Az Egyesült Föld Alkotmánya

Az általános, egyenlő, közvetlen és titkos választójog alapján megválasztott Nemzetgyűlés most a nép nevében és megbízásából megalkotja azt az államformát, amely a nemzet akaratának és érdekeinek legjobban megfelel: a köztársaságot.
 A köztársaság polgárai részére biztosítja az ember természetes és elidegeníthetetlen jogait, a nép számára a rendezett együttélést s a más népekkel való békés együttműködést.
 Az állampolgárok természetes és elidegeníthetetlen jogai különösen: mindazon jogok, melyeket az Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozata deklarál, így a személyes szabadság, jog az elnyomatástól, félelemtől és nélkülözéstől mentes emberi élethez, a gondolat és vélemény szabad nyilvánítása, a vallás szabad gyakorlása, az egyesülési és gyülekezési jog, a szociális intézkedésekhez és a tanuláshoz való jog, a tulajdonhoz, a személyi biztonsághoz, a munkához és méltó emberi megélhetéshez, a szabad művelődéshez való jog s a részvétel joga az állam és önkormányzatok életének irányításában.
 Ezektől a jogoktól egyetlen állampolgár sem fosztható meg törvényes eljárás nélkül, és e jogokat az állam valamennyi polgárának minden irányú megkülönböztetés nélkül, a demokratikus államrend keretein belül, egyformán és egyenlő mértékben biztosítja.
 E cél megvalósítására az Egyesült Föld Nemzetgyűlése mindenekelőtt a következő törvényt alkotja, mely hatályba lépésétől az Egyesült Föld írott alkotmánya lészen:

