Benelux

**Beneluxin kuningaskunta** on valtio Beneluxeilla, eli Belgiassa, Alankomaissa ja Luxemburgissa. Sen johtaja on 46-vuotias kuningatar Sofie III Schääpmön. Maan parlamenttia kutsutaan Doomaksi ja sen johtajaa ja monarkin avustajaa kutsutaan ylikansleriksi. Maan väkiluku on hieman yli 16 miljoonaa ja sen pääkaupunki kuningas Alan I mukaan nimetty Alanburg, joka sijaitsee *IRL* Amsterdamin ja Haagin välillä.

Beneluxin kuningaskunta oli ennen yhdistymistään jakautunut Fländeriin, Höllantiin, Valluuniaan ja Laxburgiin. Fländer oli osa Kirjalaa, Höllanti oli osa Esmaria ja Valluunia ja Laxburg olivat osa Bachar-Straussburgia. 1600-luvun alusta 1600-luvun loppuun näissä provinsseissa oli vahvasti esillä itsenäistymisaate ja 1700-luvun alussa kaikki nämä provinssit itsenäistyivät ja muodostivat yhdessä Beneluxin valtion.

## Maantiede

Benelux jakautuu maantieteellisesti kahteen alueeseen: pohjoisen alankoalueisiin ja etelän tasanko- ja vuoristoalueisiin. Keskustasanko etelässä on tasaista, hedelmällistä maata, jota halkovat monet kastelukanavat. Ardennien vuoristo maan kaakkoisosassa on metsäistä ja vuoristoista seutua. Se on paljon korkeamman vuoriston jäänne, jota jäätiköt ja myöhempi eroosio ovat kuluttaneet. Joet kulkevat siellä jyrkissä rotkolaaksoissa. Maan keskiosassa maasto on hiukan korkeampaa, talvet kylmempiä ja kesät lämpimämpiä kuin rannikolla.

## Politiikka

Kastameren hallinnon keskeisin osa on parlamentti eli Dooma, jonka edustajat valitaan kahden vuoden välein. Vaalien jälkeen monarkki hyväksyy tulokset, mutta hänen on hyväksyttä ensimmäiset tulokset kolmansien vaalien jälkeen. Ylikansleri valitaan eniten ääniä saaneesta puolueesta ja hän astuu virkaan monarkin hyväksynnän jälkeen. Nykyinen ylikansleri Hans Svärt on hallinnut jo neljän Doomakauden eli kahdeksan vuoden ajan.

Monarkilla on laajat valtaoikeudet. Hänellä on oikeus hajottaa parlamentti, erottaa ketä tahansa hallituksen jäseniä, julistaa sota ilman Dooman hyväksyntää ja muita vähemmän merkittäviä oikeuksia. Hänellä ei ole kuitenkaan oikeutta muuttaa lakia ilman ylikanslerin suostumusta. Ylikanslerilla on samat oikeudet kuin monarkilla sodanjulistusoikeutta ja parlamentin hajottamista lukuunottamatta.

Taulukossa on Dooman paikkajako. Doomassa on yhteensä 305 edustajapaikkaa.

 Lokakuu
 Tödörliitto
 Konservatiivinationalistinen puolue (KNP)

Yllä olevien puoleuiden lisäksi Kastameressä on myös muita vähemmän tunnettuja puolueita, kuten Beneluxin Sosiaalidemokraattinen Työväenpuolue (BSDTP), Progressiiviset ja Agraarikeskusta. Näiden lisäksi on vielä puolueiksi rekisteröimättömiä, mutta poliittisesti aktiivisia ja vaikuttavia yhdistyksiä, kuten Poliittiskristillinen Yhdistys (KRY) ja Skånbenniläinen Rintama (SKBR), joka ajaa Skånesborgin ja Beneluxin tiiviimpää yhteistyötä ja jopa yhdistymistä. Siihen arvellaankin kuitenkin kuuluvan skånesborgilaisia vakoojia, jonka takia sitä ei ole voitua hyväksyä puoluerekisteriin.

## Kieli

Beneluxissa puhutaan döösin kieltä, joka on varsin germaanisen oloista muutamin slaavilaisin ja romaanisin vivahtein. Se on läheistä sukua skånin ja bacharin kielille. Döösin kielellä on yhteensä 20 miljoonaa puhujaa, joista suurin osa Beneluxissa, koska maassa ei juuri muita kieliä puhuja. Kielelle ominaisia asioita ovat esimerkiksi v-kirjaimen ääntäminen toisen konsonantin edellä f-kirjaimena ja samojen vokaalien laittaminen peräkkäin.

Taulukossa on muutamia döösin sanontoja.

 Miten pääsen keskustaan?
 Puhun vain englantia.
 Rautatieasema sijaitsee tuolla.
 Olen vain turisti.
 Kiitos!
 Ole hyvä.
 Hyvää päivää!

Persoonapronominien taivutus:

 y. 2. p.
 y. 3. p.
 m. 1. p.
 m. 2. p.
 m. 3. p.

## Tähän artikkeliin liittyvät sivut

* Dooma
* Hans Svärt
* Döösin kieli
* Edmont Fraalenson