recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Hiiekänd

Hiiekänd, eestistatud perekonnanimi (endine Hoolmann).

Määratud uueks perekonnanimeks endise Uderna valla, Tartumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 18. veebruaril 1938 Jaan Hoolmann’ile ühes abikaasa Mariga ja poja Oleviga ning Endel Hoolmann’ile. 1. jaanuaril 2022 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja 6 naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378373/325322/page/26 RTL 1938, 20.
2. ↑ https://www.stat.ee/nimed/pere/Hiiek%C3%A4nd Perekonnanimede statistika: Perekonnanime Hiiekänd statistika
Eifel

**Eifel**, Viljandimaa perekonnanimi.

Pandud ainult Taagepera mõisavallas Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määratud uued perekonnanimed Eelmäe (endise Holdre valla perekonnaseisuametniku otsus 26. augustist 1936 ja endise Taagepera valla perekonnaseisuametniku otsus 16. oktoobrist 1936), Ehala (endise Taagepera valla perekonnaseisuametniku otsus 7. jaanuarist 1937 ja Vaoküla valla perekonnaseisuametniku otsus 18. jaanuarist 1940) ja Tammeväli (endise Taagepera valla perekonnaseisuametniku otsus 26. juunist 1937). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

* August Eelmäe (sündinud 1931; kuni 1936 August Eifel), kirjandusteadlane
* Lembit Eelmäe (1927-2009; kuni 1936 Arved Eifel), näitleja, eelmise vend

Saksa kohanimi (mäestik).

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374583/322531/page/17 RTL 1936, 73.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:372997/322424/page/12 RTL 1936, 92.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376282/323522/page/52 RTL 1937, 11.
4. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379214/325998/page/15 RTL 1940, 9.
5. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379938/326823/page/11 RTL 1937, 59.
6. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/EIFEL Nimede statistika
7. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374583/322531/page/17 RTL 1936, 73.
8. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374583/322531/page/10 RTL 1936, 73.
9. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374583/322531/page/17 Ibidem, RTL 1936, 73.

## Välislingid

* Geni: Jaan Eifel
* Geni: Ott Eifel, eelmise vend
Hälvik

**Hälvik**, Petserimaa perekonnanimi.

Määratud sunduslikult Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 31. oktoobril 1921 Karisilla külas Feodori pojale Arhipile ja tema perekonnaliikmeile, kokku üheksale isikule.

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:170 Protokoll nr. 57.
Bruno Peterhoff

Bruno Heinrich Vincentius Peterhoff (27. september/9. oktoober Tartu – 15. juuli 1950 Geislingen, Baden-Württemberg, Saksamaa), kohtunik.

Vanemad Eduard Heinrich Peterhof ja Elisabeth Kartau (1861-1932).

Tartu ülikooli õigusteaduskond 1907-1912.

Osales Esimeses maailmasõjas (lipnik), kohtu-uurija Venemaal, opteerus 1920. Tartu-Võru rahukogu lisarahukohtunik 1920-1921, Petseri jaoskonna kohtu-uurija 1921-1922, Petseri 2. jaoskonna rahukohtunik 1922-1933, Petseri linnavolinik, Petseri Peetri koguduse juhatuse esimees. Tartu 1. jaoskonna rahukohtunik ja jaoskonnakohtunik 1933-1940. Saksa okupatsiooni ajal Tartu kriminaalkohtu ja Tartu ringkonnakohtu liige. Põgenes 1944 Saksamaale, kus suri.

Abikaasa Mary Alide Christine Amberg (1892-1988), tütar Veronica Peterhoff (1919-2011), poeg Romeo Peterhoff (190-1986), tütar Ruth Peterhoff.

Valgetähe IV klassi teenetemärk (1938).

## Viide

1. ↑ https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1922/09/15/8 RT 1922, 117/118

## Välislingid

* Geni
* Eesti aadress-raamat 1938-1939, lk. 27.
Heinrich Erdmann

Heinrich Erdmann VR II/3 (2. detsember 1900/11. jaanuar 1901 Küti vald, Virumaa – 15. veebruar 1925 Narva).

Treial Narvas. Vabadussõjas osales 4. Jalaväepolgus (sai haavata) ja laiarööpmelisel soomusrongil nr. 2.

Vigastatud Sõjameeste Ühingu Narva osakonna juhatuse liige.

II liigi 3. järgu Vabadusrist (diplom 15. septembrist 1920 nr. 1212: Soomusrongi Nr.2 reamehele Heinrich Erkmann’ile[!], hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 28 detsembril 1919 Plüssa silla juures).
Ain Otto

**Ain Otto** (sündinud Harald Aleksander Otto; 17. veebruar 1901 Kõo vald, Viljandimaa - 19. september 1976 Tartu), koolijuht ja õpetaja.

Vanemad Peeter Otto (1860-1936) ja Leena Salm.

Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskond 1922-1925, õigusteaduskonna kaubandusosakond 1926-1927, revelus.

Osalenud Vabadussõjas kooliõpilaste pataljoni koosseisus.

1922-1923 õpetaja Avinurme ja Võnnu algkoolis, 1925-1927 Imavere algkoolis; 1928-1950 Pisisaare algkooli, Pajusi vallas Viljandimaal, juhataja.

Abikaasa alates 1930 Leida Pajo (1910-2011).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Aalik

**Aalik**, Petserimaa perekonnanimi.

Perekonnanime Aalik võtsid enesele 8. oktoobril 1921 Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Suure Resna külas Jakov Andrei poeg (Jakov Andrejev), 41 aastat vana, ja Agafja Feodoti tütar, 39 aastat vana.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aalik Eesti NSV piirides alla viiel mehel ja 8 naisel

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:91 Protokoll nr. 26, p. 1.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/AALIK Nimede statistika.
Imakaevu

**Imakaevu**, eestistatud perekonnanimi (endine Blumfeldt).

Määratud Vao valla, Virumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 29. detsembrist 1935 neljale isikule (RTL 1936, 5).

* Jakob Imakaevu (1872-1965), ühistegelane, Ühistegevuskoja ühiskindlustuse sektsiooni liige

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376235/323433/page/28 RTL 1936, 5.

## Välislingid

* Geni: Alma Imakaevu
* Geni: Jakob Imakaevu
Loodushoid ja Turism

Loodushoiu- ja Turismi-instituudi informatsiooni-ajakiri, ilmus 1939-1940 Tallinnas.

Peatoimetaja Peeter Päts, tegev- ja vastutav toimetaja Gustav Vilbaste. Toimetuse ja talituse aadress Koidula 23, Tallinn (1940).

Ilmus 6 numbrit aastas 16. veebruarist 1939 kuni 24. maini 1940, kokku 9 numbrit. Üksiknumbri hind 90 senti (1940).

