Balkán Cárság

A Balkán Cárság zászlaja

A Balkán Cárság modern kifejezéssel egy föderalizált állam, mely több bánságból áll. A Cárság nemességében kötött struktúra van. Legelöl áll a cár, aki vezeti az országot és általánosan kormányzati döntéseket hoz. A király után rögtön következnek a bánok, mint a horvát bán, a szlavón bán és a szerb bán. A bánok a mágnások, akik a bánságokat vezetik és a cárral együttműködve irányítják saját országrészeiket. A bánok után következnek a grófok, akik több várat irányítanak, s elsődleges feladatkörük az adószedés
és a bíráskodás a köznemesek közt. A grófokat követik a bárók, akik általában fejenként 1-1 várat és a hozzájuk tartozó falvakat, tájakat birtokolják. Ők azok, akik az ország termelését szabályozzák, adót fizetnek, katonákat biztosítanak és a pornép gondjait, bajait hallgatják meg.

Az ország gazdasága elsősorban a mezőgazdaságon és a nehézipari munkálkodáson fekszik. A mezőgazdaság növénytermesztésből és nomád állattartásból áll, de az ország földrajzi elhelyezkedése miatt az állattartás sokkal gazdaságosabb, mint a növénytermesztés. Amikor nehéziparról beszélünk, elsősorban bányászatról, favágásról és fegyverek elkészítéséről van szó. A nehézipar – révén remekül működik – nagy bevételt hoz az államnak, hisz ezek gyakran kiváló kereskedelmi termékek.

.

## **Történelem**

- 1422: Szerbia, Bosznia és Horvátország egyesült egy nagy királysággá,

- 1423: Megválasztották az első királyt a szlavón bánságból, ki a Subić házi Predrag volt. Ő, mint az állam első uralkodója remek intézkedéseket hozott, megszilárdította a három állam unióját és törvényeket hozott, melyek megalapozták a kormányzat működését és a nemesség jogait. Intézkedései és törvényei miatt őt tartják az államalapítónak, a haza atyjának és később, főleg fia uralkodása alatt kisebb személyi kultusz épült ki köré.

- 1429: Az elburjánzó bűnözés, gyilkosságok és tolvajlások miatt a király arra kényszerült, hogy példák statuálásával asszertálja a királyi és központi hatalmat. Szigorú törvényeket vezetett be, minden tolvaj kezét levágták és minden gyilkost ugyanolyan módon végeztek ki, mint ahogyan ő elkövette saját bűncselekményét.

- 1432: Predrag király Németországból, Itáliából és Bizáncból művészeket, kovácsokat, gondolkodókat és igazi reneszánsz költőket hívott országába. Német és olasz aranykovácsokkal saját elképzelése után elkészíttette koronáját, mely a Délszláv Korona nevet viseli.

- 1433: A korona elkészültét követően a király megkoronáztatta magát a Bálkán cárjának és törvényekbe foglalta, hogy minden utána következő uralkodót ugyanezzel kell felkenni uralkodóvá.

- 1435: A király rendeletben utasította a külföldről behívott művészeket egy zágrábi egyetem megalapítására, ahol a helyi nemeseket és értelmiségieket nevelhetik ki az európai átlaghoz felérve.

- 1460: Meghal az első király, fia, Jaroslav kerül a trónra, aki folytatta apja politikáját, fenntartotta a status quot, azonban nem vitt véghez semmi különösebben említésre méltót.

- 1485: Jaroslav király utód nélkül hal meg, interregnum kezdődik meg, közel öt évig trónharcok folynak, mire sikerül új királyt választani.

- 1491: A harmadik uralkodó, Mladen a Feštetić nemesi házból a horvát nemesség bábjaként került a trónra és uralkodása alatt végig tétlen volt, míg horvát szövetségesei saját hatalmukat növelték.

- 1505: A harmadik király is utód nélkül távozik a Menyországba, horvát támogatói, főleg a Trpimirović család akkora katonai erőt halmoztak fel, hogy képesek voltak kikényszeríteni Ljubomir királlyá választását.

