Kaposvár

Kaposvár Dél-dunántúli város, Somogy megye székhelye.

## Története

### **10-17. század:**

A 900-as években hódították meg a honfoglaló magyarok ezt a vidéket, amely már évezredek óta lakott volt. Ezt követően a város mai helyén több község is létrejött. Többek között Rupul, Ivánfa és Szentjakab. 1000 körül alakult meg Somogy vármegye, Koppány vezér uralkodási területén. Székhelye Somogyvár lett. A Kapos folyó neve elsőként a Szent István király által kiadott Pécsi püspökség alapító levelében szerepelt. Akkor még Copus néven. (Copus - török eredetű szó, jelentése kapu). Már ebben az időben felépült a zselici erdőben egy földvár. Az 1300-as években a Kapos folyó mentén emeltek várat „Újvár” néven. 1403. november 18-án Zsigmond király adománylevelében Rupulújvárnak nevezték a Kapos melletti új várat, majd a 15. századtól Kaposújvárnak. Szintén ekkoriban építették át az addigi földvárat kővárrá. A 16. században felépült a vár négy bástyája és így a környék második legnagyobb vára lett. 1555 szeptemberében a törökök elfoglalták a várat, uralmuk alatt is tartották 131 évig.

### **17-18. század:**

1686. november 12-én, Bádeni Lajos német-római császári őrgróf hadai felszabadították a Kapos várát. A megszállás évei alatt, a vár állapota megromlott, végül 1690-ben Kaposvár az Esterházy család tulajdonába került, ám 1701-ben csupán száz ház volt a „városban”. 1702 tavaszán a várat lerombolták I. Lipót parancsára, majd még ugyanebben az évben megépült Kaposvár első fatalpas temploma a lebontott vár faanyagának a felhasználásával. A Rákóczi-szabadságharc alatt, 1704 április elején a császári csapatok felgyújtották a kurucok által kiürített Kaposvárt és a város környéki falvakat. 1708-ban a kuruc sereg visszavonulásakor kirobbant utcai harcok során ismét tűzvész pusztított a városban. A maradék lakosságnak végleg el kellett hagynia a romokban álló várost. A harcok múlásával kezdték meg a város újjáépítését, így megindulhatott a fejlődés.

### **18-19. század:**

1712. december 1-én Kaposvár megkapta a letelepülési engedélyt, amelyet Esterházy Pál herceg bocsátott ki. Ezt az okiratot tekinthetjük Kaposvár alapító levelének. 1715-ben felépült a város első népiskolája, valamint még ugyanebben az évben megalapították a Nagyboldogasszony plébániát. 1748-ban, tizenkét évnyi munka után készült el, a túlnyomórészt katolikusok lakta város első temploma. A lakosság nagy része iparos és kereskedő volt, ennek hatására megindult Kaposvár ipari fejlődése. 1749-ben hivatalosan is Kaposvár lett Somogy vármegye székhelye. A népesség növekedésnek indult, közintézmények létesültek. 1784-ben Pirker József gyógyszerész megnyitotta az Arany Oroszlán gyógyszertárat. 1788-ban megnyílt a nemzeti iskola, 1806. november 1-én a három grammatikai osztályból álló magánjellegű pedagógium, másnéven kisgimnázium, amely a mai Táncsics Mihály Gimnázium elődje. 1807. november 19-én adták át a Winkler Mihály gödrei plébános által alapított aggápoldát. 1816-ban Gróf Festetics Lajos négyezer kötetes könyvadományai vetették meg a megyei könyvtár alapját. 1828 januárjában
megalakult a Megyei Olvasótársaság. 1828-1832 között épült meg a vármegyeháza, amely a magyar klasszicista építészet egyik kiemelkedő alkotása. 1828-ban a vármegyebörtön épült meg, amely később hosszú időn át a levéltár otthonául szolgált. 1829-1832 között készült el „A haza kis polgárainak” falfelirattal az elemi iskola épülete. 1838-ban jogilag is megalakult a ténylegesen már egy évtizede létező Kaposvári Nemzeti Kaszinó. 1840-1846 között épült fel a megyei kórház „anyaépülete”, mely több részleggel bővült, párhuzamban a lakosság számának növekedésével, végül 1846. november 2-án tizenhat ággyal megnyílt a kórház. Ekkoriban 3660-an laktak Kaposváron, így a megye legnépesebb mezővárosa volt. 1848. június 15-én a nádor, István főherceg a települést rendezett tanáccsal és elsőbíróságú hatósággal ellátott mezővárossá nyilvánította, ami szélesebb körű önkormányzati jogokat jelent a mezővárosokénál, ám erről Kaposvár 1851. október 19-én lemondott. 1850-ben létrejött a postahivatal. 1861 és 1864 között készült el a Zsinagóga, amelyet 1979-ben bontottak le. 1864. június 7-én kezdte meg működését a kaposvári székhelyű Somogy Megyei Takarékpénztár, 1866. március 6-án Somogy címmel vegyes tartalmú hetilap indult. 1872-ben befutott az első vonat Kaposvárra, majd egy évvel később megindult a vasúti közlekedés a városon át. Ennek következtében az ipari fejlődés megnövekedett.