"Loodushoiu ja Turismi" ülesandeks on avaldada ülevaateid ja kokkuvõtteid Loodushoiu- ja Turismi-instituudi tegevusest, anda tarvilikke juhatusi ja suunamääravaid põhialuseid looduskaitse usaldustegelasile, turismi alal tegutsevaile ühinguile ja ettevõtetele, kodukaunistamiskomiteedele ja teistele asutistele, kelle ülesandeks on korraldada oma ümbruse looduse ilu- ja rahvaparke ning iluväljakuid Loodushoiu ja turismi korraldamise seaduses ettenähtud ulatuses. "Loodushoid ja Turism" avaldab määrusi ja muid korraldusi, mis on maksma pandud Loodushoiu- ja Turismi-instituudi tegevuse ühtlustamiseks. "Loodushoid ja Turism" on tarvilikuks käsiraamatuks ja teadmete koguks kõigile, kelle tegevus on seotud Loodushoiu- ja Turismi-instituudiga.
Jaan Saarmaa

**Jaan Saarmaa** (kuni 2. detsembrini 1936 Jaan Saarmann; 10. juuli 1902 Kirbla vald, Läänemaa - 24. mai 1969 New York), Vabariigi Presidendi Kantselei pearaamatupidaja.

Vanemad Jüri Saarmann (1863-1927) ja Ann Maid.

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1924-1929, 1938, sakalanus.

Kaitseliidu Tartu Maleva asjajaja, alates 1938 Vabariigi Presidendi Kantselei pearaamatupidaja. 1944 Saksamaale, 1949 USA-sse.

Abikaasa alates 1937 Linda Udeküll (1907-1989), poeg Jüri Saarmaa (1938-2012), poeg Tõnu Saarmaa (1943-1968).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Kuldla

**Kuldla**, eestistatud perekonnanimi (endine Kleeman).

Määratud endise Oru valla, Läänemaal, perekonnaseisuametniku otsusega 20. veebruarist 1937 Kustav Kleeman'ile ühes abikaasa Alinega ja laste Helga, Hugo, Leida ning Oskariga. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides "alla viiel mehel ja alla viiel naisel".

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376292/323510/page/24 RTL 1937, 20.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KULDLA Nimede statistika
Endamaa

**Endamaa**, eestistatud perekonnanimi (endine Evard).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 21. märtsist 1938 Voldemar-Demitri Evard'ile (RTL 1938, 38, ühtlasi määratud talle uueks nimeks: "Valdu" (RTL 1938, 38). Valdu Endamaa (1884-1943) oli ainus selle perekonnanime kandja.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378465/325380/page/14 RTL 1938, 14
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378465/325380/page/6 RTL 1938, 38
Melanie Selter

(Milli Selter), sündinud Melanie Peks (15/27. september 1896 Tartu - 10. november 1970 Genf)

Hambaarst, minister Karl Selteri abikaasa.

Vanemad Jaan Peks ja Mal Kehklane (1862-1936), Tartu Jüri koguduse liige.

Lõpetas hambaarstide kooli Tartu ülikooli juures, hambaarst Tallinnas, Tallinna Eesti Hambaarstide Seltsi esinaine.

Abiellus 27. märtsil 1926 Karl Selteriga (1898-1958), Tallinna Kaarli koguduse liige. Poeg Peeter Selter 1936-1990.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305308/275345/page/285 Eesti Aadress-raamat 1938-1939, lk. 257.
2. ↑ https://dea.digar.ee/page/tallinnapost/1933/11/05/1 Uue valitsuse õrnem pool. Tallinna Post, 5. november 1933, lk. 1.

## Välislingid

* Geni
* Uue valitsuse õrnem pool. Tallinna Post, 5. november 1933, lk. 1.
* Melanie Selter suri Shveitsis. Vaba Eesti Sõna, 19. november 1970, nr. 47, lk. 12.
Andres Eichenbaum

**Andres Eichenbaum** (31. märts 1898 - 14. detsember 1987), eesti omavalitsustegelane.

Vallaomavalitsuse teenistuses alates 1916 (Patküla valla kantseleiametnik, vallasekretäri abi), 1919-1939 Patküla, 1939-1940 ja 1941-1944 Helme vallasekretär. Eesti Maaomavalitsuste Liidu abiesimees.

Alates 1944 elas mitmel pool Viljandimaal, Tallinnas, Ruhjas Lätis (1948 oli seal kolhoosi Cina asutajaliige), töötas seal kuni pensioneerumiseni 1958, asus elama Pärnumaale.

Kollektsionäär ja kodu-uurija, tuletõrjuja, esperantist, näitleja, laulja,
raamatukoguhoidja, kaitseliitlane (Kaitseliidu Tõrva kompanii), umbes 20 kohaliku ühingu liige. Helme koduloomuuseumi asutamise juures 1979, millele oma kogud pärandas.

Maetud 20. detsembril 1987 Helme kalmistule.

Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 1938, Kaitseliidu II klassi Valgerist 1940
Kaljuots

**Kaljuots**, eestistatud perekonnanimi (endine Kaljuots).

Määratud endise Hellama valla, Saaremaal, perekonnaseisuametniku otsusega 6. märtsist 1937 Timofei Jürisson'ile ühes abikaasa Raissaga ja laste Ksenia, Kornelia, Lydia ja Artemiga.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376296/323516/page/15 RTL 1937, 24.
Kolmkant

Tartumaa endeemne perekonnanimi (Laatre mõisavallast Sangaste kihelkonnas). 1. jaanuaril 2020 7 mehel ja 10 naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?nimi=Kolmkant&norm=Kolmkant&q=1 Onomastika: Nimede panemine
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOLMKANT Nimede statistika: Perekonnanime Kolmkant statistika
Jüri Aare

**Jüri Aare** (kuni 30. juunini 1936 **Jürgen Mühlbaum**; 10. aprill 1914 Tallinn – 19. juuli 1995 Tallinn), arst.

Vanemad Edmund Mühlbaum ja Magdalene Mühlbaum (sündinud Magdalene Vibur, eestistatud nimi Mari-Ann Aare). Nii isa kui ema vennad olid arstid.

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1933-1934, arstiteaduskond 1934-1942 (lõpetas, uuesti lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1945), frater esticus (coetus 1939/1940).

1940 haavaarst Nõmme haiglas. 1942-1944 Ingeri sõjapõgenike karantiinilaagri arst Paldiskis. 1944 Saksa sõjaväes. 1945-1951 Nõmme polikliiniku jaoskonnaarst, alates 1948 ka röntgenoloog. Arreteeritud 25. juulil 1951 (§58-1a, 25+5; Vorkutlag, Komi ANSV), vabanes 7. aprilll 1955 (amnestia), 1955 Eestis tagasi, kuni 1986 Nõmme polikliiniku juhataja ja röntgenoloog, 1959-1986 ka spordiühingu "Kalev" spordiarst.

1935-1937 mitmekordne Eesti meister ujumises.

Abikaasa Salme Aare oli arreteeritud 1951-1955.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374564/322519/page/8 Nõmme linna perekonnaseisuametniku otsus (RTL 1936, 56).
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374564/322519/page/12 Ibidem.
3. ↑ Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940-1960. 2000. Lk. 126.

## Allikad

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Album Esticum
* Geni

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940-1960. 2000. Lk. 126.
Eesti Looduskaitse

Loodushoiu ja Turismi-instituudi (algul Riigiparkide Valitsuse) ajakiri, ilmus Tallinnas 1938-1939.

