Sorthovedernes Broderskab

**Sorthovedernes Broderskab** (teutonsk: *Bruderschaft der Schwarzhäupter*; temeriansk: *Bractwo Czarnogłowych*; galindisk: *Melngalvju bralibas*) også kendt som **Sorthovedernes Kompagni** (teutonsk: *Compagnie der Schwarzhäupter*) er en løs sammenslutning af foreninger af handelsfolk, skibsejere, håndværkere, akademikere og udlændinge aktive i den østlige del af Kløernes Hav. Sorthovederne er opstået som som faglige foreninger for fortrinsvis teutonske købmænd og håndværkere, der gjorde handel i byerne langs den temerisk-redaniske og kislevittiske kyst, men de har gradvist tilegnet sig overordentlig stor økonomisk og politisk magt samt en broget og kosmopolitisk medlemsskare.

Sorthovederne er inddelt i en række indbyrdes uafhængige organisationer, der hver holder til i en handelsby langs Kløernes Havs sydlige eller østlige kyst. Hver afdeling ejer et hus, der ofte hører til blandt den pågældende købstads mest imponerende og fornemt udsmykkede. På trods af samtidig etablering og samme stiftende vedtægter har de enkelte foreninger udviklet sig separat med egne traditioner og privilegier. Hver forening ledes af to valgte oldermænd.

Følgende byer har en forening af Sorthoveder. De varierer i størrelse og indflydelse med afdelingerne i Königsberg, Marienburg (i Temerien, ej at forveksle med den westerlandske Marienburg), Reval og Erengrad som de største og vigtigste. Byerne er angivet ved deres teutonske navn med deres lokale betegnelse i parantes:

1. Dragsholm i kongeriget Arendal
2. Geesthacht i storhertugdømmet Middenland
3. Greifswald i storhertugdømmet Stark
4. Wismar i storhertugdømmet Stark
5. Königsberg i storhertugdømmet Stark
6. Goslar i storhertugdømmet Stark
7. Tarnow i storhertugdømmet Stark
8. Jomsburg (Jomsborg) på øen Jomsland under kongeriget Arendal
9. Braunsberg (Braniewo) i kongeriget Temerien
10. Marienburg (Malbork) i kongeriget Temerien
11. Thorn (Toruń) i kongeriget Temerien
12. Reval (Rewel) i temerisk Galindien
13. Balga (Bałga) i temerisk Galindien
14. Dünaburg (Daugavpils) i temerisk Galindien
15. Erengrad i zardømmet Kislev
16. Windau (Vindava) i kislevittisk Galindien
17. Wesenberg (Rakvere) i kislevittisk Galindien
18. Graustein (Gråsten) på øen Ormsø under kongeriget Arendal

Den eksakte kilde til navnet ‘Sorthovederne’ er uklar. Broderskabets skytshelgen er den zeümittiske Skt. Sarcellus, hvis ansigt også figurerer i foreningernes våbenskjold. Det forbliver dog uklart, om skytshelgenen blev valgt på baggrund af navnet eller hvorvidt helgenen går forud for navnet. En forklaring lyder på, at broderskabets oprindelige grundlægger, Eselos Kascamandri, var fra Domyot i Zeüm og derfra introducerede Skt. Sarcellus. En modstridende udlægning går på, at navnet angiver farven på de sorte hætter, dens medlemmer bar under de historiske kampe, hvor sorthovederne samledes i forsvaret af deres byer.

Sorthovederne er kendt for deres festligholdelse af Midvinter, Heksenes Nat og Hemmelighedernes Nat, hvor medlemmerne mødes, organisatoriske anliggender drøftes og dans, musik og andre festligheder med inddragelse af resten af byen tager over. Særligt kendt er traditionen med at bringe et stedsegrønt træ til byens rådhusplads, dekorere det, synge og danse omkring det og til sidst brænde det af.