Parodontologi anatomi repetition

**Kap 1 – The Anatomy of Periodontal Tissues**

**Se också första föreläsningen**

· De parodontala vävnaderna (peri=runt, odontos= tand) utgörs av:

o Gingiva – tandköttet (G)

o Periodontalligamenten (PL)

o Rotcementet (RC)

o Alveolära benet (AP)

o Huvudfunktionen är att fästa tanden till benet i käkarna och att möjliggöra tuggfunktion.

o Tandfollikeln (DF) ger upphov till de parodontala vävnaderna, som utvecklas under rotutvecklingen.

Dentala organet (DO) ger upphov till emalj, tandpapillen (DP) till dentin och pulpa.

· Tandköttet består av ett epitellager och underliggande bindväv som kallas lamina propria.

o Se föreläsning för mer anatomi. FG = fri gingiva. AG = fästad gingiva.

''

**Skillnader mellan OE (oralt epitel), OSE (oralt sulcusepitel) och JE (kontaktepitel):**

Cellerna i kontaktepitelet är större än i orala epitelet.

Intercellulära utrymmet i kontaktepitelet är bredare än i orala epitelet.

Färre antal desmosomer i kontaktepitelet än i orala epitelet.

**ER = rete pegs. CTP = bindvävspapiller, som skiljs från varandra genom rete pegs (ER).**

o Bindväven, lamina propria, består av kollagena fibrer (60%), kärl och nerver (35%) och fibroblaster (5%) inbäddade i en grundsubstans (matrix).

§ Innehåller även mastceller, makrofager och inflammatoriska celler (lymfocyter, plasmaceller).

§ Matrix innehåller mycket PG och har därmed vatten bundet i sig, vilket ger vävnaden en eftergivlighet för tryck. Om man trycket på tandköttet med en sond ger den efter, och återvänder till sin ursprungliga form när sonden avlägsnas.

o Supraalveolärt bindvävsväste: DGF, DPF, CF, TF.

· Parodontalligamenten (PDL) gör att tuggkrafter absorberas av det alveolära benet. Tandmobilitet. Subalveolärt bindvävsfäste (under röda strecket).

· Rotcement är en mineraliserad vävnad som täcker rotytorna. Innehåller kollagen och HAP (65%).

o Acellulärt rotcement vid de koronala och mellersta delarna av rötter.

o Cellulärt rotcement vid de apikala delarna av rötter.

· Alveolära benet är delar av maxilla och mandibula som formar och stödjer tandens alveolära utskott.

o Alveolutskotten täcks av kortikalt ben (pilar), med spongiöst, trabekulärt ben mellan.

o Buckal och lingual benplatta. Tjockleken varierar efter mekanisk belastning. Notera också det spongiösa, trabekulära benet. Linea obliqua (pilar nedan).

· Blodförsörjning sker genom flertalet kärl som successivt förgrenar sig ut i tänderna.

Även dentogingival plexus.

· Nerver inkluderar nociceptorer och mekanoreceptorer. Väldigt känsliga - kan känna en tunn folie mellan tänderna som endast är 10-30 µm.

**Kap 3 – The Mucosa at Teeth and Implants (s. 69-71)**

**· Biologic width är ett begrepp som används för att beskriva dimensionerna av mjukvävnaden som vetter mot tänderna.**

o 2,5mm vid normala fall. 1,8mm vid omfattande nedbrytning av parodontal vävnad.

o Delen som varierar är ffa den epiteliala, dvs längden på kontaktepitelet (rött).

· Dimensioner av buckal vävnad (gingiva) och interdental papilla

o Gingivans utseende avgörs av alveolärutskottens dimensioner, tändernas anatomi, händelser som utspelar sig under tanderuption och eventuell ompositionering av erupterade tänder.

o Gingivas dimensioner avgörs av tandens position buckalt-lingualt.

§ Buckal à minskad buckal gingiva. Lingual à ökad buckal gingiva.

o Det finns två huvudsakliga utseenden som gingivan kan anta:

§ Uttalat girlangformad: långa och smala tänder samt interdental papillae. Gingiva litet. Kontaktpunkten nära incisivskären.

· Gingivas höjd kring 3,8mm.

§ Platt: korta och breda tänder samt interdental papillae. Gingiva stort. Kontaktpunkten mer apikalt åt.

· Gingivas höjd kring 4,5mm.