Peatoimetaja Peeter Päts, tegev ja vastutav toimetaja Gustav Vilbaste. Toimetuse ja talituse aadress Weizenbergi 22, Tallinn.

Ilmus 4 numbrit (1 aastakäik) 23. veebruarist 1938 kuni 9. jaanuarini 1939. Järgnes Loodushoid ja Turism.
Mailend

**Mailend**, eestistatud perekonnanimi (endine Madrats ja Mädasson, perekonnanimede kaitseregister nr. 163).

Määratud Riigikohtu tsiviilosakonna otsusega 21. oktoobrist 1926 Tartus elutsevale Eduard Madrats'ile ühes abikaasa Elleniga ning Tapa linna perekonnaseisuametniku otsusega 16. augustist 1935 Aadu Mädasson'ile ühes abikaasa Selmaga. Perekonnanimede kaitseregistrisse kantud Eduard Mailend'i palvel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mailend Eesti (NSV) piirides 6 mehel ja 7 naisel.

* Eduard Mailend (1902-1970), kohtunik

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:349173/304681/page/4 RTL 1926, 78.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:371763/320770/page/6 RTL1935, 67.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376150/323388/page/3 RTL 1935, 81.
4. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/MAILEND Nimede statistika

## Välislingid

* Geni: Eduard Mailend
* Geni: Aadu Mailend
Aadu Kumari

**Aadu Kumari** (kuni 1936 **Adolf Kraus**; 22. detsember 1903/4. jaanuar 1904 – 31. detsember 1987 Tallinn), geodeet ja kodu-uurija.

Vanemad müürsepp Aadu Kumari (1872-1941), Amalie Angerjas

1922-1927 Tallinna Tehnikum (tehnik-maamõõtja), 1925 Riigi Ühisgümnaasiumi täienduskursused, 1938-43 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskond, Ugala.

Alates 1927 geodeet Põllutööministeeriumis, Eesti Geodeetide Ühingu liige 1927-1940.

Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige alates 1981, Eesti Looduskaitse Seltsi liige alates 1967. rändrahnude ja parkide uurija.

* 1932-1944 abikaasa Ilse Marie Lilienbach, lahkus Eestist 1944 koos tütrega
* alates 1947 abikaasa Erika Sagris (1911-1980), kaks poega

Maetud Pärnamäele 7. jaanuaril 1988.

## Välislingid

* [1]
* [2]
Mart Jaagura

**Mart Jaagura** VR II/3 (kuni 24. märtsini 1938 Mart Jakobson; 4/16. november 1898 endine Kuremaa vald, Tartumaa - 14. september 1968 Tartu), põllumees.

Vanemad Jüri Jaagura (1870-1938) ja Juuli Lomp (1873-1933).

Osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväes; septembrist 1917 kuni veebruarini 1918 3. Eesti jalaväepolgus. Vabadussõjas 19. jaanuarist 1919 Kuperjanovi partisanide salga/pataljoni koosseisus (reamees, 17. veebruarist kuni 12. maini venelaste käes vangis ja Punaarmeesse mobiliseeritud, tuli üle ja jätkas teenistust Kuperjanovi pataljonis). II liigi 3. järgu Vabadusrist (diplom 7. septembrist 1920: *hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 1 juulil 1919 a. Valge järve ääres.*).

Sai Võikvere mõisast eraldatud Silla talu Kuremaa vallas.

Abikaasa Linda Peets (1912-1968), pojad Kaljo (1931-2018), Heino (1933-2005), Matti (1940-1940).
Kuusaar

**Kuusaar**, eestistatud perekonnanimi (endine Kutscher al. Kutsar al. Kutser).

Määratud endise Kloostri valla, Harjumaal, perekonnaseisumetniku otsusega 24. detsembrist 1937 Ruudi Kutscher’ile (Kutsar, Kutser) ühes abikaasa Hilda-Herminega ja poja Helmut-Edmariga.

Samane Vana-Roosa mõisavalla, Rõuge kihelkonnas, Võrumaal, perekonnanimega Kusar?

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378261/325266/page/14 RTL 1938, 6.
Aabra

**Aabra**, eestistatud perekonnanimi (endine Aabrams).

Määratud endise Albu valla, Järvamaal, perekonnaseisuametniku otsusega 14. märtsist 1936 August Aabrams'ile ühes abikaasa Amaliega ja lapse Leiliga.

* August Aabra: metsavaht, arreteeritud okupatsoonivõimu poolt 3. aprillil 1951

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382993/329564/page/28 RTL 1936, 27.
2. ↑ https://www.okupatsioon.ee/et/2015-01-15-14-20-17/120-a1998 Poliitilised arreteerimised Eestis 1940-1988
Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Selts

**Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Selts**, poliitiline ühing aastail 1934-1938.

Asutajad August Pitka, Peeter Schneider ja Verner Mägiste, lubatud Sisekaitseülem Gustav Jonsoni poolt 10. märtsil 1934 ja registreeritud 24. märtsil 1934.

*§ 1. Lootuses paremale tulevikule ühinevad kõik Eesti kodanikud usu, tööala ja maailmavaate peale vaatamata, ühiseks pereks, et anda kodumaale vääriline riigipea.*

*Austades ja hinnates kõrgelt meie kodumaa vabastaja, vabadussõjaaegse vägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoneri teeneid meie rahva raskeil ja saatuslikel võitluspäevil, peame väärseks riigivanema kohale Johan Laidoneri kandidatuuri.*

*§ 2. Kindral Laidoneri riigivanemaks valimiseks luuakse selts.*

Selts pidi lõpetama oma tegevuse kolm kuud peale põhiseaduses ettenähtud riigivanema valimiste kordaminekut. Likvideerimisest järelejääv varandus pidi minema "Kindral Laidoneri Abiandmise Kapitali" heaks. Kõik aktid, kirjavahetus ja protokollid antakse likvideerimise lõpul Eesti Rahva Muuseumile.

Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjoni otsusega 16. juunist 1939 loetud seltsi vara seaduslikult likvideerituks, millise otsuse ärakirja sai August Pitka kätte 22. juulil 1939.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:365915/315882/page/8 RTL 1934, 27.

## Allikad

* ERA.14.2.1183
* ERA.14.18.113
Arno Talvoja

**Arno Talvoja** (kuni 1936 **Arno Jakobson**; 17. juuni 1907 Tahkuranna vald (Häädemeeste kihelkond), Pärnumaa - 1996), eesti agronoom.

Vanemad Jakob Jakobson ja Liisa Alberg.

Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskond 1928-1933 (lõpetas cum laude, "Vana-Nõo talu praegune seisukord ja arendamise sihtjooned"), Raimla.

Valitsejaameti praktikant Sõmerpalu riigimõisas, 1934-1936 Eesti Põllumeeste Keskseltsi sekretär, 1936-1940 Audru maatulunduskonsulent, 1940 Põllutöökoja maanoorte nõunik, ühtlasi ajakirja "Tõusev Noorus" vastutav pea- ja tegevtoimetaja.

