1853 i Själevad död 1911. Paret hade förlovat sig i Paris i Frankrike i januari 1884. De fick barnen, **Nils** konstnär född 1885 död 1931, **Stina** konstnär född 1886 död 1951, **Karin** pianist och musiklärare född 1887 död 1951 samt **Eva** sångerska född 1890 död 1937.

Efter att paret gift sig 1884 bodde de i Oviken och i Penningby utanför Stockholm. Paret bosatte sig i Penningby i samband med att Johan fick anställning 1903 på Konstakademien, men de vistades ofta i Jämtland och Oviken även efter flytten.

Gerda utbildade sig vid Tekniska skolan och Konstakademien i Stockholm (1875-82). En kort period deltog hon i akademiens etsningsskola. Hon gjorde studieresor till Frankrike.

    Motiv för hennes konst var jämtländska fjällvärlden och den samiska kulturen, men hon målade även barnmotiv, blommotiv och porträtt. Hon skildrar ofta kvinnans vardag på landsbygden och bondgårdarnas interiörer. Hennes bilder karakteriseras av enkelhet och varm harmonisk stämning. Hon var illustratör i bla "Jultomten" och "Barnbiblioteket Saga". Till den första upplagan av Robinson Kruse gjorde hon 116 illustrationer. Hon illustrerade den tyske författaren Fritz Reuters roman Livet på landet. Gerda Tirén ritade även julkort och påskkort.

Hon var representerad på Norrlands konstförenings utställning i Härnösand 1883, Konstakademiens utställning 1885, Parissalongen 1885, Konst och industriutställningen i Norrköping 1906, Svenska konstnärernas förenings utställningar i Stockholm 1909 och 1904, Föreningen Svenska Konstnärinnors utställningar på Konstakademien 1911, Skånska konstmuseum 1912 och på Liljevalchs konsthall 1917. Tillsammans med sin son Nils och dotter Stina ställde hon ut på Konstnärshuset i Stockholm 1918. En större minnesutställning med hennes konst visades på Liljevalchs konsthall 1935.

År 1835 hölls en minnesutställning i Liljevalchs konsthall i Stockholm, där hennes verk ställdes ut tillsammans med maken Johan Tirén och barnen Stina och Nils.

Gerda dog den 9 oktober 1928 i Harkrankboda, Länna.

*Text: Kerstin Ellert*

Källor:

Norrländsk uppslagsbok

Skriften Johan Tirén 1853-1911, Oviken 2011

Konzta : kring konsten i en stor provins Jämtland-Härjedalen, Östersund 2004

Konstnärslexikonet Amanda

Wikipedia
Anna Maria Löfvenmark

**Anna Maria Ericsson** föddes den 8 augusti 1889 i Uppsala. Hennes föräldrar var lektorn vid Fjellstedtska skolan i Uppsala **Gustaf Ericsson** född 14 augusti 1849 i Göteborg död 4 februari 1920 och **Fanny Maria Matilda Littmarck** född 25 januari 1853 i Österlövsta död 5 februari 1913. Hennes syskon var **Ernst Gustaf** född 4 april 1881, **Karl Olof** född 17 december 1882, **Gustaf Henry** född 18 januari 1885, **John Robert** född 10 augusti 1886 och **Gustaf Reinhold** född 29 september 1892. Alla födda i Uppsala.

      Anna Maria var lärare vid Uppsala enskilda läroverk och privatgymnasium, författare och prästfru i Strömsund.

Anna Maria fick sin anknytning till Jämtland genom giftermålet 17 maj 1913 med jämtlandsprästen **Olof Gunnar Löfvenmark** född 15 juli 1881 i Revsund död 16 april 1945 i Strömsund. De fick barnen **Inga Maria Helena** född 23 januari 1915 i Mörsil och **Gun Birgitta** född 19 september 1918 i Ström. Mannen gifte om sig 1941.

Anna Maria började från 1916 framträda utåt i kyrkliga och ideella sammanhang. Hon medarbetade i tidningar och publikationer och samlade en del av sin journalistik och författarskap i tre böcker, vari den djupa erfarenheten av norrländskt församlingsliv utgör en huvudsaklig bakgrund; *”Gäster och främlingar”* 1929, *”Sökare och vandringsmän”* 1931 och *”Pärlan och andra berättelser”* 1934. Hon skrev under namnet Annie Löfvenmark.

Hon var ordförande i Vita Bandets Strömsundsavdelning-

Anna Maria dog 21 april 1936 i Strömsund.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Bygdéns herdaminne del V, Ström

Sveriges dödbok

Församlingsbok Uppsala domkyrkoförsamling AIb:48 och 90

Svenskt porträttarkiv

libris.kb.se
Rosa Arbman

Rosa Sofia Arbman föddes 1861 i Rätan. Hon var yngsta dotter till prosten **Ernst Arbman** född 2 november 1818 i Undersåker död 1896 och. **Eva Eskilina Dillner** född 5 augusti 1820 i Brunflo död 1907 i Åsele. Rosa flyttade som tvååring till Sunne där hon växte upp i Sunne prästgård.

Rosa hade flera syskon: **Johannes** född 1844, **Olof Emanuel** född 1847, **Olga** född 1850, **Alma Gudlofva** född 1853, **Ernst** född 1855 och **Hilda Margareta** född 1857. (Systern Alma Gudlova och deras mor Eva Eskilina finns också i vår databas).

