Lengyel Történelem

A Lengyel Királyság egy több mint 500 éve létező királyság Közép-Európában.

## A lengyel nép kialakulása

A szlávok őshazája Lengyelországban található. A római korban erre vezetett a borostyánút, ami fontos gazdasági szerepet játszott, összeköttetést teremtve Észak-Európa és a Földközi-tenger között.

A 4–6. században szétváltak a szláv törzsek, köztük a lengyel törzsek is.

A várak megjelenése a térségben már a 7. századra, a törzsi szerveződés időszakára tehető. A formálódó arisztokrácia kedvező lehetőségeket biztosított a kereskedelem fejlődésének. Fizetőeszközként szövetet, vagy prémeket használhattak. A 9. és 10. századra kiemelkedtek a viszlyánok,vendek és a polánok.

## Piast-kor

### Államalapítás

I. Mieszko (960–992) egyesítette a törzsek többségét, ezzel megalapította a Piast-dinasztiát. Birodalmának határai keleten az orosz területekig, délen és nyugaton pedig cseh és német határig nyúltak. Megkezdődött azonban a német császárok beavatkozása, és ezáltal az evangélium hirdetése. Mieszko 966-ban felvette a kereszténységet, pogány feleségeit elűzte és azután keresztény szertartás szerint egybekelt Dobravával, a cseh fejedelem leányával, megalapította az első püspökséget Poznańban. 992-ben a Szentszék védelme alá került, de ennek ellenére a német királyok továbbra is ki akarták terjeszteni fennhatóságukat Lengyelországra.

Halála után fia, Vitéz Boleszláv került a hatalomra. Őt tekinthetjük Lengyelország valódi megalapítójának. Több, sikeres hadjáratot folytatott a német császárok és az oroszok ellen. Felszabadította országát a németek uralma alól. II. Henrik német-római császárt többször is legyőzte, és ezzel megszerezte Sziléziát, Morvaországot, Luzáciát, Danckát és a Balti-tenger partvidékét. Délen Magyarország északnyugati részére is rátette a kezét, amelyet azonban I. István magyar király gyorsan visszafoglalt. Keleten egészen Kijevig terjedt hatalma.

A pápától (II. Szilvesztertől) pedig királyi koronát és címert kért, amit csak 1025-ben kapott meg. Megalapította a gnieznói érsekséget, és több kisebb püspökséget. Az állam központja Gniezno volt (a 11. század közepén Krakkó átvette ezt a szerepet).

### Sötétkor

I. Boleszláv 1025-ös halálát követően fia, II. Mieszko került a trónra, aki azonban nem lépett apja nyomdokaiba. Elhanyagolta a kormányzást, igazságszolgáltatást, gyakran szeszélyes volt. 1034-ben elhunyt, így I. Megújító Kázmér lett az uralkodó, de kezdetben akadályoztatva volt a kormányzásban. Helyette anyja Lotaringiai Richeza uralkodott, aki viszont nem szerette a lengyeleket, így a fontosabb hivatalokat német honfitársai kezébe adta. Ezután

III. Ferdeszájú Boleszláv végrendeletében felosztotta Lengyelországot három fia, II. Száműzött Ulászló, IV. Göndörhajú Boleszláv és Öreg Mieszko között. Azután a negyedik fia, Henrik, is megkapta a saját részét, amelyet ráíratott ötödik fiára, (Igazságos) Kázmérre. Már az új rendszer elejétől fogva a testvérek harcoltak új területek és a ’’princeps’’ cím megszerzése céljából. Az összeütközések a következő nemzedékeken át tartottak, s Lengyelországon kívüli uralkodók is beleavatkoztak. 1227-ben meggyilkolták az akkori ’’princeps’’et – Fehér Leszeket, Igazságos Kázmér fiát – ami véget vetett a központi hatalom korának Lengyelországban, mert ő volt az utolsó krakkói fejedelem, akinek fennhatóságát elismerte a többi fejedelem. Ezzel a különálló tartományok egymás ellen fordultak és tovább osztódtak, mivel minden uralkodójának volt néhány fia, akiknek országrészt kellett ajándékozni és nem volt semmilyen központi hatalom, amely ezt meggátolta volna. Fia, II.Boleszláv alatt az ország újra erős volt, azonban halála után fiai között felosztotta a királyságokat kisebb al-fejedelemségekre, ami által a királyi hatalom és tekintély jóformán megszűnt. 200 éven keresztül harcoltak egymással az örökösök és az örökösök örökösei.