Eesti NSV-s ajakirja "Sotsialistlik Põllumajandus" peatoimetaja, Eesti NSV teeneline ajakirjanik (1976).

Abikaasa Raili Tuule (endine Aurelie-Rosalie Leuska).

## Välislink

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Hundisalu

**Hundisalu**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Irboska valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Lõtino külas 28. septembril 1921 Feodori tütre Pelageja, tema ja Mihaili tütre Natalja (Natti) ja poja Ivani (Ivvo) poolt.

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.1:221 Protokoll nr. 108.
24. aprill

24. aprill, kalendriaasta 114. (liigaastal 115.) päev, vana kalendri järgi 11. aprill (1900-2099). Rooma kalendri järgi VIII päev enne mai kalende (a.d. VIII Kal. Maias).

Laboratooriumiloomade päev (alates 1980, PETA).

Pühakud:

* Maarja, Kloopase naine (Jh. 19, 25) ja Salome (Mk. 15, 40), Jeesuse järgijad, kes viibisid ristilöömise juures
* Guillaume Firmat

Sündmused:

* 1748: sureb Anton thor Helle, Jüri koguduse õpetaja
* 1878: sureb Ferdinand Georg Schmidt, endine Viljandi bürgermeister
* 1938 Konstantin Päts valitakse Riigivolikogu, Riiginõukogu ja omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu ühiskoosolekul 219 poolt- ja 19 vastuhäälega Vabariigi Presidendiks ja ta astub samal päeval ametisse
* 1942: sureb Jaan Maidre, Tapa linnavanem
* 1989: asutatakse Väike-Maarja Eesti Kodanike Komitee
Edel

**Edel**, eesti perekonnanimi.

Pandud Kolu mõisavallas Kadrina kihelkonnas Porkuni mõisavallas Väike-Maarja kihelkonnas, mõlemad Virumaal.

Petserimaal pandud sunduslikult Jamische (?) külas Slobodka vallas 2. novembril 1921.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Edel Eesti (NSV) maa-alal alla viiel mehel ja 8 naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:201 Protokoll nr. 75.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/EDEL Nimede statistika
Haravee

**Haravee**, eestistatud perekonnanimi (endine Huusmann).

Tallinna linna perekonnaseisuametnik otsustas määrata 13. veebruaril 1939 uueks perekonnanimeks "Haravee":

Heiki Huusmann'ile
Virgo Huusmann'ile (mõlemad RTL 1939, 22).
2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Haravee Eesti (NSV) maal-alal alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382939/329550/page/6
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HARAVEE Nimede statistika
Anna vald

Endine vald Anna kihelkonnas Järvamaal.

1. aprillst 1939 arvatud valla maa-ala uue Paide valla koosseisu.

Anna valla Põllumeeste Kogu registreeriti Priidu Grünthali, Friedrich Schumanni ja Villem Vachteri palvel Rakvere-Paide rahukogu avalikul istungil 16. septembril 1920 (RT 1920, 207/208). Üleskutse nõudmiste avaldamiseks kogu vastu avaldati Riigi Teataja Lisas 20. oktoobril 1938 (RTL 1938, 89). Likvideerimisotsus 16. juunil 1939, juhatuse esimehe Richard Kivimäe allkiri 29. juunil 1939.

## Allikad

* ERA.14.2.469
* ERA.14.18.15
Kajara

**Kajara**, eestistatud perekonnanimi (endine Blaubrik al. Blaubrük; perekonnanimede kaitseregister nr. 407).

Määratud Tartu linna perekonnaseisuametniku otsustega 29. märtsist , 20. aprillist ja 10. maist 1940 kokku kuuele isikule. Perekonnanimede kaitseregistrisse kantud Valmar Kajara palvel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379796/326587/page/6 RTL 1940, 43.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379806/326522/page/11 RTL 1940, 53.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379809/326590/page/16 RTL 1940, 56.
4. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379803/326588/page/7 Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940 (RTL 1940, 50).

## Välislingid

* Geni: Frits-Voldemar Blaubrik (RTL 1940, 43)
* Geni: Hugo-Aleksander Blaubrik (RTL 1940, 53)
* Geni: Anna-Marie Blaubrik (RTL 1940, 56)
Johann Heinrich Schubert

**Johann Heinrich Schubert** (meistrimärk **IS**; 4/16. veebruar 1791 Rakvere - 17/29. oktoober 1864 Rakvere), kullassepp Rakveres, Tallinna kaasmeister.

Vanemad David Reinhold Schubert (surnud 1817) ja Heinrica Dorothea Ratchen.

Õppis 1804-1811 Jakob Johann Öhrmann I juures Tallinnas, sai 7/19. septembril 1817 Tallinna kaasmeistriks.

Abikaasa alates 1817 Charlotte Schulmann (surnud 1867).

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.3057.1.32:45 NB. Mitte 1868.

## Kirjandus

* Adolf Friedenthal. Die Goldschmiede Revals. Lübeck, 1931. Nr. 63, S. 123.
Jänesmäe

**Jänesmäe**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Petseri valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 5. oktoobril 1921 Parõshkino külas Jakob Kirillovi (Kirilli poja Jakovi) ja tema naise, Vassili tütre Palegeja poolt. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides 5 mehel ja alla viiel naisel. Vrd. Jänesmägi?

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:81 Protokoll nr. 37.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/J%C3%84NESM%C3%84E Nimede statistika
Karl Tulmin

Karl Tulmin VR I/3 (14/26. mai 1893 Aasa talu, Altküla, Teenuse mõis, Luiste vald, Läänemaa – 17. veebruar 1919 Kuivastu sadam), Eesti sõjaväelane (leitnant, 1919).

Vanemad Kotleb Tulmin (1857-1939) ja Tiina Murten (1864-1929).

Kullamaa koguduse liige. Teenis Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväes, 1. Eesti polgus. Saksa okupatsiooni ajal põrandaaluse Kaitseliidu moodustaja Märjamaa ja kullamaa kihelkonnas, 15. novembrist 1918 Läänemaa Kaitseliidu ülem, 27. novembrist 1. jalaväepolgus rooduülem, Narva-Jõesuu komandant, Dessantpataljoni rooduülem. Veebruaris 1919 Saaremaa komandant ja Kaitseliidu ülem, tapeti mässajate poolt.

Postuumne Vabadusrist 14. detsembril 1920.

Maetud Kullamaa kalmistule, hauatähise autor Amandus Adamson.

Abikaasa 1. jaanuarist 1919 Alma Laipmann (1893-1971, II abielus alates 1923 Karro), Bernhard Laipmanni (1865-1906) ja Liisu Tulmini (1862-1944) tütar.

Vend Lihula jaoskonnakohtunik Martin Tulmin (1886-1954), vend Vabadussõjas langenud Jaan Tulmin (1889-1919).