Rosa Arbman uppträdde som **”Mor Dårdi”** vid folkliga sammankomster såsom en humoristisk jämt-mora med en betydande förmåga att roa sin publik med drastiska historier. Hon samlade sina bästa i två häften på sunnemål, vilka uppskattades av läsekretsen; ”Litte för ro skull” 1891 och ”Trö och allvaru” 1892. Hennes berättelse om bondeledaren Nils Larsson i Tullus ”Bondehövdingen” utgavs 1900, men publicerades först som följetong i Jämtlands Tidning på beställning av Saxon. Hon väckte 1905 uppmärksamhet med prosaboken ”Troll Anna i Bäckmon”, en skildring av jämtländskt folkliv med inslag av skrock och övertro. Boken väckte intresse i Stockholmspressen, där emellertid recensenterna tyckte sig finna influenser från Selma Lagerlöfs ”Gösta Berlings saga”. Jämtländska litteraturkännare, främst landsantikvarie Eric Festin, har emellertid hävdat att Rosa Arbmans bok skrevs före Gösta Berling, Han mottog för Jämtlands Fornminnesförenings arkivs räkning det första manuskriptet, vars tillkomstår anses bekräfta detta förhållande. 1914 publicerade Rosa Arbman moderns, Eva Eskilina Arbmans kulturskisser under rubriken ”Kapten Silfverbrand”.

Hon har även medverkat med artiklar i Jämten 1911 och 1919.

Rosa Arbman var en av pionjärerna för att bevara och sprida jämtskan.

Kompositören Wilhelm Peterson-Berger tillägnade henne pianostycket Valzerino år 1892.

Rosa dog 1919 i Sunne. Hon är begravd i den Arbmanska graven på Sunne kyrkogård.

*Text: Kerstin Ellert*

Artikel av P G Norman om Rosa i Jämtlands tidning 1878, Tryck för att läsa artikeln..

Läs några dikter av henne på jamska i Jämtlandsposten 1885. Tryck här för att läsa dikterna.

**Källor:**

Tidningsartiklar Jämtlands tidning och Jämtlandsposten

Wikipedia

Herdaminnet Ernst Arbman

Norrländsk uppslagsbok

Jamtamot av Per-Gunnar Norman
Calise Tirén

**Catharina Elisabet "Calise" Tirén** föddes den 31 augusti 1871 i Oviken. Föräldrarna var kyrkoherden **Olof Tirén** född den 22 maj 1817 i Berg död den 23 mars 1889 i Oviken och **Christina Holm** född 9 juli 1830 i Själevad död den 7 september 1910 i Fors. Hennes syskon var **Johan Olof** född 13 oktober 1850 i Själevad, **Christina** född 30 september 1851, konstnären **Johan** född 21 oktober 1853 död 24 augusti 1911, **Olof** född 27 december 1857 död 1916, **Lars** född 27 mars 1860 död 1930 i Ubyn, Revsund, **Otto** född 26 maj 1862 död 1917, **Viktor** född 22 november 1864 i Oviken död 1947 i Nordmaling, **Lilly Ottilia** född 7 februari 1867 död 1922, konstnären och folkmusikforskaren **Karl** född 23 juni 1869 i Oviken död 1855 i Hälsingland.

Calise gifte sig den 2 november 1908 med **Johannes Jakob Birger Lange,** kyrkoherde i Hassela född den 22 december 1870 i Linneryd död i Hassela den 15 januari 1935. Birger tjänstgjorde som kyrkoherde i Hassela och senare blev han kontraktsprost i Nordanstigs kontrakt. Calise och Birger fick 1909 en dotter folkskollärarinnan **Kristina Gustava Lange**, som kallade sig **Kersti Lange**. Hon var lärarinna i Hassela.

Calise har skrivit svenska texten till **Ave Maria** : för sång och piano : [Op. 52 nr. 6] / Franz Schubert ; svensk text av Calise Tirén. Insjungen av bla Österdahls kör och orkester. (det finns även några andra texter till Ava Maria som skrivits av andra författare). Lyssna på Ave Maria. Länk

Calise dog den 13 februari 1937 i Kyrkbyn, Hassela.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Rötter, porträttfynd

Sveriges järnvägsmuseums fotosamling

Bygdéns herdaminne, Oviken

Sveriges dödbok

Youtube
Margaretha Mohlne

**Inger Margaretha Mohlne** var född den 18 december 1936 i Nyköping och uppväxt i Stockholm. Som yrkesverksam var Margaretha först anställd vid Skattehuset i Stockholm och därefter som stationsbiträde vid OK. Under tio år hade hon sedan egen firma med bland annat veckotidningar som kunder.

År 1955 gifte sig Margaretha med **Bertil Nilsson** och de fick två **döttrar Monica och Barbro**. Makarna skildes 1962.

*Foto: Bengteric Gerhardsson 1997*

Margaretha köpte 1987 **stationshuset i Sörtjärn** i Rätan i Jämtland och flyttade dit. Efter renovering av byggnaden startade hon servering för tågresenärerna samt vandrarhem.

Hon satte genast igång med att fixa till stationen och stationsplatsen och så skaffade hon en barack i Rätan någon mil bort som fraktades den till byn och sattes upp vid stationen. Där startade hon vandrarhem, och så hade hon ett litet kafé, och så fick hon Inlandsbanebolaget att stanna tåget i Sörtjärn så Margaretha kunde sälja och servera fika på perrongen till sugna resenärer.

