Epizoda II: V časech egyptských faraónů

**Zasazení historické a časové**

Na sklonku vlády egyptské Nové říše, v pozdní době bronzové, vládne Egyptu faraón Ramesses III. po boku svých tří žen, Iset, Titi a Tiye. Ne na dlouho. Byť jeho následníkem má být syn Merneptah, mladší syn Penthaweret se s podporou matky pokusí o převrat. Faraón je zavražděn v harému, nicméně plány spiklenců překazí princezna Tausret, dcera Merneptaha a Taghad, a její dvě přítelkyně - aristokratka Meroe vyslaná ke dvoru z Núbie a dcera hebrejského úředníka Josefa, Ráchel. Vše je zachráněno, Merneptah se stává novým faraónem a spiklenci - Penthaweret, Titi, její lékař, Pebekamen a Isa (neradno plést s Mesu) - jsou potrestáni. Josef je odměněn za svou věrnost a stává se nejvyšším egyptským úředníkem.

**Zelenoocí syčáci vstupují na scénu**

O deset let později umírá Merneptah a novým faraónem se stává jeho syn Seti II. Historie se ovšem opakuje a jeho mladší bratr Amenmesse, který by měl Tausret i trůn nejradši pro sebe, se pokouší o převrat. Nechává uvěznit Josefa a Ráchel a do domácího vězení zavírá též Tausret s její strážkyní Meroe, dokud se nepřidá pevně na jeho stranu. I tentokrát se to dívky (a Josef) rozhodnou nenechat jen tak být a podaří se jim (s podporou Sethova kněze a Josefových soukmenovců) pomoci Setimu II. obnovit pořádky. Amenmesse je zavřen do labyrintu a Seti II. se žení s Tausret.

V pozadí událostí se nicméně dějí věci. Ve městě sílí kult boha Apophise, který vede kanaánská kněžka Halima, a její zelenoocí syčáci mají leccos společného s celým sledem událostí. Málokdo o tom ovšem něco tuší.

**Vpád mořských národů**

O dalších pět let později je evidentní, že Egyptu ani dalším velkým státům se moc nedaří. Všude se šíří podivná nemoc, jsou nedostatky jídla, z okolních zemí chodí alarmující zprávy o děsivých nájezdnících vedených jakýmsi Irsu, nejvíce pak z Kanaánu. Do toho v jedinou noc umírají jak faraón, tak jeho a Tausretin syn Merny, což se ukazuje jako rozhodně ne přirozené smrti. Zoufalá Tausret se snaží udržet vládu s pomocí komorníka Hagera, ale Josef se vytasí s mladým Siptahem, synem Setiho II. a jeho zelenooké konkubíny jménem Lea, která je čirou náhodou dcerou Josefa a právě kněžky Halimy. Padají nejrůznější obvinění, chaos se prohlubuje. Achnear, královna Kréty, posílá pavučinami opředený vzkaz s nabídkou pomoci a pozvánkou na návštěvu, ale je ignorována.

Ráchel vedená svými vizemi a modrým ptáčkem boha Anubise přesvědčí skeptickou Tausret a Meroe k výpravě do nitra pouště, kde sídlí podivná, špičatouchá rasa, která si říká jmény egyptských bohů - Amun-Ra, Isis, Hathor, Thovt, Horus. Nejspíš to jsou bohové? Nějaké pomoci se jim tam dostane, ale nestačí to - při návratu do města ho nacházejí pod útokem podivné mořské rasy, kterou vede děsivý nájezdník, snad onen Irsu, o kterém se šeptalo v Kanaánu. Halima a Lea jsou evidentně na jeho straně a Josef evidentně není, a je jím zavražděn. Z nebe se snáší podivný popel. Tausret přichází s plánem otevřít znovu labyrint, který se otvírá v dobách největší nouze, a hledat záchranu tam. Meroe a Ráchel ji z oddanosti následují, i když to nevypadá, že by měly ještě naději.

Vchod labyrintu je za nimi zavalen a nikdy už z něj nevyjdou.