## Välislingid

* Ohvitseride andmekogu
* Geni
* Karl Tulmini hauatähis
Insenerikoja tegevliikmete nimekiri

**Insenerikoja tegevliikmete nimekiri**, viimased muudatused.

Vastu võetud tegevliikmeteks enne 30. juulit 1940

Ehitussektsiooni:

* Johannes Idnurm
* Oskar Jõulu
* Nikolai Slatinski

Elektrisektsiooni:

* Leonid Ležnevsky

Keemiasektsiooni:

* Aleksander Roos

Mehaanikasektsiooni:

* Egon Utov

* Edgar Velbri

Kustutatud surma läbi lahkunud tegevliikmed:

Arhitektuursektsioon:

* Arthur Perna (28. aprillil 1940)

Ehitussektsioon:

* Evald Mähle (15. oktoobril 1939)

Mehaanikasektsioon:

* Aleksander Pürge (2. jaanuaril 1940)

* Erich Landesen
* Friedrich Verncke

Elektrisektsioon:

* Villiam Seeland
* Louis Lemberg

Keemiasektsioon

* Felix Vittlich

## Allikas

* Insenerikoja likvideerimiskomisjoni teadaanne, 12. detsember 1940. ENSV Teataja Lisa, 1940, 37 (lk. 574).
Elisabeth Tuldava

**Elisabeth Amalie Tuldava** (kuni 15. märtsini 1921 perekonnanimi Simo/Siimo; seejärel kuni 28. septembrini 1936 Haman; 18. veebruar 1896 Tähtvere vald, Tartumaa - 26. jaanuar 1985 Tallinn), arst.

Vanemad Karl Simo (1855-1900) ja Katariina Puusemp (1865-1935).

Tartu eraülikooli arstiteaduskond 1915-1918, Tartu ülikooli arstiteaduskond 1918, 1920-1923 (lõpetas), Eesti Naisüliõpilaste Selts.

Naistearst Tartus ja Tallinnas. Abikaasa alates 1921 diplomaat Artur Tuldava (1897-1942). Tallinna Pühavaimu kogudus. Küüditatud 1941, naasis, arst Tallinnas.

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Kreemets

**Kreemets**, eestistatud perekonnanimi (endine Kreemann).

Määratud endise Kolovere-Kalju valla, Läänemaal, perekonnaseisuametniku otsusega 26. maist 1936 uueks perekonnanimeks Kustas Kreekmann’ile ühes abikaasa Nataliega.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374555/322572/page/14 RTL 1936, 48.

## Välislingid

* Geni
* Kannab juba 40 aastat leerirõivaid... Uudisleht, 16. aprill 1937, nr. 73, lk. 3.
Linari

Eestistatud perekonnanimi (endine Linholm), Perekonnanimede kaitseregister nr. 403).

Määratud uueks perekonnanimeks Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 6. maist 1940 Artur-Aleksander Linholm'ile ühes abikaasa Valentiinaga ja laste Tuulike-Raili, Sven-Arturi, Nils-Volmeri ning Holger-Gabrieliga. Artur-Aleksander Linari palvel kantud perekonnanimede kaitseregistrisse nr 403 all. 1944 põgenesid kõik selle perekonnanimega isikud Eestist.

* Artur-Aleksander Linari (1903-1983), tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379803/326588/page/12 RTL 1940, 50.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379803/326588/page/7 (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940, RTL 1940, 50.).
Ellep

**Ellep**, eestistatud perekonnanimi (endine Eichelmann).

Aakre valla, Tartumaal, perekonnaseisuametnik otsustas 10. veebruaril 1940 määrata Johan Eichelmann'ile uueks perekonnanimeks: "Ellep" (RTL 1940, 24). Ainult Aakre vallas, endeem.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379231/325974/page/22 RTL 1940, 24.
Minumets

**Minumets**, eestistatud perekonnanimi (endine Mingovits).

Määratud endise Kuimetsa valla, Harjumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 15. aprillist 1936 Jaan Mingovits'ile ühes abikaasa Lindaga ja laste Silvia, Ülo ja Virvega. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

* Jaan Minumets (1892-1950), põllumees, metsavend

## Viited

1. ↑ RTL 1936, 34 (lk. 1820).
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/MINUMETS Nimede statistika

## Välislingid

* Geni
* Eha Metsallik: Meie kohus on mõista, mitte hukka mõista, Avati mälestusmärk metsarahvale, Maaleht
Kureoja

**Kureoja**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Võlaste külas 1. novembril 1921 (Sahar Iljin ja tema naine Anna Pavlova). 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:188 Protokoll nr. 68.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KUREOJA Nimede statistika: Perekonnanime Kureoja statistika
Külilo

**Külilo**, eestistatud perekonnanimi (endine Küüle).

Vigala valla, Läänemaal, perekonnaseisuametnik otsustas 17. jaanuaril 1938 määrata Jaan Küüle'le ühes abikaasa Idaga ja poja Ago-Randmariga: "Külilo" (RTL 1938, 9).

1. jaanuaril 2019 sellise perekonnanimega inimesi Eesti (NSV) maa-alal ei ela või on neid vähem kui 5.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378264/325260/page/26
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/K%C3%9CLILO Nimede statistika
16. mai

**16. mai**, kalendriaasta 136. (137.) päev, XVII päev enne juuni kalende.

* 1343: Eestimaa rüütelkond alistub Liivimaa ordule
* 1828: sureb Johann Heinrich Koch, Saaremaa vaimulik
* 1962: sureb Oskar Juul, Eesti vaimulik
* 1965: sureb Johannes Soodla, Eesti sõjaväelane

## Viited

1. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391\_00203.html Livl. U.B. II 1855, DCCCXIV.
2. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391\_00581.html Ibidem, Reg. 966.
Arendt Purgatz

**Arendt Purgatz**, Eestimaa mölder 18. sajandil.

1723. aastal kinkis ta (Purgatz Arendt) Tallinna Kanuti gildi möldrite tsunftile noorema Christopher Mansfeldi valmistatud hõbepeekri oma nime ja vapiga (sirkel, vinkel ja poolik veskiratas). Tema (Arendt Porggast) ja tema naise Mall Porggasti vapp on kujutatud ka Ilumäe kabeli klaasimaalidel 1729. aastast.

Palmse mõisa Porgaste veski asub Loobu jõel.

## Kirjandus

* Mölder Purgatzi peeker. Anu Mänd. 101 Eesti kullassepateost. Tallinn, Varrak, 2018, lk.78-79, nr. 35.
* Enn Tarvel. Vapimaalidest ja "vabatalupoegadest". Horisont, 1986, nr. 9, lk. 35-37.

## Välislingid

* Vitraažvapp, 1729 (klaas, tina)
* Vitraažvapp, 1729 (klaas, tina)
* Asjalisi mälestusi - Kirikud ja kirikuis leiduvaid esemeid - Ilumäe kirik
Ervin Teedla

**Ervin Teedla** (perekonnanimi enne eestistamist **Detlov** või **Dethloff**; 2. aprill 1908 Peterburi – 6. juuli 1976 Sydney), eesti loomaarst.

Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskond 1929-35 (lõpetas), Fraternitas Tartuensis.