Margaretha blev rikskänd för sitt stora engagemang för Inlandsbanans bevarande och fick även motta ett hedersdiplom av Republiken Jämtland.

Hon var en kvinna som flimrade förbi i teveinslagen, hon hördes i lokalradion och hon var ofta debattör i lokaltidningarna. Hon stod på barrikaderna.

Hon bodde i en by som var så liten att det nästan bara var hon som bodde där. Stationshuset i Sörtjärn står kvar, men Margaretha Mohlnes envisa röst har tystnat.

Margaretha Mohlne dog den 16 oktober 2002 i Sörtjärn, Rätans socken.

Sörtjärn byggdes 1921 samtidigt som Inlandsbanan kom till. Byn blomstrade som mest kring 1950-talet och då fanns både livsmedelsbutik och en järnaffär här. I byn fanns också två kaféer och en smedja. Smedjan står kvar som ett minne från den tiden med alla verktyg sparade.

*Sörtjärns station 1933. Foto: okänd*

*Uppgiftslämnare: Kerstin Ellert*

**Källor**:

Kyrkböcker

Dödsruna, tidningsartiklar i LT och ÖP.
Kathie Lindberg

Hennes föräldrar var **Carl G Waarum** (1876-1943) och **Anna Waarum Olson** (1893-1985).

Kathie gifte sig 1950 med **Warren Harald Lindberg** (1922-2021) och de fick dottern **Karolyn Ann** den 7 juli 1961.

Kathie var historiker och hon utgav 1991 för ”Härjedalen National Föreningen of America”, den omfångsrika *”Härjedalen Heritage”* (arvet från Härjedalen). Det var en genomgång i text och bild av de många familjer som emigrerade från Härjedalen under 1800-talets slut och i början av detta sekel. Framställningssättet är ovanligt. Kathie har för Nationalföreningens räkning successivt kontaktat emigranternas ättlingar, vilka själva svarat för text och bildframtagning. Härjedalen Heritage innehåller ett unikt text- och bildmaterial, släkttabeller och korta berättelser och knyter samman emigrationsepoken med nuet genom en ambitiös uppföljning ända fram till dagens härjedalska emigrantättlingar (1991), spridda över hela Amerika.

Från förordet: The book represents over 100 families whose ancestors came from many areas in Härjedalen. Written by the children and grandchildren of these sturdy Swedish people, the book gives a tru and exciting account of those early years in the United States and Canada.

Innehåller personregister.

**Obituary: Kathie Lindberg**

**Kathie Lindberg**, 72, Lake Hubert, died Thursday, Oct. 14, 1999, at her home. She was born Feb. 21, 1927, in Crow Wing County to **Carl and Anna Waarum**. She was raised in Crow Wing County and graduated from Pequot Lakes High School. She attended Minneapolis Business College. She married **Warren Lindberg** on June 24, 1950, in Minneapolis. They lived in Minneapolis and she worked for the Minnesota Conservation Department as a secretary. In 1956, they moved to Virginia, Minn., and she worked in the Jones and Laughlin Steel Co. office. In 1965, the family moved to Edina where they lived for 22 years. She worked for her husband in business administration. Upon retirement in 1987, they moved to Lake Hubert near Nisswa. She was a member of the Nisswa Community Church and for the past three years attended the Pequot Lakes Baptist Church. Survivors include her husband; a daughter, **Karolyn Lindberg**, San Jose, Calif.; a stepbrother, Norman Olson, Lake Oswego, Ore.; and a stepsister, Ruth Johnson, St. Louis Park. Burial will be in the Fridsborg Cemetery in East Bethel.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Obituary och findagrave.com

Dotterns födelsebok 1961

Innehållsförteckning i boken. Länk
Naima Hasselberg

**Naima Ingeborg Charlotta Hasselberg** föddes den 2 april 1893 i Myssjö. Naima var dotter till prästen **Carl Jonas Erik Hasselberg** född den 16 maj 1856 i Östersund död 1938 i Grundsunda och **Olga Ingeborg Elvira Arbman** född den 9 februari 1858 i Köping död 1940 i Grundsunda. Fadern var komminister i Myssjö 1888 till 1898 när Naima föddes. Hennes syskon var **Fanny Helena Maria** född den 31 juli 1894 fil.stud. i Uppsala, J**ohan Gudmar** född den 8 augusti 1896 fil.lic. i Lund, **Carl Bertil** född den 25 november 1897 fil.kand., **Gunno Birger Emanuel** född den 17 maj 1900 folkskollärare, **Ernst Gottfrid Valdemar** född den 23 maj 1903 död 1911.

Naima var ogift. Hon var examinerad småskollärarinna i Östersund 1918 och barnboksförfattare. Naima utgav två barnböcker med interiörer, inspirerade av minnen från uppväxttiden i det hasselbergska prästhemmet: *”Barnen i prästgården”* 1923 och *”Ute och inne”* 1924, en fortsättning på den första boken.

Naima dog den 4 november 1972 i Uppsala.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Svenskt författarlexikon, projekt Runeberg

Bygdéns herdaminne Myssjö

Sveriges dödbok
Brita Hansson

Sömmerskan Brita Kristina Hansson var en av de kvinnor som skrev under för kvinnlig rösträtt på en lista i Östersund 1914. Hon bodde då, sedan 1904, på Prästgatan 37 i Östersund. Ogift.