### **19-20. század fordulója:**

1873. január 23-án Kaposvárt rendezett tanácsú várossá nyilvánították. Ennek emlékére lett január 23-a a „Város napja”. Ebben az évben épült meg a zárda, mely jelenleg a Katolikus Gimnázium főépülete. 1877-től fellendült a város fejlődése, Németh Ignác, majd őt követően Németh István polgármestersége alatt. 1896-ban az Esterházy uradalom Meggyes birtokát megvásárolta a város, ezzel megindult a lakóterület terjesztése. 1897. szeptember 10-én megnyitották a Meggyes utcában a MÁV-nevelőintézetet, október 6-án a Sétatér utcában megnyílt az államilag segélyezett siketnéma intézet. 1898. szeptember 8-án az Eszterházy utcában megnyílt az állami főgimnázium új, kétemeletes épülete. 1902. szeptember 30-án a szintén Meggyes utcában átadták a siketnéma intézet új épületét. 1904. március 15-én avatták fel a városháza új épületét a jelenlegi helyén. A megnyitón Németh István mondott ünnepi beszédet. 1908. február 15-én átvették az építőktől az elkészült Igazságügyi Palotát. 1909-ben létrejött Gyenes Izsó zenetanár kaposvári zeneiskolája. 1910-re Kaposvár népessége elérte a 24 124 főt.

### **20. század eleje:**

1911. augusztus 31-én a Fő utcában megnyitották a Turul – későbbi Dorottya – szállót. Ugyanazon év szeptemberében felavatták a Kossuth szobrot, majd megnyílt a városi színház. December 31-én átadták a Kaposvári Nemzeti Kaszinó székházát az Eszterházy – a mai Bajcsy-Zsilinszky – utcában. 1912-ben alakult a Kaposvári Szépítő Egyesület. 1913 őszén a Fő utca és az Irány Dániel utca sarkán felépült a Somogy Megyei Takarékpénztár székháza az úgynevezett Anker-ház. Az első világháborúban részt vett a Császári és Királyi Hadsereg 44. számú kaposvári gyalogezrede. A harcterek szinte mindegyikén megfordultak, az alakulat többször megsemmisült, majd újjáalakult. 1918. szeptember 8-án a főgimnázium egyik épületében megnyílt a Kaposvári Egyesület Leány-középiskolája, a Munkácsy Mihály Gimnázium jogelődje. 1923. augusztus 15-én a cukorgyár munkatársai a Pécsi utcai iskola tanárainak közreműködésével megalapították a Kaposvári Rákóczi Sport Clubot. 1925. december 20-án az Eszterházy utcában felavatták az Egyesületi Leánygimnázium új épületét. 1927. június 19-én felszentelték a Jézus szíve templomot, november 20-án felavatták a Berzsenyi Dániel Polgári Fiúiskola új épületét. 1929-ben Kaposvár „megyei város lett”, és még ugyanebben az évben felépült a közeli Taszáron a légiforgalmi repülőtér. 1931. október 26-án átadták a megyei kórház szülészeti és nőgyógyászati pavilonját. Az eleinte iparos lakosság kezdett átalakulni kereskedővé, illetve tisztviselővé. Iskolák, óvodák épültek. Elkészült a Horthy (ma Berzsenyi) park. Felépült a református gyülekezeti ház. A Kapos folyó mellett elkészült a strand. Kiépült a távvezetékes villamos hálózat. Az utcák új burkolatot kaptak. Megindult a városban a helyi autóbusz közlekedés. Kaposvár legjelentősebb üzeme a két világháború közti időben a Cukorgyár volt.