Vanemad surid Venemaal tähnilisse soetõppe, opteerus koos tädiga Eestisse. Teenis aega Ratsarügemendis. 1936 Petseri linna, 1937 Koonga, 1938 Kolga-Jaani jaoskonna loomaarst, alates 1939 piiri- ja jaoskonna-loomaarst Irboskas. 1944 põgenes Saksamaale, 1948 siirdus Austraaliasse. 1955-1967 (kuni haigestumiseni) loomaarst Austraalias.

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Kirisma

**Kirisma**, eestistatud perekonnanimi (endine Kirrisberg ja Kirisberg).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsustega 12. juunist 1940 Heinrich Kirisberg'ile ning Jaan Kirrisberg'ile (Kirisberg) ühes abikaasa Pauline-Rosaliega ja laste Erich-Johannese, Hugo ning Evi-Paulinega. 1. jaanuaril 2020 eesti (NSV) piirides 6 mehel ja 7 naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/8 RTL 1940, 67.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KIRISMA Nimede statistika
Laidoner

**Laidoner**, vana Viljandimaa perekonnanimi.

Võetud Viiratsi mõisavallas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Eesti ajal võetud ka Narva vallas Virumaal: Naroova valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni koosolekul Saare külas 3. veebruaril 1922 võtsid selle perekonnanime algselt valitud "Palo" asemele Ivan Jakobi poeg Bahvalov, tema naine Dmitri tütar Antonina, vend Jakobi poeg Dmitri, vanaema Kusma tütar Marina, õde Jakobi tütar Pelageja, ja vend Pavel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laidoner Eesti (NSV) piirides 33 mehel ja 23 naisel.

* Johan Laidoner (1884–1953), Eesti sõjaväelane
* Maria Laidoner (1888–1978), eelmise abikaasa

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.5:27 Protokoll nr. 9.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LAIDONER Nimede statistika

## Välislingid

* Geni: Peeter Laidoner
* Geni: Pavel Bahvalov-Laidoner; Ivan Laidoneri vend?
Koiola linn

PUBLICATION.

Demnach auf Ihro Kayserl. Majesté Allerhöchste Ukasen, Liefland in 8 Creise, ausser der Provinz Oesel, eingetheilet, und jeder Creis mit einer Creis-Stadt versehen wird; unter diesen Creisen aber, ein neuer Creis befindlich ist, der noch keine Creis Stadt hat, und Kirrumpae-Koikel genennet werden soll;

So hat das Kayserliche General-Gouvernement, zur erfüllung Ihro Kayserl. Majesté Allerhöchsten Ukase, zur Errichtung dieser neuen Creis-Stadt, auf Kirrumpæ-Koikel, einen sehr belegenen und mit allem, was zur Bequemlichkeit einer gutgelegenen Stadt gehöret, wohlversehenen Platz ausgemittelt, auf welchem Platz die neue Stadt, Kirrumpæ-Koikel, errichtet, und der Anfang mit 40 Wohnhäusern und Neben-Gebäuden, gemacht werden soll, welche Stadt vors erste ein Creis-Gericht; nachhero aber bey Zunahme dieser neuen Stadt, und Vermehrung dessen Einwohner, ein Magistrat Introduciret, und solcher aus 2 Bürgermeistern und 4 Rathsherren bestehen wird.

Wer also sich in dieser neu zuerbauenden Creis-Stadt etabliren will, hat sich zeitig alhier bey der Kayserl. General-Gouvernements-und Regierungs-Canzeley zu melden, und sich die Plätze nach den gemachten Planen anweisen zu lassen, davon jeder Platz den Raum des Wohnhauses, wie auch eines geräumigen Gehöfts, und noch 9 Loof-Stellen Landes in sich hält.

Die Zahl der Kaufleute bleibt vor der Hand, nach der Allerhöchts confirmirten Polizei-Ordnung, auf die Zahl von Sechs, ausser dem Apotheker, festgestellt, welcher Numerus jedoch vermehret werden wird, je nachdem die Stadt sich vermehret, und wachsen wird.

Wie nun solches zu Jedermanns Wissenschaft und Nachachtung hiedurch publiciret wird.

So haben diejenigen, welche sich daselbst zu etabliren Willens sind, sich gehörig darnach zu achten.

Die Kaufleute müssen ausgelernte Kaufleute seyn, und wenigstens, das in Allerhöchsten confirmirten Polizey-Ordnung für die kleinen Städte vorgeschriebene Vermögen von 300. Rthlr. erweislich besitzen.

Die Handwerker müssen schragenmässig gelernet, und zünftig seyn; auch sowol Kaufleute als Handwerker gute Zeugnisse eines ordentlichen Lebenswandels, von dem Orte wo sie vorher gewohnet, prodiciren.

Riga-Schloss, der 7ten October, 1783.

(L. S.) George, Graf v. Browne.

Ihro Kayserlichen Majestät bestallter General en Chef, General-Gouverneur über die Herzogthümer Lief- u. Ehstland, des St. Andreas u. des St. Alexander Newski, wie auch des St. Wladimir, und des weissen Adlers, auch des St. AnnenOrdens-Ritter.
Kannatav Kodumaa

**Kannatav Kodumaa**, aastail 1950-1951 Londonis ilmunud eesti ajakiri.

Kirjastaja Eesti Rahvusfond Inglismaal, väljaandja ja toimetaja Karl Eerme.

Peamiselt Eesti NSV ajakirjanduse andmeil avaldas teateid olukorra kohta okupeeritud Eestis.

*Tõsiste analüüsivate kirjutuste avaldamine Eesti kohta on pagulasgruppidele välismail vajalik kolmel otstarbel. Esiteks, et informatsiooni anda kodumaa üle, teiseks, et jälgides sündmusi ammutada uut jõudu Eesti taastamis-võitluseks ning kolmandaks, et pagulaskonda varustada hästi läbitöötatud materjalidega, mis võimaldaks anda küsijaile autentseid vastuseid Nõukogude ikke all oleva Eesti olukorrast ja sündmustest.* (V. Raud, Saateks. September 1950, nr. 1, lk. 1.)

Septembrist 1950 kuni juunini 1951 ilmus 7 numbrit, üksiknumbri hind 1 shilling ja 6 penni.

Ajakirja ilmumine lõppes Karl Eerme asumise tõttu Kanadasse.
Aaliste

**Aaliste**, Petserimaa ja eestistatud perekonnanimi (endine Ahlberg).

Aaliste võtsid enesele perekonnanimeks Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 8. oktoobril 1921 Tonja külas Pavel Grigorjev (Grigori poeg), tema naine Stepani tütar Marja ja ema Aleksei tütar Jefimja. Nimede eestistamisel määratud uueks perekonnanimeks Tallinna linna perekonnaseisametniku otsusega 10. septembrist 1936 Harald-Friedrich Aalberg'ile ja 18. märtsist 1937 August Ahlberg'ile ühes abikaasa Jelisavetaga ja laste Leonhard-Johannese ning Raimundiga. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides 13 mehel ja 17 naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:95 Protokoll nr. 27.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374594/322534/page/9 RTL 1936, 81.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379364/326051/page/19 RTL 1937, 33.
4. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/AALISTE Nimede statistika

## Välislingid

* Geni: Paul Aaliste
* Geni: Harald Friedrich Aaliste
* Geni: August Aaliste
Louis Burlandt

**Louis Leon Burlandt** (al. Louis Leon Purland; 6/18. märts 1881 Tallinn - 31. oktoober 1943 Tallinn), eestimaa aforismi- ja miniatuurikirjanik.