**Brita** Kristina var född i Lit den 1 augusti 1875. Föräldrar var Norrmannen **Hans Sivertsen Böe** född den 18 juni 1842 i Selbu, Norge död 1914 i Östersund och **Margareta Molin Persson** född den 28 augusti 1851 i Lit död 1936 i Östersund. Bröllopet stod 1872 och sedan bodde familjen i tur o ordning i **Bye, Fjäl, Hölje, Söre, Klösta, Odensala (Brunflo) och Östersund.**

Hennes syskon var **Märta Katarina** född 1872, **Per** född 1880, **Erik** född 1882, **Magnus** född 1885, **Anna Margareta** född 1888 och **Otto Sigvard** född 1893. Otto for år 1911 for till Amerika och blev en duktig byggmästare gifte sig och fick tre söner, han dog i Illinois 1971.

Modern Margareta var en duktig arbetskvinna och tog arbeten eftersom där det fanns jobb i de olika byarna. När de bodde i Klösta så hyrde de på skolan och då hade hon skolstädningen.

Fadern Hans jobbade för Eskil Lithander både i Lit och sedan de kom till Östersund. Han benämns som både bjälktäljare och gatstensläggare. Lithanders var delägare i Gusta stenfabrik i Brunflo. Hans Sivertsen ägde även en vacker häst som ibland fick köra likvagnar.

Brita arbetade som piga hos Eskil Lithander på gården Klöstanäs i Lit mellan åren 1892-1898. Det var en stor gård där de hade 16 pigor och 8 drängar. 1898 blev hon svårt sjuk i reumatism och flyttar hem till föräldrarna. 1903 är hon återigen hos Lithanders men 1904 flyttar hon till Prästgatan 37 gård 46. Där finns hon till 1929 som sömmerska. Hon flyttar sedan till Kyrkgatan 51, därefter 1943 till Litsvägen 24-26. Brita dog 1958, då bodde hon på Läroverksgränd, troligen sen början på 1950-talet.

1904 flyttade Hans Sivertsen, Margareta, och Otto till Odensala 1 som hörde till Brunflo. 1908 flyttade de till Östersund och gård 206 (där nya biblioteket ligger nu) och bodde troligtvis i huset inne på gården som numera är flyttat till Jamtli, bakom Gullehuset och benämns som Lignellssalen.

1923, den 3 juli, reste modern Margareta Sivertsen till Amerika och hälsade på yngste sonen Otto i Chicago. Hon kom hem 1 nov 1924. Hon hade sedan 1905 mist två vuxna barn i Tbc, fyra barnbarn och en sonhustru i Tbc och sin man Hans i lunginflammation. Själv dog hon av åderförkalkning och ålderdomssenilitet, 85 år gammal 1936. En riktigt tuff kvinna tycker jag.

**Margareta var min morfar Eriks mor och Brita min morfars syster.** Brita träffade jag som barn några gånger men minns bara hennes förvärkta händer. När jag såg hennes underskrift på rösträttslistan framträdde en helt annan person för mig.

Brita dog 1958 i Östersund.

*Text Eva Sundin*

**Källor:**

Kyrkboken Lit och Östersund

Olaus- Entreprenören från Lit (om gården Klöstanäs) av Eskil Renström

Röstlistor 1914 Östersund
Alma Gudlova Arbman

**Alma Gudlova Arbman** föddes den 30 mars 1853 i Sunne. Hennes föräldrar var prosten **Ernst Arbman** i Sunne född 2 november 1818 i Undersåker död 1896 och **Eva Eskilina Dillner** född 5 augusti 1820 i Brunflo död 1907 i Åsele. Almas syskon var prästen **Johannes** född 1844, **Olof** född 1846 död 1847, prästen **Olof Emanuel** född 1847, **Olga** född 1850, **Ernst** född 1855, musiklärarinnan **Hilda Margareta** född 1857 och **Rosa Sofia** född 1861. (Systern Rosa och deras mor Eva Eskilina finns också i vår databas)

Alma var folkskollärare och ogift.

Hon verkade som litterär bidragsgivare i **”Illustrerad Tidskrift för ung och gammal”** och **”Nya Helsingen”.** Hon utgav **”Mor Ingas manuskript”** 1911 på Evangeliska Fosterlandsstiftelsens förlag.

Alma dog den 7 juni 1931 i Härnösand.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Bygdéns herdaminne för Härnösands stift

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi
Wendela Isaksson Smith

**Wendela Isaksson** föddes 19 december 1855 i Norsjö i Västerbotten, yngst av åtta barn till kronolänsman/ inspectör **John F Isaksson**född 1816 i Piteå och hans hustru **Maria Sofia Hammargren** född 1811 i Norsjö. Familjen flyttade till Jämtland i början på 1860-talet. De bodde på Hof 1 på Frösön från 1864-1876.
Wendela gifte sig 1 februari 1876 med **Diderick Cappelen Smith** från Trondheim. Han var från början resande för sin brors E A Smiths järnhandel i Trondheim. Så småningom stannade han i Östersund och öppnade 1872 en egen affär på adressen Storgatan 23. Där såldes huvudsakligen speceri- och kolonialvaror men även porslin och vin.

Diderick avled 1887 i en ålder av 41 år av lunginflammation efter att ha deltagit i en släckning av en eldsvåda. Wendela var då 31 år och väntade sitt sjätte barn, en son som föddes 7 november och döptes till faderns namn Diderick Cappelen.