### **A második világháború alatt:**

A második világháborúban megközelítőleg 900 kaposvári vesztette életét, illetve tűnt el a harctéren. 1942. december 10-én kihirdették Kaposvár és Szombathely megyei városok törvényhatósági jogú várossá való alakítását. Az új közigazgatási besorolás 1945. szeptember 1-én lépett hatályba. 1944. március 19-én német katonák vonultak be Kaposvárra is, majd december 2-án az előrenyomuló szovjetek foglalták el a várost.

### **A szocializmus alatt:**

1950. január 1-én Kaposszentjakabot, 1970. július 1-én Toponárt és Kaposfüredet, végül 1973. április 15-én Töröcskét is a járási város jogot kapott Kaposvár közigazgatási területéhez csatolták. 1951. október 24-én megkezdődött a termelés a még épülő Kaposvári Textilművekben. 1952. augusztus 17-én a Dózsa György utcában felavatták az ország második megyei könyvtárát. 1959. október 10-én Kaposváron megnyílt a Siketnémák Dunántúli Központi Óvodája. 1960-ban Kaposvár népességének a száma 43 428 fő volt. 1964. augusztus 20-án felavatták jelenlegi helyén a megyei könyvtár új épületét. 1967. április 30-án megnyílt az új strand és termálfürdő, október 31-én a Kossuth téren ünnepélyesen átadták az újjáépített Kapos Szállót. 1969. január 1-én több vállalat összevonásával létrejött a Kaposvári Húskombinát. 1971. március 16-án kormányhatározat jóvá hagyta az Országos Településhálózat-fejlesztési koncepciót, melynek értelmében Kaposvárt felsőfokú központi szerepkörrel rendelkező várossá nyilvánították. 1973-ban átadták a 330 lakásos Sávházat, 1974. december 2-án felavatták a Somogy Áruházat. 1975. szeptember 6-án főiskolává bővítették a Kaposvári Felsőfokú Tanítóképző Intézetet a Csiky Gergely Színházban rendezett tanévnyitó keretében. 1980-ban Kaposvár népessége elérte a 70 672 főt. 1983. április 29-én felavatták az új Városi Sportcsarnokot. 1986-1988 között elkészült a 67. számú főút új donneri felüljárója és az új Kapos-híd is. 1987. október 16-án avatták fel a városközpontban a Fő utcában kialakított sétálóutcát. 1988. március 24-én felavatták a megyei kórház új sebészeti épülettömbjét.

