Suomi Fejedelemség

A Suomi Fejedelemség **történelme** az utolsó jégkorszak, Kr. e. 9000 után kezdődött. A fejedelemség mai terüle ekkor vált lakottá, őslakói  az északra szorult számik voltak.  A  területek 12–13. századot követően a Svéd Királysághoz tartoztak. A svéd uralom idején a vallás és az államélet nyelve a svéd volt. Közben a számik északra vándoroltak.  Északra vándorlásukban nem csak a vad rénszarvasok követése játszott szerepet, hanem egyes népek mint a norvégok, finnek és a svédek terjeszkedése késztette őket, hogy elhagyják addigi területüket. Itt természetesen nagyon jól tudtak alkalmazkodni, a hideghez. Itt sokáig törzsekben éltek. Viszont a XVII. század közepén, a számik elkezdtek összeszerveződni egy vezér alatt, és egy törzsszövetséget alkottak. Viszont a svédeket ez nem foglalkoztatta, hiszen az oroszokkal vívott konfliktusok lekötötték a figyelmüket. A több évszázadon végignyúló svéd-orosz ellentétekre pontot téve, a Napóleonnal megkötött 1807-es tilsiti kihasználva 1808-1809-ben I. Sándor orosz cár elfoglalta Finnországot, Lappföldet és az Åland-szigeteket. A számik az oroszok alatt is egy egységes törzsszövetségben éltek tovább. A törzsfők maguk között vezetőt választottak, akit Oula Maggának hívnak.

Európa, 1814. május 30.

A Bécsi kongresszus első ülését tartja a Bécsi udvari kancelláriában. Kizárólag nagyhatalmak vannak meghívva a kongresszusra.
Rögtön az első napon, május 30.-án minden uralkodó bejelentette az igényeit.
Ezekhez az igényekhez mindenki ragaszkodott. Ausztria, Poroszország és Oroszország annyira befásultan álltak egymással szemben, hogy Európa nagyon közel sodródott egy újabb háborúhoz.

Ugyanekkor valahol egy Indonéz szigeten…

A lakosok fejvesztve rohangáltak, mindenki minél messzebb próbált menekülni. A szigeten lévő vulkán, amit Tambora néven ismernek egy eget is megrengető üvöltéssel hányta ki magából a füstöt, a törmeléket és a forró magmát. A törmelékek az égben a látóhatárig felcsaptak, majd hullottak vissza. Aki nem tudott időben elmenekülni, vagy menedéket találni, mind elhalt.

Európa, 1814. július 31.

Alig egy hónapja Európát egy a lehető legrosszabbkor érkező fagy kapta el. Minden országban a mediterrán körül rendkívül alacsony hőmérsékletek uralkodnak és Kréta szigetétől északra minden országban elhalt a termés. Régóta nemlátott éhínség és nyugtalanság vicsorgott Európára.
A korábban nagyhatalmakként említett országok, a Cári Oroszország, Ausztria, Poroszország, Nagy Britannia, mind meggyengült. Katonák dezertálnak ezreivel a hiányzó fizetések miatt, folyamatos belpolitikai nyugtalanság uralkodik, a legtöbb helyen fegyveres felkelések törtek ki.
1814. július 31. az utolsó nap, amikor Bécsben összeültek a nemzetek képviselői. Miután Ausztria és Poroszország bejelentették, hogy nem fogadják el Oroszország követeléseit, az orosz cár hadat üzent mindkét nemzetnek. Oroszországot támogatta Nagy Britannia, míg Ausztriát és Poroszországot Franciaország. Újabb európai szintű háború tört ki.
Azonban az országok meggyengülése miatt a háború alig egy hónap alatt lezárult. Senki nem nyert.
A lázadás először Oroszországban tört ki. Szentpétervári lakosok százezrei ostromolták meg a cári palotát. A cárt kivégezték.
Az orosz felkelés hírére Európa szinten dühös lázongások törtek ki. Az orosz példára, több nemzetben is uralkodókat végeztek ki, kormányokat döntöttek meg. Az egyetlen probléma az volt, hogy ezeket az országokat senki nem irányította tovább.

Az európai káoszt kihasználva a számik lépéseket tettek ahozz, hogy Finnországot az uralmuk alá hajtsák. Az egyetlen tenyészthető állat északon a rénszarvas maradt, ezért a számik a megmaradt lakosságot ellátták rénhússal, így de facto Finnország vezetőivé váltak. 1815.12.01-én fejedelemmé választották Oula Maggát, és kikiáltották a Suomi Fejedelemséget...