   Hennes barn var:

1.**Oscar Peder Cappelen**född 1 november 1876

2.**Carl Fredrik Micael**född 1 maj 1879

3.**Maria Lovisa Johanna**född 2 februari 1881

4.**Anna Hilma Wendla**född 19 januari 1883

5.**Elin Jenny Louise**född 17 april 1885

6.**Diderick Cappelen**född 7 november 1887

*Storgatan 23. Wendela Smith, barnen Maria, Diderik, Fredrik  och Oscar samt Elin Dahlberg och Anna Langéen.*

*Foto: Oscar Olsson. Föreningen Gamla Östersunds fotosamling.*

Wendelas ogifta systrar **Johanna Jakobina**född 1841 och **Lovisa Fredrika**född 1850 kom genast till hennes hjälp när mannen dog och blev kvar tills de dog.

Wendela drev rörelsen på Storgatan 23 vidare tillsammans med sina systrar och anställda. Hon var änka och kunde därför driva rörelsen vidare. Änkor fick ta ansvar för sin ekonomi. Husen på Storgatan 23 finns kvar att bese.

*Smithens gård.*

Wendela var socialt engagerad och delade frikostligt ut mat till behövande. Hon grundade vilohemmet ”Vilan” i Fillsta, dit utarbetade husmödrar kunde komma för att vila upp sig.

Wendela dog 16 januari 1946 i Östersund och är begravd på norra begravningsplatsen i Östersund.

Tidningsartikel LT om släktträff.  länk

**Stor släkt**- ett stort socialt liv:

Brodern Carl Isaksson, grosshandlare och konsul i Härnösand/Sundsvall startade Isakssons kafferosteri. Hade bil med chaufför.

Jakob Hammargren, präst i Sättna (morbror eller kusin)

Trondheimsläkten:

En flicka Smith gift med kyrkoherde August Carlbom i Backe.

Signe Warloe född Smith gift med en läkare i Boston.

Elias Cappelen-Smith brorson till Diderick C, bergsingenjör, affärsman m.m gift med en mexikanska.
Rut Smith/Beal gift med en engelsk jurist bosatt i Indien.

Alla Smitharna som hälsade på kom med bil från Trondheim.

*Eva Sundin 20150303. uppdaterad 2020.*
Lena Ljung Falk

**Lena Ljung** föddes den 17 juni 1967 i Hammarstrand. Hennes mamma var **Berit Ljung,** född 4 november 1950. Berit var också sångerska och medverkade bla i Heimkokerevyn.

Lena var gift med **Robert Falk** född 16 juni 1969. De har barnen **William Falk** född 1998, **Olivia Falk** född 2000 och **Regina Falk** född 2002. Familjen bor i Boback, Hammarstrand.

Lena var egen företagare och drev hårsalong i Hammarstrand. På fritiden med familjen hann hon också med två hästar, en katt och en kanin eftersom hon hade ett stort djur intresse.

**Lena var sångerska, entertainer och frisör.**

Lena ägnade sig åt musik i tidig ålder.

Hon har genom sin karriär rört sig inom många genrer och olika musikaliska sammanhang. Countrymusiken har alltid legat henne varmt om hjärtat. Som 20-åring vann hon Country-SM 1987 och tog senare även hem en pallplacering i Country-EM i Holland.

Hon jobbade under flera år som artist för Wallmans salonger, både på plats i Stockholm och ute på turné. Hon turnerade flitigt med bl.a. dans- och coverbandet Freeze på 1980- och 1990-talet.

Lena har medverkat i en rad revysammanhang i Jämtland bla Heimkokerevyn och Östersundsrevyn. Hon har även uppträtt i "Allsång på Skansen" och "Sommarnöje".

Lena har tilldelats olika stipendier. 1995 fick hon Parnevikstipendiet.

Listan på hennes låtar är lång. Bla har hon spelat in:

**”You´re makin´ it hard for me to go” kom som singel 2012.**

**”Där du ville vara” och ”Du kan alltid komma hem” kom som dubbelsingel 2016.**

Lena Ljung prisades för sitt företagande som frisör i Hammarstrand. 2019 fick hon Guldstjärnan i Ragunda kommun.

Lyssna på en intervju med Lena Ljung på Sveriges Radio:

tryck här

Lena Ljung Falk dog den 10 mars 2022.

*Text: Kerstin Ellert*

Källor:

Tidningsartiklar i LT och ÖP

Kullsta Records

Folkräkningar
Anna Eriksson

**Anna Kajsa Eriksson** föddes den 28 november 1867 i Stavnäs i Värmland.. Hennes föräldrar var smeden **Olof Gustaf Eriksson** född den 5 januari 1836 i Stavnäs och **Maria Olsdotter** född 1838.i Stavnäs. Hennes syskon var **Erik Gustaf** född 1865 och **Matilda** född 1871

Familjen flyttade från Värmland till Mordviken i Bräcke 1974. De flyttade sedan till Stavre i Revsund. När fadern, som var smed vid Gimåns Flottningsbolag avled 1905, flyttade hon till brodern i Bodsjö.

Anna var ogift.

Hon medverkade under 30 år i Jämtlands Tidning under pseudonymen **”Karin”** och förblev länge okänd till namnet. Spekulationer förekom om pseudonymen ”Karin” till äventyrs var en man. Hon predikade jämlikhet och förståelse för de sämst lottade. När Anders Backman och Erik Olsson Äcke publicerade den första utgåvan av Jämten, hade Karin inbjudits att delta. I årgången 1906 avslöjade hon inte bara sin rätta identitet, utan medverkade också med en lång dikt **”Hemlös”**. Boken **”Skogsblommor : dikter av Karin”** samlade och utgivna av Ester Lindholm (se densamma) publicerades 1932 i Hammarstrand. Den rymmer det väsentliga av Annas enkla och anspråkslösa poesi.