### **A rendszerváltástól napjainkig:**

1990-ben megyei jogú várossá nyilvánították Kaposvárt. 1993. május 30-án II. János Pál pápa Hungarorum gens kezdetű apostoli levelével megalapította a Kaposvári Egyházmegyét. 1994. szeptember 4-én az egykori munkásőrbázison felavatták a Lorántffy Zsuzsanna Református Általános Iskola új épületét. 2000. január 1-én a Pannon Agrártudományi Egyetem Állattenyésztési Kara a Csokonai Vitéz Mihály Tanítóképző Főiskola, az iregszemcsei Takarmánytermesztési Kutató Intézet és a veszprémi Műszaki Kémiai Kutató Intézet integrációjával létrejött a Kaposvári Egyetem. 2001. augusztus 20-án felavatták a millenniumi apostoli kettős keresztet a Kecel-hegyen, augusztus 24-én átadták a Megyei és Városi Könyvtár felújított és kibővített épületét. 2003. augusztus 31-én avatták a Kisgáti városrészben felépült kollégiumot, október 3-án adták át az átalakított Kossuth teret, október 17-én Kaposvár elnyerte a Virágos Magyarországért országos környezetszépítő verseny első díját. 2004. július 19-én megalapították a Kaposvári Egyetem Gazdaságtudományi és Művészeti Főiskolai Karát, 2005. december 8-án felavatták a Kaposvári Egyetem új épületszárnyát, kollégiumát és könyvtárát. 2006. június 30-án a régi strand helyén átadták az új élményfürdőt, 2008-ban a város elnyerte Az Év Települése címet.

2011. szeptember 2-án átadták az újjáépített városi Együd Árpád Kulturális Központot (Agora). Kaposvár lakosságának a száma ekkor hivatalosan 66 245 fő. 2012. március 9-én átadták a Kaposi Mór Oktató Kórház északi tömbjét. 2014. szeptember 10-én felavatták a Deseda partján a Fekete István Látogatóközpontot. 2015. március 11-én megnyitott az egykori Bartók Béla úti Általános Iskola épületébe átköltözött megyei levéltár, április 22-én felavatták az 1. Magyar Cukor Manufaktúra új Porcukorgyártó üzemét és napelemparkját, május 8-án Kalanderdő néven átadásra került a Deseda környékén kialakított tanösvény és játszótér. Június 9-én átadták a Kaposi Mór Oktató Kórház felújított műtéti tömbjét, 27-én a Deseda új kerékpárúttal és vízi játszótérrel bővült.

## Felhasznált források:

1. ↑ Bősze Sándor (szerk.): Kaposvár - Pillanatképek múltról és jelenről. Kvár : önk., 2001. p. 66-69.
2. ↑ Nagy Zoltán, Dávid János, Buzási Éva: Kaposvár Városismereti kézikönyv. Kvár : Dávid, 2008. p. 46-54.
3. ↑ Somogy megye kézikönyve. Hatvan : CEBA, 1998. p. 226-227.
4. ↑ Nagy Zoltán, Dávid János, Buzási Éva: Kaposvár Városismereti kézikönyv. Kvár : Dávid, 2008. p. 56.
5. ↑ Somogy megye kézikönyve. Hatvan : CEBA, 1998. p. 227.
6. ↑ Nagy Zoltán, Dávid János, Buzási Éva: Kaposvár Városismereti kézikönyv. Kvár : Dávid, 2008. p. 58-59.
7. ↑ Csánki Dezső (szerk.): Magyarország vármegyéi és városai - Somogy. p. 181.
8. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
9. ↑ Nagy Zoltán, Dávid János, Buzási Éva: Kaposvár Városismereti kézikönyv. Kvár : Dávid, 2008. p. 58-59.
10. ↑ Kaposvár és környéke. Kvár. : Dávid, 2002. p. 33.
11. ↑ Kaposvár - Pillanatképek múltról és jelenről. Kvár : önk., 2001. p. 72-74.
12. ↑ Bősze Sándor (szerk.): Kaposvár - Pillanatképek múltról és jelenről. Kvár : önk., 2001. p. 77-80.
13. ↑ Somogy megye kézikönyve. Hatvan : CEBA, 1998. p. 227-229.
14. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
15. ↑ Somogy megye kézikönyve. Hatvan : CEBA, 1998. p. 229.
16. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
17. ↑ Kaposvár és környéke. Kvár. : Dávid, 2002. p. 46-47.
18. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
19. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
20. ↑ Kaposvár és környéke. Kvár. : Dávid, 2002. p. 50-52.
21. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
22. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
23. ↑ Hivatalos honlap - várostörténeti kronológia https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/