### A széttagoltság kora

> Lásd bővebben: Lengyelország széttagoltság korában
>
>

1226-ban Konrád mazóviai fejedelem lehetővé tette a Német Lovagrend letelepedését a Chełmno-vidéken (a Visztula-kanyarban, Toruńtól északra), hogy a porosz törzseket kereszténységre térítse, de valójában azért, hogy megvédje magát a poroszoktól. Ennek az lett a következménye, hogy a Lovagrend kiszorította a poroszokat és a lengyeleket is kezdte fenyegetni. (*Congratulations you played yoursel*f)

1241-ben a tatárok betörtek Lengyelország déli részébe, hogy megelőzzék a lengyel fejedelmek segítségnyújtását Magyarországnak.

A 13. század végén II. Vencel cseh király kezdett beavatkozni a lengyel ügyekbe. 1290-ben II. Przemysł nagy-lengyelországi fejedelem és Łokietek Ulászló kujáviai fejedelem szövetséget kötöttek ellene. Amikor II. Przemysł átengedte Kelet-Pomerániát, 1295-ben királlyá koronáztatta magát, de fél évvel később meghalt a brandenburgiak által megszervezett merényletben.

### Lokitek "Faszagyerek vagyok" Ulászló és fia III."öreg" Kajzimér

Łokietek Ulászlónak a legnagyobb gondot a megerősödött Német Lovagrend állama okozta, amely kiirtotta a porosz törzseket és most a Lengyel Királyságot és a Litván Nagyfejedelemséget fenyegette. Ezt felismerve elkezdődött formálódni a lengyel–litván szövetség. Ulászlónak sikerült is átvennie ellenőrzést Halicsi Oroszország fölött.

Łokietek Ulászló meghalt 1333-ban, utódja a fia, Kázmér, lett. Uralmát hivatalosan elismerte Luxemburgi János cseh király (visegrádi béke, 1338) azért cserébe, hogy Lengyelország elismerte a cseh uralmat Szilézia felett (addig a cseh királyok úgy vélték, hogy mint II. Vencel utódjainak nekik van joguk a lengyel koronára és nem ismerték el a Piastok uralmát). 1359-ben Kázmér végérvényesen elfoglalta a Halicsi Oroszországot. Támogatta a lengyel városok fejlődését, kővárakat épített, megalapította a krakkói egyetemet (1364), bevezette az egész Lengyelországban érvényes pénzt – a *grosz*t (garas). Az ő nevéhez fűződik a szokásjogok jogrendbe gyűjtése is.

Uralkodása alatt az államkincstár megtelt, a királyi őrség jól őrizte a közbiztonságot az utakon. Halála után (1382) leánya, Anjou Hedvig lett Lengyelország uralkodója. Hamarosan férjet is találtak neki – Jagelló litván fejedelem személyében, akit 1386-ban koronáztak meg és aki az Ulászló (Władysław) nevet vette fel. Így jött létre a lengyel–litván perszonálunió, amelynek a fő központja Krakkó lett. A jogi aktus, amely létrehozta az uniót, volt az a szövetség, amelyet Krewóban írtak alá az 1385-ös évben.

## Jagelló-kor

### II.Ulászló győzelme és a dinasztia felemelkedése

A Lengyel Királyságból és a Litván Nagyfejedelemségből létrejött a legnagyobb állam az akkori Európában.