Artikeln i Jämten ; 1906 länk

Anna dog den 24 mars 1952 i Skurun, Bodsjö.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Kyrkböcker i Ragunda, Bräcke och Bodsjö

Jämten ; 1906
Amalie Corinne Huczkowski

**Amalie Huczkowski** föddes 27 september 1883 i Håsjö, Jämtland.

Hon gifte sig 18 september 1909 i Undersåker.

Hon födde sex pojkar mellan åren 1909 och 1920.

Amalie var dotter till fotografen **Viktor Huczkowski** född i Polen och **Gurine Kristiansdotter** från Stjördal Norge. Hon ärvde sitt intresse för fotografering av sin far som dock dog när Amalie endast var tio år gammal.

Utbildning: 1898-1905 som fotografibiträde först hos fotograf Edvard Waagsböe i Järpen. Sedan hos Gusten Helin i Ragunda och hos samme man i Sundbyberg och slutligen som assistent hos Nanny Ekström i Vetlanda.

Amalie var yrkesverksam under åren 1905 till 1917. Efter giftermålet 1909 med folkskoleläraren **Olof Hedvin Skogman** från Strömsund född 14 april 1884, födde hon i rask takt sex pojkar. När hon väntade sitt fjärde barn 1917 fann hon det till slut oförenligt med modersrollen att fortsätta sin yrkesverksamhet.

Amalie fotograferade i huvudsak inomhus och då porträtt, barnbilder, brudpar, konfirmander, skolklasser, men även en del gårdsbilder. Hon kunde även åka ut och upprätta en provisorisk atelié i någon närbelägen by.

Hon hade också god hjälp av sin syster Beda Huczkowski.

Fotograf med egen atelié. Först en sommaratelié i Bispgården från 1905 sedan intill skolhuset i Trångsviken 1909-17.

Det var populärt att göra visitkort av sitt porträtt så det kunde bli beställningar på upp till två dussin kopior av varje kort.

Amalie dog den 9 november 1965 i Östersund.

Hos Jamtli bildarkiv finns 273 av hennes glasplåtar bevarade inlämnade av sonen Stig Skogman.

Länk till Jamtli bildarkiv: länk

*Text: Eva Sundin 20140313 uppdaterad 2020*

**Källor:**

Jämten; 1992 artikel av Catarina Lundström

Jamtli Bildarkiv

Landsarkivet i Östersund: Undersåkers församlings arkiv
Hilma Jonsson

**Hilma Birgitta Jonsson** **Bergström** föddes den 1 januari 1897 i Lit. Hennes föräldrar var arbetaren och kvarnägaren **Jonas Jonsson** i Skickja, Lit född 8 mars 1869 i Lit död 1925 i Böle, Hallen och kvarnägerskan **Kristina Lagerstedt** född 15 februari 1863 i Lit död 1946 i Böle, Hallen. Familjen bodde1900 i Skickja, Lit, 1910 i Trättgärde, Ås och 1940 i Böle, Hallen. Hennes halvsyskon var **Julia Kristina** född 1891 i Lit, **Märta Agneta** född 1892 i Lit och **Johan Valfrid** född 1894 i Lit. Alla tre barn till Jonas Jonsson i första giftet.

Hilma gifte sig 1933 med hemmansägaren **Lennart Abel Bergström** född 29 december 1901 i Hallen död 1970 i Köping. Mannens son före äktenskapet med Hilma var **Björn Lennart Bergström** född 17 maj 1926 i Engelbrekt, Stockholm död 1991 i Köping och de hade fostersonen **Erik Haldo Östlund** född 23 augusti 1928 i Brunflo.

Hilma kom från en lantbrukarfamilj och var som författare helt självlärd. Hennes dikter återfanns under en längre period i länspressen. Hon sammanförde vissa av de publicerade dikterna och utgav 1929 *”Jag sjunger om livet”*, en diktsamling som mottogs vänligt av recensenterna, som dock ansågs ojämn. Samma år utgav Hilma även *”Fördomarnas offer”*, som kallats en skildring ur livet. 1930 publicerades *”Minnenas land”*.

Några strofer ur hennes dikt *”Skogarnas folk”* framstår som representativa för hennes förtrogenhet med en jämtländsk motivkrets:

Skymning faller över skogen

det är slutad drivningsdag.

Kojans mat och kojans vila

väntar tröttat arbetslag.

”Blacken” sover, körsven sover

natten ruvar mörk och kall.

Skogens tystnad bidar dagen,

sågens vin och furans fall.

Hilma dog den 15 januari 1958 i Östersund.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Svenskt författarlexikon projekt Runeberg

Sveriges dödbok

Folkräkningar 1900, 1910, 1940 och 1950

Födelsebok Lit
Calise Tekla Tirén

### **Calise Tirén**

**Calise Tekla Tirén** föddes den 30 juni 1895 i Stensgård, Frösön. Calise föräldrar var lantmätaren **Lars Tirén** född den 27 mars 1860 i Selånger död 1930 i Ubyn, Revsund och **Anna Augusta Margareta Englund** född 1861 i Östersund död den 1 april 1928 i Ubyn, Revsund. Hennes syskon var **Rakel Augusta Kristina** född 30 oktober 1889 på Frösön död 1967 i Revsund, **Lillie Margareta** född 25 september 1891 på Frösön död 1984 i Bromma och **Kjell** född 12 januari 1892 på Frösön död 1948 i Bromma. Calise Tirén hade Peterson-Berger som sin gudfader.