## Weboldalak, online források:

* Hivatalos honlap: https://www.kaposvar.hu/
* Hivatalos honlap - Várostörténet - Barangolás a várostörténetben: https://otthon.kaposvar.hu/hu/barangolas-a-varostortenetben/
* Hivatalos honlap - Várostörténet - Várostörténeti kronológia: https://otthon.kaposvar.hu/hu/varostorteneti-kronologia/
* A Hungaricana e-gyűjteményében: http://bit.ly/2pL1Zhf
* Wikipedia: http://bit.ly/2rqDwKK
* KaposPont portál: http://kapos.hu/
* KaposvárMost portál: http://kaposvarmost.hu/
* Somogyi Hírlap online: http://www.sonline.hu/regio/somogy-kaposvar-es-kornyeke
* 74nullanulla: http://74nullanulla.hu/
* Kapos-T: http://www.kapost.hu/
* Heti Világgazdaság (HVG): http://bit.ly/2pWIiyd
* 24.hu: http://24.hu/tag/kaposvar/
* Index.hu: http://bit.ly/2pWNRg6
* 444.hu: https://444.hu/tag/kaposvar
* Origo.hu: http://bit.ly/2pWvnwA
* Magyar Idők: http://magyaridok.hu/cimke/kaposvar/
* Somogyma.hu: http://www.somogyma.hu/tema/somogy/kaposvar/
* Programturizus.hu: https://www.programturizmus.hu/telepules-kaposvar.html
* Itthon.hu: http://itthon.hu/zselic;jsessionid=B710F61957BCB528C672293E72A00DFB
* Itthon.hu - Kaposvár: Mindenki kedvenc városa http://itthon.hu/zselic/-/article/14172/del-dunantul-kiemelt-helyek-kaposvar
* Tourinform: http://tourinform.hu/telepulesek?SEID=4209
* Kaposvár.lap.hu: http://kaposvar.lap.hu/

## Ajánlott irodalom:

* Pálffy István: Egy kis hazai – Kaposvár és a régió. Kaposvár : Önk., 2009. 155 p.
* Hidy Péter: Élni Kaposváron. Budapest : Vita, 1989. 186 [4] p.
* Szigetvári György: Az én Kaposvárom. Kaposvár : Kaposvárért Közalapítvány, 2002. 115 p.
* Füzi Ildikó: Ezredváró Kaposvár. Kaposvár : VIP Press, 2000. 55 p.
* Nagy Zoltán: "Hogy Kaposvárott oskolák álléttassanak" : fejezetek a város három évszázados neveléstörténetéből, 1715-2015. Kaposvár : Önk., 2016. 334 p.
* Diseri József: Így láttam Kaposvár. Kaposvár : szerző, 2011. 142 p.
* Puskás Béla: Kaposfüred : községtörténeti tanulmányok. Kaposvár : Puskás B., 2004. 2. kiad. 548 p.
* Kaposvár. Kvár. : Együd Á. Műv. Közp., 2007. 20 p.
* Zádor Mihály: Kaposvár. Budapest : Műszaki Kvk., 1964. 317 p.
* Nagy Zoltán, Dávid János, Buzási Éva: Kaposvár : városismereti kézikönyv. Kaposvár : Dávid, 2008. 316 p.
* Kanyar József: Kaposvár : várostörténeti tanulmányok. Kaposvár : vár. tanács, 1975. 854 p.