1409-ben kitört a háború a Német Lovagrenddel. 1410. július 15-én, Grunwald falu környékén került sor a nagy csatára, amelyben az egyik oldalon a Lovagrend, **Cserukii** hadseregei vettek részt, a másik oldalon a lengyel, litván, orosz, tatár,viking és moldvai seregek. A csata a lengyel és szövetséges hadseregek győzelmével és I. Jürg Staubsauger nagymester halával ért véget. A legenda szerint egy viking hadtest mentette meg II. Ulászló életét miután a lova megsebesült és ledobta magáról. Ezután II. Ulászló hálából földet adott minden vikingnek, akik felajánlották hogy testőrei lesznek. Így alakult meg a Rusz Testőrség.

A lengyel győzelem megállította a Lovagrend államának további terjeszkedését, amely Lengyelországot és Litvániát fenyegette. A háború 1411-ben fejeződött be a toruni békével, amely kötelezte a Lovagrendet Kujávia és Szamogitia részeinek visszaadására valamint a hadifoglyok kiadására.

Európában ezután megnövekedett Lengyelország és Litvánia presztízse, a Lovagrend államának helyzete pedig meggyengült.

A cseh uralkodóház férfiágon kihalt, Cseh Katalint Tamrek lengyel-litván trónörököshöz adták, viszont le kelet mondania Tamreknek hogy lengyel király legyen. A csehek tartottak a német dominanciától, ezért választották a lengyel trónörököst.

### I.Pitor és Litvánia kiválása

I. Ulászló 1444ban halt meg.Örököse I.Pitor volt aki megalapította a Krakkói egyetemet, ami a kor leghíresebb egyeteme lett és sorra vonzotta Európa szerte a tudásra vágyókat. Azonban 1450ben I. Pitor vadászbaleseten életét vesztette mikor egy apród véletlenül vagy szándékosan eltalálta a nyilával ami a királyt szemen találta.

A királynak az örököse a 10 éves lánya Éwa volt. A királyi tanács és Tamrek ügynökei közösen állították félre. I. Tamrek fegyverhordozóját Borkolán Lajost bízta meg azzal hogy végezzen a hercegnővel, de ő megkímélte életét és a Borkolánok székhelyére csempézte. Később feleségül vette, őt pedig német nemeslánynak álcázták.

A litván nemesek megszavazták I. Kajzuszt Litván nagyfejedelmnek, aki meghódította a lengyel királyság keleti területeit is, ami miatt a pápa kiátkozta .Válaszul restaurálta litván pogány vallást és az egyház nyugatabbra menekült. Az ortodox egyház pedig keletre.

A lengyel királyi tanács rettegett attól hogy vagy felbomlik újra a királyság vagy Lengyelország a Német Birodalom valamelyik dinasztiája szemeli ki magának. I. Tamrek cseh királynak levelet írtak hogy felajánlják 10 éves fiának Kajzimirnek Lengyelország trónját. I. Tamrek ezután sereggel ment biztosítani a trónkövetelők elől a koronát. Krakkóba érve fiát III.Kajzimért lengyel királlyá koronázták.

Sok nemes törvénytelennek tartotta a koronázást, mivel Kajzimér apja lemondott a lengyel koronáról, nem is beszélve arról hogy Pitor lányának volt a legtöbb joga a koronához. Ezért 1451-53 között véres polgárháború zajlott le. A pápaság és a német birodalom kölcsönösen nem avatkoztak be a háborúba. A királyi testőrség Kajzimért elfogadták királynak.

Végül Varsó melett a Proskowi csatában I. Tamrek biztosította fia trónját. Visszatért Krakkóba ahol leszámolt a királyi tanáccsal arra hivatkozva hogy megölették testvérét. Hozzá hű embereket ültetett a helyükbe, az elkobozott földekből pedig új arisztokráciát szervezett felháborítva ezzel azokat az államokat akik kétségbe vonták fia legitimitását.

Ekkor emelkedett fel több család akik eddig a háttérbe szorultak, pl a Borkolán vagy Redwer család. Redwer Frigyes lett a nádor.