Calise gick i Östersunds flickskola. Hon skrev dikter. Calise var ogift.

    När kronofogde **Per Englund** dog 1888, var det Anna och Lars Tirén som övertog Änge Gård på Frösön. Calise bodde med föräldrarna på Änge gård på Frösön. Lars var inte särskilt ekonomisk och gick i personlig konkurs och Änge fick säljas. Då flyttade Anna och Lars med sin familj till Ubyn, Gällö. **Helga Englund** var dotter till Per Englund. (Helga finns i vår databas, läs mer om henne). Helgas mor änkan **Augusta Englund** hade redan tidigare låtit avstycka en bit mark innehållande ett soldattorp inom fastigheten och beläget ca 7-800 m öster om Änge gård. Hon planerade att bygga ett större hus på tomten och det stod klart 1902. En källa som rann genom fastigheten fick ge namn åt densamma Källtorpet. Helga bodde i Källtorp. Efter Helga Englunds död ärvde de fyra systerbarnen  Rakel, Lillie, Kjell och Calise fastigheten Källtorp på Frösön.
Det var Kjell, Lillie och Calise som bodde där till och från, men i slutet på 1960-talet köpte Lillie och Calise istället fd gamla Gästis i Änge Offerdal. Calise och Lillie dog 1982 resp 1984. De hade försökt att skänka fastigheten till kyrkan eller Hembygdsföreningen i Änge, men ingen ville ta emot den av kostnadsskäl. Den blev stående ett tag tom, innan Mats O Sundkvist köpte tillbaka den. Någon gång mellan 1990-95 utlystes en auktion i Änge efter systrarna Tirén.

**Artiklar i årsboken Jämten av Calise Tirén:**

En hög visa från Jämtland. En dikt av Calise Tirén, 1932

Tankar vid Mikaeli. Dikt av Calise Tirén, 1932

Hembygden. Dikt av Calise Tirén, 1933

Pilgrimsvägar. Dikt av Calise Tirén, 1934

Bondebygd. Calise Tirén, 1935

Hembygden. Calise Tirén, 1936

Solnedgång. Dikt av Calise Tirén, 1938

Jag söker min moder...Dikt av Calise Tirén, 1941

Ett Härjedalsminne. Calise Tirén, 1944

Bara det att stiga...Dikt av Calise Tirén, 1946

Pyrola uniflora (Ögonljus). Dikt av Calise Tirén, 1948

Utdrag ur kyrkoherde Johan Gustaf Borins levnadsbeskrivning Calise Tirén, 1961

Det finns också ett manus i Tirénarkivet: Manus till "Skärslipare och landsvägsriddare" av Calise Tirén.

Calise's dikt i Jämten 1946. De första två stroferna. Illustration av hennes syster Lillie.

Calise dog den 14 juni 1982 i Vällingby, Stockholm.

Text:
Kerstin Ellert

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibiografi

Bygdéns herdaminne, Oviken

Tirénarkivet. Riksarkivet/Landsarkivet Östersund

evapensionist blogg. Scrolla neråt och läs från den 11 februari 2020 och tidigare. länk

Sveriges dödbok

Årsboken Jämten
Brita Tornell

**Brita Lindeberg Tornell** föddes den 1 maj 1921 i Örebro. Hennes föräldrar var stationskarlen **Rickard Georg Lindeborg** född den 6 december 1893 död 1961 i Sollentuna och **Anna Elisabeth Jansson** född 10 juni 1883 död 1915 i Sollentuna. Hennes syskon var **Majken** född 24 januari 1919.

Brita var fil. mag och hon var adjunkt vid Wargentinsskolan i Östersund.

Brita gifte sig den 14 augusti 1949 med fil.mag **Åke Elias Tornell** född den 4 februari i Axberg, Närke död 27 december 1995 i Örgryte, Göteborg.

Hon hade barnen **Anna Elisabeth** född 9 november 1951, **Åke Jonas** född 26 september 1954 och **Per Åke** född 29 juli 1962. Mannens barn i tidigare äktenskap halvsyskonen **Berit Margareta** född 6 oktober 1939 i Sundsvall, **Karin Birgitta** född 8 juli 1941 i Sundsvall.

Brita debuterade 1958 med ungdomsboken *”Vit krage”*. *”Dröj kvar i sommaren”* utkom år 1961, *”Solregn”* 1965, *”Johan och Dag finner Viveka”* 1968, och ”*Malin Brunett”* 1973.

”*Brevet från Östersund”* hette ett forskningsarbete med inriktning på C. A. Wetterbergh (Onkel Adam), den i Östersund verksamme läkaren och tidningspionjären. 1982 utgav Brita boken *”Linnea : tidning för barn* *utgiven av Onkel Adam 1861–1871*”. Utgåvan ingår i Svenska Barnboksinstitutets skriftserie.

Gamla Östersund ; 1976. Artikel "*Minnen från Jämtland och Östersund i Onkel Adams barntidning Linnea".*

Brita skrev i Jämten ; 1980 artikeln *”Östersunds småskoleseminarium”*.