Vanemad Aleksander Leopold Purland (1858-1918) ja Luise Anete Holmann. Põlvneb Wanna Mihkle Jürrist Tuhala mõisavallas. Tallinna Jaani, alates 1899 Oleviste koguduse; Narva väikegildi liige.

Avaldanud peamiselt Viini juudi kirjaniku Peter Altenbergi teostest võetud, kergelt muudetud ja vastavalt oma elukogemusele ümber sõnastatud lausete kogumikke. Eesti keeles ilmunud "Puhtast südamest" (Tartu, 1937) Oskar Urgarti tõlkes. Eesti PEN-klubi liige.

Ka eksliibrisekunstnik (nimemärk LB)

Eraelus raamatupidaja Peterburis ja Odessas, 1920 Eestisse opteerununa Tallinnas.

Maetud Tallinna Kopli kalmistule.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:695011/433984/page/1 (Ühe eksliibrise näide.)

## Välislingid

* Geni
* BBLD

## Kirjandus

* Jaan Undusk. Epigoonluse anatoomiat. Altenberg, Nietzsche, Louis Burlandt. Mis on see ise: Tekst, tagapõhi, isikupära. 1999. Lk. 158-194.
Merivaade

**Merivaade**, eestistatud perekonnanimi (endine Kiider).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 30. detsembrist 1935 keskvanglas elunevale Theodor Kiider'ile.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376164/323402/page/14 RTL 1935. 95.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376235/323433/page/15 RTL 1936, 5.
Alexander (Järni vasall)

Taani hindamisraamatus mainitud Eestimaa vasall 13. sajandil.

Talle kuulus 10-adramaaline Järni küla (Jarwæn x) Virumaal.

1919. aastaks kuulus Järni küla Kadrina kihelkonnas Piira mõisale (Marie von Gruenewaldt), 1939. aastal Rakvere valda.

## Viited

1. ↑ https://www.sa.dk/ao-soegesider/billedviser?epid=17004022#123495,18115098 Taani hindamisraamatu originaalsissekanne
2. ↑ http://www.ra.ee/apps/kinnistud/index.php/et/kinnistud/view?id=16991 Kinnistute register

## Kirjandus

* Paul Johansen, Die Estlandliste des Liber Census Daniae, 1933, lk. 765; 385 (Järni küla).
Järlik

**Järlik**, eesti vana perekonnanimi.

Endeemiline perekonnanimi, pandud ainult Vana-Antsla mõisavallas Urvaste kihelkonnas Võrumaal (Jaerlik). Ka eestistamisel muudetud perekonnanimi: 4. märtsil 1937 otsustas Mustvee alevi perekonnaseisuametnik määrata Bernhard Järlik'ule uueks perekonnanimeks: "Mere" (avaldatud Riigi Teataja Lisas nr. 22, 12. märtsil 1937, lk. 1165).

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Järlik Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.

* Jaanus Järlik (1918-1939), Eesti sõjaväelane
* Rein Järlik (1935-), eesti ajakirjanik
Kaevats

**Kaevats**, vana Läänemaa perekonnanimi Soonlepa mõisavallast Pühalepa kihelkonnas. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides 43 mehel ja 48 naisel

## Viited

1. ↑ https://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Kaevats&q=1 Onomastika: Nimede panemine
2. ↑ https://www.stat.ee/nimed/pere/Kaevats Nimede statistika: Perekonnanime Kaevats statistika
Alfred Pallo

**Alfred Pallo** (27. mai/9. juuni 1904 Kitsemärdi talu, Linnamäe vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa - 9. november 1965 New York), Eesti kohtunik.

Vanemad Hindrik Pallo (1865-1949) ja Marie Puk.

Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1925-1926, õigusteaduskond 1926-1933 (lõpetas).
Tartu Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat 1934-1940, 8. jaanuarist 1940 Jõhvi jaoskonnakohtunik.

12. juunist 1942 määratud Narva 2. jaoskonnakohtunikuks.

Urvaste koguduse, alates 1929 Tartu Ülikooli koguduse liige.

1944 põgenes Saksamaale, 1950 siirdus USA-sse.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.1270.1.873:75 Urvaste koguduse personaalraamat.
2. ↑ https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=AKriigiteataja19400112.2.7&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA------------- VPK.3.400108 RT 1940, 3, 23.
3. ↑ Uued jaoskonnakohtunikud Narvas. Eesti Sõna, 26. juuni 1942, nr. 144, lk. 3.
4. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.1254.2.38:76 Tartu Ülikooli koguduse personalraamat

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Lii Ojamaa

**Lii Ojamaa** (eesnimi kuni 1935 **Elisabet**, neiupõlvenimi **Bachmann**, siis perekonnanimi kuni 1935 **Aleksejev**; 4. oktoober 1892 Peterhofi maakond, Peterburi kubermang – 1. august 1979 Tallinn), Eesti riigiametnik, õpetaja, tõlkija.

Õppis 1914–1918 Peterburi naiste meditsiiniinstituudis, 1922–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, EÜS Ühendus liige.

Esimese maailmasõja ajal töötas halastajaõena, alates 1918 Narva linna algkooli juhataja, siis Tallinna põllutöökooli saksa keele õpetaja. Alates 1919 Asutava Kogu ja Riigikogu teenistuses (asjaajaja abi, protokollide toimkonna juhataja), Siseministeeriumi assistent, Riikliku Propaganda Talituse kantselei juhataja, Rahvuskogu komisjoni vanem asjaajaja.

Tõlkinud saksa, vene ja ukraina keelest.

Poeg Eugen Ojamaa; poeg Jüri Ojamaa, kelle tütar Liisi Ojamaa.

Maetud Siselinna kalmistule 5. augustil 1979.

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
28. november

**28. november**, kalendriaasta 332. (liigaastal 333. päev), rooma kalendri järgi IV päev enne detsembri kalende (IV Kal. Dec.).

* 1918: algab Vabadussõda
* 1930: sureb endine Konstantinoopoli patriarh Konstantinos VI
* 2003: sureb Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Mihkel Mathiesen, järgneb Kalev Ots
Kuulse

**Kuulse**, eestistatud perekonnanimi (endine Kerremann).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 12. juunist 1940 Villem Kerremann'ile, ühtlasi määratud talle uueks nimeks - "Villu".