* Csonka Béla: Kaposvár. Kaposvár : Mahir, 1991. 120 p.
* Cseicsner Endréné Hegedűs Erika: Kaposvár. Kaposvár : Infomark, 2008. 143 p.
* Balogh L. Krisztina, Nagy Zoltán: Kaposvár 300 : emelt fejjel - nyitott szemmel. Kvár. : KMJV Önk., 2013. 206 p.
* Óvári József: Kaposvár, 1956. Budapest : szerző, 2005. 199 p.
* Bősze Sándor (főszerk.): Kaposvár 2000-ben : pillanatképek múltról és jelenről. Kaposvár : KMJV Önk., 2001. 283 p.
* Kaposvár a legfontosabb : a kaposváriak programja. Kaposvár : KMJV Önk., 2010. 109 p.
* Kaposvár bibliográfia. Kvár : Palmiro Togliatti MK., 1973. 390 [35] p.
* Dávid János, Buzási Éva: Kaposvár és környéke. Kaposvár : Dávid, 2002. 244 p.
* T. Mérey Klára: Kaposvár ipartörténete. Kaposvár : KMJVK Önk., 2001. 422 p.
* Bárdos Edith, Takács Éva, Horváth János: "Kaposvár anno ..." : történeti kiállítás. Kaposvár : Somogy M. Múz. Ig., 1993. 56 p.
* Bereczk Sándor: Kaposvár rendezett tanácsú város története és fejlődése. Budapest : Arany J. Irod. és Ny. Műint., 1925. 191 [48] p.
* Király Lajos: Kaposvár száz éve : honismereti tanulmányok. Somogyi Honismereti Híradó centenáriumi különszám.
* Szigetvári György: Kaposvár szecessziós építészete. Kaposvár : Kaposvár Polgáraiért Egyesület, 2011. 136 p.
* Balogh L. Krisztina, Szigetvári György: Kaposvár szecessziós építészete : térkép és szecessziós építészeti kalauz. Kaposvár : KMJV Önk., 2016. 1 térképlap.
* Thúry Zsigmond: Kaposvári kalauz. Kaposvár : szerző, 1928.
* Nagy Zoltán: Kaposvári krónika : 1990-2014. Kaposvár : KMJV Önk., 2015. 514 p.
* Ki kicsoda Kaposváron? 2002. Nagykanizsa : Ász-Press, 2002.
* Fodor Péter: Kirándulások Kaposváron és környékén. Kaposvár : Polg. Hiv., 2008. 36 p.
* Fekete Gyula: Az ötven év előtti Kaposvár és fellendülésének korszaka. Kaposvár : Új-Somogy, 1929. 82 p.
* Szabó F. Géza: Somogy vármegye és Kaposvár megyei város általános ismertetője és címtára az 1932. évre. Budapest : VTOE, 1932. 514 p.
* Zsadányi Oszkár: Somogy vármegye és Kaposvár megyei város címtára, 1937. Pécs : Haladás, 1937.
* Sipos György: Somogyvármegye kis lexikonja. Kaposvár : Új-Somogy, 1937.
* Somogy megye kézikönyve. Hatvan : CEBA, 1998. 988 p.
* Laczkó András (szerk.): Tanulmányok Kaposvárról. Kaposvár : Kaposvári Tcs., 1988. 123 p.

* Nagy Zoltán: Utcák, terek névadói Kaposváron. Kaposvár : MVK, 2005. 150 p.

* Varga István: Városunk : publicisztikai írások. Kaposvár : Kapos Bt., 1994. 88 p.
* Lévai József György: A virágos Kaposvár : a huszadik század első évtizedeinek érdekes eseményei a somogyi sajtó tükrében. Kaposvár : Kaposvári Városszépítő Egyesület, 1999. 152 p.
* Haraszthy Lajos: Kaposvár. In: Csánki Dezső: Magyarország vármegyéi és városai – Somogy vármegye. p. 180-196.

## Kaposvárról a Takáts Gyula könyvtár állományában:

Amennyiben adatbázishiba miatt nem töltené be a találatokat, frissíteni kell a weboldalat (F5 billentyű)!

* Cikkek: http://bit.ly/2qRDFe3
* Könyvek, könyvrészletek: http://bit.ly/2qRufiy