Edelmaan Suuri Sota

Osapuolet| Rojalistit | * Baathúr
* Talonpoikais-kapinalliset
* Erilliset kaupungit

Komentajat| **Kuningas Hanren** (20.5.170 - 12.4.171)**Kuningas Lyon** (30.11.171 - 7.7.172)* Egil Scale †
* Sexton Scale
* Artorias Varjangaria
* Octavio Perickard (elokuu 170)
* Kenrith Silven †
* Maakor Silven II
* Reiland Silven
* Dööbelhamina

Kapinalliset**Octavio Perickard** (toukokuu - elokuu 170)* Abe Perickard †
* Konrad Perickard
* Abel Perikard

Suuri Edelmaan Sota oli suurin sota joka on Edelmaassa sodittu. Sota on muokkasi Edelmaan mannerta suuresti. Kaupunkeja poltettiin ja ryösteltiin ja kansalaismäärät tippuivat hurjasti. Sodan seurauksena myös Worjan kuningaskunta kaatui ja Edelmaan valtakunta nousi tämän tilalle. Sodan ratkaisevina osapuolina olivat Kuninkaalliset, Talonpoikas-Kapinalliset sekä Baathúr.

## Taustaa

Vuonna 153, Kivi Markiisi Samuel Perickard kauhistui nähdessään hänen edustamiensa talonpoikien tavat. Hän oli tottunut liikaa ylhäistön meininkiin ja täten ajatteli, että talonpojat olivat likaisia rahvaita. Hän pyysi Kuningas Henrinionilta lupaa paeta Meta-Gudurista, Olavinlinnaan. Henrinion antoi luvan ja kolme päivää myöhemmin, rälssit pyysivät Henrinionia tekemään talonpojista maaorjia. Painostuksen alla Henrinion suostui. Tätä kutsutaan 153 Petokseksi.

Talonpojat alkoivat kyllästyä ikuiseen sortamiseen ja alkoivat suunnittelemaan kapinaa kapina johtaja Tönön alla. He saivat myös lupauksia Samuel Perickardin lapsilta, Octaviolta ja Abelta, että he saattaisivat auttaa heitä.

## Sodan osapuolet

### Kuninkaallisten liittouma

Kuninkaalliset tai toiselta nimeltä Rojalistit, muodostuvat pääosin Edelmaan itä-osista. Itä-osissa asustaa rikkaimmat ihmiset, mukaanluettuna ylipuolet Worjan aatelistosta. Alkujaan luultiin, että sota olisi täydellisesti Kuninkaallisten puolella, heillä oli rahaa ja kokeneita nihtejä, mutta Kuninkaalliset menettivät suuren osan maatiloista sekä kansalaisista kapinallisten puolelle.

Kuninkaallisia joukkoja komensi sodan alussa tunnettu Worjalainen sankari Samuel Berghof. Kuninkaallista osapuolta luonnollisesti edusti Kuningas, joka sodan alussa oli Hanren Smith. Kuninkaallisten puolella oli neroja mieliä kuten Artorias Varjangaria, Sexton Scale sekä Kenrith Silven. Kuninkaalliset, kuten muutkin osapuolet, saivat ja menettivät jäseniään sodan kuljetessa.

### Kapinalliset

Kapinalliset koostuivat talonpojista ja maaorjista, jotka olivat eläneet kurjissa olosuhteissa kuninkaallisten vaikutteista. Maalliset talonpojat eivät eläneet niin kurjasti, mutta heidän johtajansa markiisi Octavio Perickard julisti heidät osaksi kapinaa ja täten hekin liittyivät kapinaan. Kapinalliset saivat suurta tukea kaikilta lännen kaupungeilta joista lähes kaikki kaupungit Leowelliä lukuunottamatta liittyivät kapinan puolelle. Kapinaa johti sodan alussa Octavio. Sodan kuljetessa johtaja vaihtui kolme kertaa mutta jokainen johtaja oli Perickard suvusta.

### Baathúr

Nüyan Jiri Baathúr, liittyi sotaan valloittaessaan Fonnin kaupungin heinäkuussa 170. Jiri Baathúr omisti saaren juuri Edelmaan etelä merellä. Siellä Jiri oli kyhännyt yli kuuden tuhannen soturin armeijan, joilla hän hyökkäsi Piilo saarelle idässä. Piilo saaren Jiri voitti minimaalisilla menetyksillä, kun taas antoi omien joukkojensa ryöstellä ja polttaa Piilo saaren. Jiri henkilökohtaisesti teki maihinnousun armeijallaan ja valloitti Fonnin kaupungin alle viikossa. Baathúria komensi Jiri Baathúr ja alku vuosina Baathúr taisteli Jimilän viirin alla, kunnes Jiri julisti oman Edelmaan valtakuntansa. Baathúrin joukoissa palveli esimerkiksi Joensuun Pentti, Hamina Beyra sekä Legaun Dieltherun, kuka oli Kuningas Hanrenin serkku.

## Ensimmäinen vuosi, (170 a.k)

Sodan alkuvaiheessa Talonpoikia johti herra Octavio Perickard. Perickardin suku oli suku jonka tehtävänä oli edustaa talonpoikia kolminais-monarkiassa, joten suvun vanhin oli selvä päätös asettaa kapinallisten johtoon. Octavio halusi sodan alussa heti saada vallattua Kuninkaallisten alueet lännessä. Eli Leowellin sekä Maakorinlinnan. Octavio lähetti 110 miehen vahvuisen komppanian aristokraatti Sindmarin komennuksessa valloittamaan Maakorinlinnan.

Maakorinlinnan taistelu taisteltiin 24 toukokuuta ja taistelu oli ensimmäinen sodan taistelu. Taistelua ei kovin voi taisteluksi kutsua, koska Sindmarin joukot marssivat linnan ympärillä ja antoivat Maakorin joukkojen ampua vapaasti heitä jousiaseilla. Lopulta Maakorinlinnan komentaja Maakor II jahtasi ja vangitsi Sindmarin. Taistelussa koko Sindmarin komppania hävitettiin eikä Sindmar aiheuttanut yhtäkään tappiota Rojalisteille.