Kutina

Kutina je mesto v Horvatske, smeščeno na jugoizhodnemu rubu Moslavine.

## Zemljopis

Zestoji se od 23 naselja: Banova Jaruga, Batina, Brinjani, Čaire, Gojlo, Husain, Ilova, Jamarica, Janja Lipa, Katoličke Čaire, Kletište, Krajiška Kutinica, Kutina, Kutinica, Kutinska Slatina, Međurić, Mikleuška, Mišinka, Repušnica, Selište, Stupovača, Šartovac i Zbjegovača.

Kutina je oddalšena 70 kilometrov od Zagreba, smeščena je na južnih obronkih vinogradi obrasle šumovite Moslavečke gore i na samemu rubu Lonjskega polja, jednega od najvekšeh močvarneh područ v ovemu delu Europe.

Najbližeša mesta su Popovača, Garešnica, Novska i Sisek.

Prometno je Kutina povoljno smeščena vuz autocestu Zagreb - Lipovac, na šteru se spaja i magistralni pravec prema Garešnici, Daruvaru, Belovaru i Virovitici.

Velki broj turistov iz Vugerske prohaja čez Kutinu v proputovanju. Železnička pruga Paneuropski Koridor 10 od Zagreba prema Vinkovcih i Beogradu prohaja čez Kutinu, a dokaz da je Kutina i v davna vremena bila križanje putev je rimsko naselje štero se v rimskih zvirih spominje kak Varianis. Ostatki naselja nahajaju se v zahodnemu delu Kutine na Kutinske Lipe.

## Povest

Ime Kutina se prvi put spominje 10. studenoga 1256. leta v Povelje vugersko - horvatskega kralja Bele IV. Tom se poveljom vredjuju mejaši poseda šomodjskega župana Henrika s jedne strani i poseda vupravne župe Garič s druge strani. O mejaših izmed garičke i gračeničke vupravne župe navodi se da ideju do velke ceste, zatem do stare zajedničke meje izmed gračeničke i garičke župe pa prešavši cestu silaziju dolinom od zahoda v Kutinu ("ibique transeundo viam per vnam vallem ex parte occidentis descendit in Cotynnam").

Kutina (KOTINNA) se prvi put spominje kak župa 1334. leta s cirkvom Vseh Sveteh, a drugi put 1488. leta s cirkvom Sv. Katarine. V dokumentih zagrebečkega Kaptola od 14. kolovoza 1363. leta navodiju se čak tri Kutine: Gornja, Dolnja i Velika.

Kutina se kak naselje spominje i več put kasneše : 1364., 1400., 1424., 1464., 1487., a pisari je zapisuju kak: Kothennya, Kotenya, Katynna.

U XII., XIII. i XIV. stoletju Kutina je bila zestavni del Gračeničke županije. Gospodari Kutine v to doba bili su obitelji Rohovič (Rohfy), Večerin, Geletič, plemenitaši Bršljanovački, Roh de Decse, Bakač, Auch te Čupore Moslavečke. Potlam njih je Kutina kak i cela Moslavina vezana vuz obitelji Szecsen i Erdody čiji je dvorec v Kutine denes Muzej Moslavine. Spomenute obitelji dale su glasovita imena horvatski povesti. Jedno od njih je i Demetrije II. Čupor Moslavečki, postavljen 1446. leta za biškupa v stare horvatske biškupije v Kninu. Njemu Kutina zahvaljuje i svoj denešnji grb, na njegve plave podloge je zlatom obrubljeni kosi kvadrat v šteremu se nahajaju (4x4) črlene i srebrne kocke v 4 reda. Na vrhu kvadrata sedi ptica svraka. Tekom več stolet Čupori su svoje zemlje poklanjali pustinjačkemu redu Pavlinov, šteri je ostavil značajen trag v moslavačke kulture.

V pogledu političke vuprave Kutina postaje 1745. kotar i pridružuje se požeški županiji do 1886., zatem belovarsko-križevački županiji, 1924. osječki oblasti, 1931. banovini savski, dok je denes v zestavu Sisečko-moslavečke županije.

Sredinom 18. stoletja Kutina dobiva prvega vučitelja, a 1789. zgrajena je i 1. škola. Na molbu Erdodya cesar Ferdinand IV. proglašava Kutinu trgoviščem 3. ožujka 1837. leta kaj dokazuje i sačuvani original Povelje.

V to vreme Kutina ima kirurga i lekarnu. 1850. leta v Kutine počinje delati pošta. Moslavečka vina 1857. leta. pojavljuju se na mednarodne izložbi v Beču. Telefon je v Kutinu vuveden 1895. a železnica je zgrajena 1897. leta.

Leta 1886. izbil je na trgu v Kutine požar razarajučeh razmerov. S obzirom na velki broj devenih hiž, vekšina ih je stradala, kak i denešnji Muzej Moslavine. Tom je prilikom stradala i kapela Franje Ksaverskega. Na njezinemu mestu (v denešnjemu parku) podigel je dr. Gustav Baron kameno raspelo štero je 1956. l. premeščeno v blizinu cirkve. Odvjetnik Hoholač 1901. leta financira vredjenje parka na glavnemu placu šteri i denes vukrašava mesto.

Povodom 750-te obletnice od prvega pisanega spomenka imena Kutine, v prostoru stare jezgre mesta, na Trgu kralja Tomislava, postavljena je skulptura «Vila kutinska». Skulpturu je oblikoval 2006. leta akademski kipar Ivan Branko Imrović.

## Gospodarstvo

S 15.000 stanovnikov Kutina je najvekši moslavečki poslovni, trgovački i administrativni center sa sediščem vnogih županijskih služb i najvekšeh moslavečkeh poduzeč.
Najvažneša je petrokemijska industrija s firmom Petrokemija d.d. a tu je i SELK d.d., tvornica elektronskeh delov.

## Kultura

Kutinu često nazivaju i zelenem mestom, zahvaljujuči brojnemu dreveču, zrihtanem grmom, živicam i parkom. Ponos mesta su cirkva Majke Božje Snježne, stoletni park kestenov v staremu centru i prekrasna hiža obitelji Pazdera. Šumice vuz potoke su zestavni del mesta i mesto igre vnogobrojne dece.

   Za kulturu mesta prvenstveno brineju “Pučko otvoreno učilište Kutina”, Knjižnica i čitaonica Kutina i Muzej Moslavine Kutina.

Kutina ima i dugu tradiciju medijske kulture, tak da se tu nahaja sedišče lokalneh novin-Moslavečkega lista, ter Radio Moslavine.