De Kejserlige Fyrster

Selvom kejseren  formelt er den øverste og definitive leder af Imperiet, styres Imperiet reelt set af de mange fyrster, teokrater og adelige, der alle hersker over mindre riger og lande inde i Imperiet. De enkelte fyrster nyder stor frihed, men har dog stadig visse forpligtelser overfor hinanden og kejseren.

De kejserlige fyrstendømmer kan indeles på en lang række måder. To meget essentielle er de Imperielske Cirkler og Hierakimæssigt

## Det Kejserlige Hieraki

Kurfyrsterne
De er de mægtigste fyrster, som via deres titel som Kurfyrste har rettighed til at kunne udvælge kejseren, blandt deres egne rækker. De er også de principelle ledere af de enkelte Imperielle cirkler. Alle kurfyrsterne har kejseren som deres liege. Mange af dem er mægtige lande, som kan hamle op med selv de store lande udenfor Imperiet i både produktion, befolkning og militærmagt. Kurfystertiteln bærers som regel oveni titlen som enten imperiel fyrste, leder af en bystat eller ens gejstlige titel.

### De Imperielle Fyrster

Ligesom kurfyrsterne har disse også kejseren som deres liege, men besidder ikke de samme retigheder, dog har de næsten ligeså mange friheder som kurfyrsterne. De varier meget i befolkning, produktion og styrke, men kun få kan hamle op med kurfyrstendømmerne. Det er kun de hersker, som er direkte under kejseren, som har retten til at blive kaldt for fyrste, resten er blot adelige, biskopper eller borgmester.

### De Imperielske Hersker

Disse udgør resten af alle regenter i Imperiet, så som hertuger, grever, baroner, biskopper, borgmestre, archoner etc.. De er underlagt kurfyrsterne, de imperielle fyrster eller andre imperielske hersker. Deres indflydelse og magt varier i endnu højere grad end nogle af de andre herskerklasser.

### De Frie og Imperielle Bystater

En undtagelse til fyrstesystemet er de Frie og Imperielle Bystater. Selvom mange bystater ledes af en eller flere fyrster, så grundet deres titel som leder af en bystat har de ekstra rettigheder og beføjelser. I modsætning til de andre imperielske fyrster, som kun er beskyttet mod eksterne magter af kejseren, er de imperielske bystater også beskyttet mod interne trusler i Imperiet.

### De Gejstlige

En anden undtagelse er de gejstlige. Mange af disse har ligesom bystaterne titlen som fyrste, f.eks. de fire gejstlige kurfyrster. Det er heller ikke alle steder de ligger udenfor det fyrsteligsystem, da de gejstliges magt varier meget fra egensdel til egensdel. Nogle steder er de underlagt en lokal fyrste, andre steder er de underlagt deres kults overhoved og andre steder igen udover de næsten fuldstændig autonomi og er praktisktalt kun underlagt kejseren.

### Ridderordener

En sidste undtagelse er de mange imperielle ridderordener, som på trods af at de teknisk set ligger udenfor de imperielle fyrstesystem, som regel bekender loyalitet til en imperiel institution. F.eks. Reichgarden, der er loyale til og livvagt for Kejseren  eller den Hvide Ulvs Riddere der er loyale til den Ulricanske kult.

## De Imperielske Adelstitler

Selvom de fleste adelige blot bliver kaldt ved en titel, så har de som regel flere, men vælger bare at benytte sig af deres mest perstige fyldte.

### Alternative titler i forbindelse med arv

Arvingen til en adelig titel foranstiller deres titel med et Erb-, der betyder arv. F.eks. bærer arvingen til et Storhertugdømme titlen Erbgroßherzog eller blot Erbprinz, hvilket betyder Arvestorhertug. En suveræn hertugs arving var Erbprinz (Arveprins) og en fyrstes kunne bære titlen Erbprinz eller Erbgraf (Arveprins el. Arvegrave). Præfikset skelner mellem arvingen fra søskende med lignende titler. Arvinger til kejsere og konger bærer titlen Kronprinz (Kronprins) mens arvinger til kurfyrster kaldes Kurprinz (Kurprins).

### Korrekt tiltale (*Vis behørig respekt for dine overmænd*)

En vigtig og central del af det fyrstelige og adelige system er den nødvendige respekt, der børvises overfor ens overmænd, ligemænd og for den sags skyld også ens undermænd, hvis de da har en titel eller er ædelt blod. Dette gøres hovedsageligt ved brug af den korrekte titale. Man skal ofte være varsom med dette, da en forkert titale kan lede til straf.