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/8 RTL 1940, 67.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/4 Ibidem, RTL 1940, 67.
Karurahu

**Karurahu**, eestistatud perekonnanimi (endine Karheiding).

Määratud uueks perekonnanimeks Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 18. veebruaril 1936 Aksel Karheiding'ile ühes abikaasa Rosaliega. 1. jaanuaril 2022 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

* Aksel Karurahu (1902-1965), sõjaväelane, näitekirjanik (pseudonüüm Ell Undla)

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376252/323499/page/12 RTL 1936, 19.
2. ↑ https://www.stat.ee/nimed/pere/karurahu Nimede statistika: Perekonnanime Karurahu statistika
3. ↑ http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=1069 Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Karl Luud

**Karl Luud** (13/25. märts 1882 - 24. veebruar 1963 Tallinn), riigikohtunik.

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1903-1910, EÜS.

Postimehe toimetuse liige 1905-1906 ja 1907-1908, vandeadvokaat Kaarel Partsi abi Tartus 1911-1914, sõjavang Saksamaal 1914-1918, Tartu-Võru rahukogu abiprokurör 1919-1922, Riigikohtu abiprokurör 1922-1938, alates 7. juunist 1938 riigikohtunik, administratiivosakonna liige. Arreteeritud Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu poolt 30. oktoobril 1944, vabanes 1955, naasis Eestisse.

Abikaasa Alvine Unt (1885-1959).

## Välislingid

* ISIK
* Geni
Juhan Zeiger

**Juhan Zeiger** (27. august 1897 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa - 25. oktoober 1969 Tallinn), helilooja.

Vanemad Karel Zeiger (1864-1927) ja Mina Kangro (1869-1922)

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1918, 1920-1922.

Muusikaõpetaja Paides alates 1927.

Viimased Eesti patendid nr. 2890 ja 2891 (27. mai 1940).

Abikaasa Salme Elfriede Stein (1897-1978), tütar Linda Paal (1920-1997), poeg Horre Zeiger (1932-2013).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
1. detsember

**1. detsember**, kalendriaasta 335. (liigaastal 336.) päev. Rooma kalendris detsembri kalendid.

* 1920 – Vabariigi Valitsuse otsusega anti kindralkuberneri õigused Siseministrile
* 1924 – Esimese detsembri mäss: kommunistide relvastatud riigipöördekatse, kogu riigis kuulutati välja kaitseseisukord.
* 1926 – Eesti saadik Moskvas Heinrich Laretei esitas oma volitused Nõukogude Liidu Kesktäitevkomitee esimehele Mihhail Kalininile.
* 1931 – liiklust alustati 96 km pikkusel kitsarööpmelisel Rapla-Virtsu raudteel.
* 1939 – Johannes Perens valiti tagasi Kuressaare linnapeaks.

Pühakud: Eligius, kullasseppade ja numismaatikute kaitsepühak.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=ERA.31.1.214:392
Jüri Hansen

**Jüri Hansen** (22. mai 1873 Tammsaare-Põhja talu, Ambla vald, Järvamaa - 29. oktoober 1943 Tallinn), metsandustegelane.

Vanemad Peeter Hansen (1841-1920) ja Ann Backhoff (1852-1903), vend Anton Hansen (kirjanik A. H. Tammsaare; 1878-1940).

Õppis Tallinna metsakoolis, alates 1899 Tallinna linna Telliskopli, hiljem Järve, alates 1903 kuni surmani Tallinna linna metskonna Koitjärve vahtkonna metsavaht.

Abikaasa Alvine Toim (1878-1952), lapsed Alma Benno (1901-1975), Albert Hansen (1902-1983), Hilda Hansen (1904-1904) ja Artur Hansen (1908-1944).

Eesti Punase Risti teenetemärgi III klassi medal.

Maetud Tallinna Metsakalmistule 3. novembril 1943.

## Kirjandus

* Jüri Hansen †. Eesti Mets, detsember 1943, nr. 8, lk. 205.
Maarahva Liit

Endine poliitiline ühing aastail 1926-1938.

Asutajad Aleksander Tammin Valgjärve vallast Võrumaal, Johannes Treufeldt Rakvere vallast Virumaal, Aleksander Erm Nehatu vallast Harjumaal ja Tõnis Mets Lihula vallast Läänemaal, kelle palvel liit registreeriti 17. aprillil 1926 Tallinna-Haapsalu Rahukogus. Keskjuhatuse asukoht Valgjärve vallas Võrumaal, alates 1928 Tallinna linnas.

Liidu eesmärgiks oli "kõikide maalelavate kodanikkude majanduslise ja vaimlise tasapinna tõstmine."

Põhikirja § 7 järgi võisid liitu kuuluda ainult maal väljaspool linna piire elavad täisealised isikud ("Märkus 1. Erilistel juhtumistel võivad ... liikmeteks vastuvõetud saada ka linnas mitte kauem kui 10 aastat elanud isikud, kes maa elust huvitatud, olgu selle tõttu, et maal nendel varandus ehk mõni majandusline ettevõte on ehk selle poolest, et nende lähemad sugulased maal elavad, kui nimetatud linnas elavatel kodanikkudel Liidu ees erilised teened ehk keda Liit oma ülesannete teostamiseks eriti vajab.").

Aleksander Ermi teatel 15. juulil 1939: "...minu teada pole poliitiline ühing Maarahva Liit üldse tegutsenud ja temal mingit varandust ei ole. Maarahva Liidu organiseerijaks oli Aleksander Tammin, kelle elukoht oli tol ajal Võrumaal Valgjärve vallas. Kas Aleksander Tammin poliitilise ühingu Maarahva Liidu põhikirja üldse registreeris mina ei tea."

Likvideerimisotsus 16. juunil 1939, Aleksander Tammistu (endine Aleksander Tammin) andis allkirja otsuse ärakirja kättesaamise kohta 25. juulil 1939. "Maarahva Liidus peale minu esimeest ei olnud ja lõplikult jäi see organisatsioon välja kujundamata."

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:347983/304119/page/1 RTL 1926, 56.

## Allikad

* ERA.14.2.1186
* ERA.14.18.185
Johannes Pähn

Johannes Robert Pähn (28. veebruar/12. märts 1879 Vana-Kuuste vald, Kambja kihelkond – 10. jaanuar 1956), kohtunik.

Vanemad Peeter Pähn 1842-1932 ja Mari Savisaar (1947-1936).

Tartu-Võru rahukogu ametnik alates 1899. Saaremaa jaoskonna rahukohtunik (1919), Tartu-Võru 10. jaoskonna (1919), Valga linna ja maakonna (1919), Tartu-Võru 6. (1920-1921) ja 2. jaoskonna (1921-1934) rahukohtunik, alates 1934 Tartu 6. jaoskonna rahukohtunik ja jaoskonnakohtunik.

Abikaasa alates 1911 Anna Alide Alba, poeg Ilja Pähn (1916-2005).

## Välislingid

* Geni
* Postimees (1924)
* Uus Eesti (1939)
* Eesti aadress-raamat 1938-1939, lk. 27.
Kuusealune

**Kuusealune**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud perekonnanimeks Petseri valla perekonnanimede seaduste teostamise komisjoni istungil Ledinka külas 24. oktoobril 1921 (Kondrati Ivanov, Kondrati poeg Georgi, Feodoti tütar Anna ja Filipi tütar Darja).

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:242 Protokoll nr. 155.