- 1510: Ljubomir és testvérei, Zvonimir, valamint Kresimir felosztották maguk között az államot. Ljubomir lett az uralkodó és ő kezelte a nemeseket és vétóval rendelkezett, Zvonimir volt a hadsereg vezetője és Kresimir intézte a napi adminisztrációs feladatokat és látta el kormányzati funkciókat.

- 1520: Ebbe a rendszerbe kezdett már mindenki belenyugodni, s úgy tűnt, hogy az interregnumot és a bábkirály uralkodását követően visszaállt a stabilitás és a Délszláv Királyság ismételten külföldre tekinthetett.

- 1521: Ljubomir király megbízhatatlansága és a nemesek kormányzásból való kivonása végül országszintű nyugtalankodáshoz vezetett, s követelték a nemesi gyűlés összehívását, amire már 50 éve nem volt példa.

- 1522: A király nem engedelmeskedett és folytatta eddigi politikáját, ezért saját emberei - egy nemesi összeesküvés által megbízva - álmában meggyilkolták a királyt, aki utód nélkül halt meg, így a nemesi gyűlés összeült, hogy új királyt válasszon.

- 1523: Vladimir a Karlović házból lett az új cár.

.

## **Kultúra**

Értelmiségi részen a Németeknek és az Olaszoknak nagy befolyása volt az építészeten, irodalmon, és a művészeteken is. Mint például a zenészeten vagy a festészeten, de ide tartozik a szobrászat is.

Nagy részén az országnak szláv származásúak élnek, de kisebb részekben Magyarok, Olaszok, Németek, Görögök, Havasalföldiek is élnek itt mivel az ország eléggé biztonságos, és megadja a lehetőséget a tehetséges nemeseknek, hogy az értelmiségiek közé lépjenek.

Az állam elismeri az összes jelenlévő nyelvet és a helyi törvénykezés a nemes saját nyelvén folyhat, azonban az állam központi nyelve konszenzusosan mindig a horvát.

Nyelvek: Szerb, Horvát, Boszniai, Bolgár,

Vallás: Ortodox államvallás.

.

## **Hadsereg**

A hadsereg gerincét és legnagyobb részét a könnyűgyalogság- és lovasság adja. A csaták elején az arquebusierek adnak le lövéseket az ellenségre, ők a sereg tűzereje, valamint a seregtestek összecsapásakor ők biztosítanak fedező tüzet. A csatározást a könnyűgyalogság, illetve a nemesség és a lovagok által alkotott nehézlovasság végzi.

.

## **Politika**

Az uralkodó a cár. Az állam alapvetően az ősiség elvét követve örökölteti a cári címet, azonban ha egy uralkodó legitim utód nélkül hal meg, a nemesi gyűlés szavazza meg a következő uralkodót.

A cár határozza meg az állam külpolitikáját, ő hoz törvényeket, valamint a főnemesség civakodásait intézve bíráskodik. A cár jelöli ki ezen kívül a Cárság pátriárkáját.

Különösebb témákban, például új adók kivetésekor, vagy amikor a király döntésképtelen egy ügyet érintően, a nemesi gyűlés összehívandó.

A nemesi gyűlésen külön képviselteti magát a főnemesség, a köznemesség és a klérus. A főnemesség tagjai fejenként szavaznak, a köznemesség bánságonként kap 1-1 szavazatot. A papság egyházmegyénként kap 1 szavazatot.

.

## **Termelés**

A Balkán Cárság hegyvidékes földrajza lehetővé tette rengeteg bánya kialakulását, így az állam gazdasága gyakran azon alapszik, hogy a kibányászott fémeket és érceket remek áron elkereskedhessék.

Az arany és ezüstbányák bevételeinek 2/3-t kell beszolgáltatni a kincstárba, míg a maradék 1/3-t a termelő nemes tarthatja meg.