### III.Kajzimér

14 éves kora után kezdődhetett meg önálló uralkodása. Az országra rövid béke idő köszönhetett. az ország új nagyurai megszilárdították hatalmukat. Apja egy Burgund hercegnőt nézett ki számára Burgundiai Júlia személyében.

Házasságuk diplomáciai stabilitást hozott a királyságnak. 1462-ben meghalt az apja I.Tamrek. Örököse II.Jakub lett, akit viszont egy királynapon egy szerelmi féltés következtében egy feldühödött cseh nemes rátámadt és a tülekedés közben mindketten kiestek az ablakon. Mielőtt a király öccsét Marcint királynak koronázhatták volna, ismeretlen merénylők végeztek a herceggel és többi testvérével. Az özvegy királynő lincselés áldozata lett.

A csehek egy huszitának tartott királyt választottak Jurik Goren személyében.

A pápa biztatásra III. Kajzimér behatolt az országba és uralkodása egyetlen katonai hadjáratát vitte végig. A huszitákat vádolta a testvérei és anyja halálával. Prágában 1000 huszitát égetett el máglyán. Ezután apjához hasonlóan új embereket tett pozíciókba.

III.Kajzimér kihasználva az alkalmat cseh királlyá koronáztatta magát. 1471ben halt meg Sziléziában úton Poznan felé. Fiát III.Ulászlót Cseh és lengyel királynak nevelte ezután.és biztosította számára a trónt. Kibékélt a cseh nemesekkel hogy fia örökölhesse a trónját. Hogy Lengyelországot is biztosítsa fiát Redwer Janus leányához adta..

### III. Ulászló

Testvérével felosztották maguk között a két királyságot. Öccse I. Kajzimér néven cseh király.

III.Ulászló keleten terjeszkedett, Tótországgal együtt behatoltak a moldvai fejedelemség területére. III. Ulászló később a litvánok ellen vonultak, viszont nem tudta visszaszerezni a Jagellóknak a nagyfejedelemséget.

Feleségétől Redwer Erzsébettől csak egy gyermek érte meg a felnőtt kort, Ludwika hercegnő akit apja trónörököseként nevelt egyéb örökös híján. Leányát beavatta az állam működésébe és felesége halála után örökösének nyilvánította. A nemesek egy része elfogadta és felesküdött a trónörökösre akiit hozzá ígértek Redwer Mihalihoz.

### Lengyel polgárháború

III.Ulászló meghalt 1479ben. Öccse Kajzimér lerohanta lengyelországot majd elvette unokaöccsét Ludwikát. Magára haragítva a Redwereket, akik a Borkolánokkal szövetkezve legyőzték III.Ulászlót aki a csatatéren vesztette életét. Csehországban interregnum állapot köszöntött be, mivel Ulászlónak nem volt gyermeke. Redwer Mihali végül el tudta venni Ludwikát, azonban Ludwika később leesett terhesen a lováról és szörnyethalt magzatával együtt.

Redwer Mihali ezután lengyel királlyá kiáltotta magát, azonban Borkolán Róbert nádor átnyújtott egy pápai levelet amiben ő szentsége megbizonyosodott és elfogadja, hogy Borkolán Róbert unokaöccse Leó Jagelló Éwa fia, így örököse a lengyel trónnak León.

A Redwer család ármánynak és hazugságnak tekintette a levelet és ezért Borkolán Róbertet kivégeztette.

A Borkolán család és más házak együtt legyőzték I.Mihali királyt a rybniki csatában 1481ben. Mihalit tömlöcbe vetették és kiéheztették, új feleségét zárdába rakták.

### I. León

1482ben koronázták meg végül, élvezte a nemesek támogatását.

1484ben pedig megalapította Lewgrádot. Ez lett az új királyi székhely.

I.León megszilárdította dinasztiáját, a litvánoktól visszaszerzett területeket.

A cseh uralkodót Kobyla Józsefet vazallusává tette.Elismerte birtokait Csehországban, de I. León felvette a Csehország királya címet.

a térségben nagy a