Brita dog den 22 mars 2007 i Örgryte, Göteborg.

*Text: Kerstin Ellert*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Föreningen Gamla Östersunds årsbok ; 1976

Församlingsbok Örebro Olaus Petri

Födelsebok Örebro Olaus Petri

Folkräkningen 1975
Nanny Nilsson

**Nanny Olivia Nilsson** föddes den 25 januari 1912 i Storhögen, Häggenås.

Familjen bodde i Korsmyrbränna, Häggenås.

Hennes föräldrar var bonden **Nils Olofsson** född den 6 augusti 1880 i Häggenås död 1943 och **Augusta Hedlund** född den 22 september 1887 i Häggenås död 1957. Hennes syskon var **Oskar Sigvard Nikolaus** född den 3 november 1920.

På 1930-talet övertog modern ansvaret för morfaderns affär i Högarna och Nanny tog ansvaret som husmor på morfaderns gård där familjen bodde. Nanny skötte hushållet tills brodern gifte sig.

Nanny var konstnären Olof Ahlbergs brorsdotter. Nanny var ogift och bodde kvar i Korsmyrbränna, Häggenås.

      Som 35-åring på började hon sin konstutbildning i Stockholm. Innan dess hade hon genomfört flera Hermodskurser i akvarell-. landskaps- och porträttmålning på kvällstid efter mjölkning och disk. Hon studerade vid Isac Grünewalds ateljé 1946, vid Otte Skölds och Berggrens ateljéer, vid San Giacomos skola för konst och konsthantverk i Rom 1954-1955. Nanny har med sina utställningar väckt berättigad uppmärksamhet. Hon finns representerad med förlagor till vävda bonader i Häggenås kyrka och Örnsköldsviks församlingshem. Separatutställning med i huvudsak teckningar i Stockholm 1952, utställning i Östersund senast 1999, Vännäs, Hammerdal och Häggenås, flera samlingsutställningar i Östersund, utställning i Rom 1955.

Hon är välkänd för sina kristna motiv. Symboliken ger ofta associationer till katolska kyrkans föreställningsvärld. Hennes tavlor är små predikningar och bär ikonmåleriets symbolspråk. Bilderna är ofta svarta och dramatiska. Förutom religiösa motiv återkommer fåglar med kraftiga näbbar, hästar och åsnor. Konstkritikerna har betraktat henne som en särling.

Nanny debuterade 1974 med diktsamlingen *”Svarta hästar”* med svartvita illustrationer. Hon har också utgivit *”Nattens tuppar”* i översättning från italienskan av Elena Bonos dikter. Det är också hennes förtjänst att dominikanermunken Savonarolas sista skrifter finns översatta till svenska.

Nanny var också intresserad av släktforskning och dokumenterade *Korsmyrbränna och Högarna byar från 1750 till 1975.* Varje gårds historia finns nedtecknad och boken ger en levande bild av utvecklingen i en jämtländsk skogsby.

Hon fick Olof Högbergsplaketten 1977.

Nanny dog den 14 november 2003 i omsorgskooperativet Brännagården, Korsmyrbränna.

*Text: Kerstin Ellert och Ann-Margret Ahlin*

**Källor:**

Lars Hambergs jämtlandsbibliografi

Boken Konzta, Jengel, 2004

Folkräkningar 1940 och 1950

Födelseböcker Häggenås
Bertha Moller

## **Jämtlands suffragett Bertha Moller**

Det här är berättelsen om **Brita Kristina Berglin** från Storåsen i Hällesjö som blev en ledande röst i kampen för den kvinnliga rösträtten i Amerika. Hon var suffragett i Amerika.

Brita föddes 1888 av föräldrarna **Magnus Persson Berglin** och **Brita Greta Ersdotter**. Magnus var född 1849 i Ansjö och Brita Greta 1849 i Storåsen. Fadern var arrendator i Storåsen. Brita hade många syskon: **Erik Petter** född 1874, **Petrus** född 1877, **Nils Bernhard** född 1879, **Magnus Aron Julius** född 1881, **Jöns Olof** född 1883, **Ingrid Märtha Ottilia** född 1885 och **Alma Leortina** född 1892. Hela familjen, utom yngsta barnet som avlidit, utvandrade i juni 1893 till Amerika. Brita var då 5 år gammal.

Familjen bodde i Rock Creek, Pine county, Minnesota i folkräkningen i Minnesota 1905. Britas namn tolkas där som Bertha. Bertha gick i Duluth Normal school och började efter skolan arbetasom lärare.

Bertha var politiskt aktiv demokrat och hon arbetade som advokat både i Chicago och senare i Washington DC och hon var medlem i National Woman's Party (NWP), som bildades 1916. Hon var dess sekreterare i Minnesota 1918-19. Bertha blev arresterad elva gånger och fängslad två gånger. Över 200 NWP supportrar, the Silent Sentinels, blev arresterade 1917 och fängslade, tvångsmatade när de hungerstrejkade för att de inte fick status som politiska fångar. 1919 vid uppseendeväckande demonstrationer blev många arresterade och satta i fängelse.

Läs mer om hennes liv som suffragette. länk.

Uppgiftslämnare: Kerstin Ellert

*Bertha C*

   *Moller i Minneapolis, fotot taget mellan 1910 och 1920.*

*Foto: Harris & Ewing. Källa: National Woman's Party Records, Group 1, I:155.*