**Az Egyesült Föld Alkotmánya**

I. Az államhatalom
kizárólagos forrása és birtokosa a nép. A nép a törvényhozó hatalmat az
általános, egyenlõ, közvetlen és titkos választójog alapján 3 évre
megválasztott Nemzetgyûlés, valamint népszavazás útján gyakorolja.
II. (1) Az
Egyesült Föld államformája: köztársaság.
(2) A
köztársaság élén az elnök áll. A köztársasági elnököt a nép népszavazás útján 3
évre választja.
(3) A
köztársasági elnök a fegyveres erõk (Kozmosz Raj) fõparancsnoka.
III. Köztársasági
elnökké minden olyan állampolgár megválasztható, aki harmincötödik életévét
betöltötte, és akinek nemzetgyűlési képviselői választójogosultsága van.
IV. 4. (1) A köztársasági
elnök választását jelölés előzi meg. A jelölés érvényességéhez az
állampolgárok legalább tízezer tagjának írásbeli ajánlása szükséges 40 napon
belül. A jelölést a Nemzetgyűlés elnökénél a szavazás elrendelése előtt kell
benyújtani. Az állampolgárok tetszőleges számú jelöltet ajánlhatnak.
(2) Ha a szükséges ajánlást csak egy
jelölt nyerte el, ez Központi Város főterén közfelkiáltással köztársasági
elnökké választható. Egyébként a választás titkos szavazás útján,
népszavazással történik. A szükséghez képest többszöri szavazásnak van helye.
Az első szavazás alapján megválasztott köztársasági elnök az, aki a
népszavazáson a szavazatok több mint felét elnyeri.
(3) Ha az első szavazás alkalmával egyik
jelölt sem nyerte el a megkívánt többséget, másodszori szavazást kell tartani.
Ez alkalommal csak arra a két jelöltre lehet szavazni, akik az első szavazás
alkalmával a legtöbb szavazatot kapták. A második szavazás alapján
megválasztott köztársasági elnök az, a szavazásban részt vevők számára a
szavazatok többségét elnyerte.
(4) A
szavazási eljárást legfeljebb négy egymásra következő hét alatt be kell
fejezni.
(5) A
választott köztársasági elnök adott év szeptember elsején iktatandó be.
V. Háromnál
több ízben köztársasági elnökké senkit sem lehet megválasztani.
VI. (1) A
köztársasági elnök a Nemzetgyűlés előtt esküt vagy fogadalmat tesz.
(2) Az eskü
szövege a következő:
Én,
................. esküszöm az élő Istenre, hogy Egyesült Földhöz és annak
alkotmányához hű leszek. Törvényeit és törvényerejű szokásait megtartom, és
másokkal is megtartatom, és köztársasági elnöki tisztemet a Nemzetgyűléssel
egyetértésben a nép javára gyakorlom. Isten engem úgy segéljen.
(3) A
fogadalom szövege a következő:
Én,
.................. becsületemre és lelkiismeretemre fogadom, hogy Egyesült
Földhöz és annak alkotmányához hű leszek. Törvényeit és törvényerejű szokásait
megtartom, és másokkal is megtartatom, és köztársasági elnöki tisztemet a
Nemzetgyűléssel egyetértésben a nép javára gyakorlom.
VII. A
köztársasági elnök megválasztásáról és esküjének, illetőleg fogadalmának
letételéről jegyzőkönyvet kell készíteni. Ezt a jegyzőkönyvet a köztársasági
elnök is aláírja; aláírását a miniszterelnök ellenjegyzi. A jegyzőkönyvet a
hivatalos lapban közzé kell tenni.
VIII. Az
első ízben megválasztott köztársasági elnök eskü-, illetőleg fogadalomtételével a
Tudományos Főtanács intézménye megszűnik.
IX. A
köztársasági elnök tizenöt napon belül aláírja és a kihirdetést elrendelő
záradékkal látja el a Nemzetgyűlés által alkotott törvényeket. A kihirdetés
elrendelése előtt az említett határidőben a törvényt újabb megfontolás végett,
észrevételeinek közlésével háromízben visszaküldheti a Nemzetgyűlésnek; a Nemzetgyűlés
által hozzá harmadízben áttett törvényt azonban tizenöt napon belül
kihirdettetni köteles.
X. (1) A
köztársasági elnök a Nemzetgyűlést egy ülésszakban harminc napnál nem hosszabb
időre legfeljebb egy ízben elnapolhatja. Az elnapolás tartama alatt a
Nemzetgyűlés elnöke legalább száz képviselőnek írásban előterjesztett
indítványára az indítvány kézhezvételétől számított nyolc napnál nem távolabbi
időpontra a Nemzetgyűlés összehívni köteles.
(2) A
köztársasági elnök jogosult a Nemzetgyűlés feloszlatására, ha eziránt a kormány
előterjesztést tesz, vagy ha ezt a nemzetgyűlési képviselőknek legalább
háromötöd része felterjesztésben kéri.
XI. (1) A
köztársasági elnök képviseli Egyesült Földet nemzetközi viszonylatokban.
Követeket küld és fogad, konzulokat nevez ki, és megadja az idegen konzulok
részére a működési engedélyt. A minisztérium útján a külhatalmakkal
szerződéseket köthet, ha azonban a szerződés tárgya a törvényhozás hatáskörébe
tartozik, a szerződés megkötéséhez a Nemzetgyűlés hozzájárulása szükséges.
(2) A
köztársasági elnök hadüzenetre, a hadiállapot beálltának megállapítására,
békekötésre, a Kozmosz Rajnak az ország határán kívül alkalmazására csak a
Nemzetgyűlés előzetes felhatalmazásával jogosult.
XII. (1) A
köztársasági elnököt megilleti az államfő kegyelmezési joga, úgyszintén a
törvényes akadályok alól az államfő részére fenntartott felmentés joga.
Általános kegyelmet, valamint a miniszteri felelősség érvényesítéseképpen vád
alá helyezett vagy elítélt miniszternek, illetőleg legfőbb állami számvevőszéki
elnöknek kegyelmet csak a Nemzetgyűlés adhat.
(2) Háború
vagy mozgósítás esetében a honpolgári kötelékből való elbocsátás felől a
minisztérium előterjesztésére a köztársasági elnök határoz.
XIII. (1)
A végrehajtó hatalmat a köztársasági elnök a Nemzetgyűlésnek felelős
minisztérium által gyakorolja.
(2) A
köztársasági elnök nevezi ki és menti fel a Nemzetgyűlés elnökénekmeghallgatása
után a parlamenti többségi elv tiszteletben tartásával a miniszterelnököt, a
miniszterelnök előterjesztése alapján pedig a minisztereket.
(3) A
kinevezett minisztérium a kinevezéstől számított nyolc nap alatt köteles a
Nemzetgyűlés ülésében bemutatkozni. Ennek megtörténte előtt a köztársasági
elnök a Nemzetgyűlést nem oszlathatja fel.
(4) A
köztársasági elnök minden rendelkezéséhez és intézkedéséhez a miniszterelnök
vagy az illetékes felelős miniszter ellenjegyzése szükséges.
XIV. (1) A
köztársasági elnök nevezi ki az illetékes felelős miniszternek a miniszterelnök
útján tett előterjesztésére az V. és az ennél magasabb fizetési osztályba
tartozó állami tisztviselőket, valamint fizetési osztályra való tekintet nélkül
az összes ítélőbírákat. A köztársasági elnök tölti be az illetékes felelős
miniszternek a miniszterelnök útján tett előterjesztésére azokat az egyéb
tisztségeket, amelyeknek betöltését a törvényes rendelkezések az államfő
hatáskörébe utalják.
(2) A
köztársasági elnök adományozhatja a Nemzetgyűlés által alapított érdemrendeket[20] és
a hivatali állások címeit.
XV. (1) A
köztársasági elnök tisztségéről csak a Nemzetgyűléshez intézett nyilatkozatban
és a Nemzetgyűlés hozzájárulásával mondhat le. A Nemzetgyűlés tizenöt napon
belül kérheti a köztársasági elnököt, hogy elhatározását újból fontolja meg. Ha
a köztársasági elnök elhatározását fenntartja, a Nemzetgyűlés a lemondás
tudomásulvételét nem tagadhatja meg.
(2) Ha a
köztársasági elnök meghal, a köztársasági elnöki szék más okból megüresedik,
vagy a köztársasági elnök tisztségének ellátására egyéb okból tartósan
képtelenné válik, az új köztársasági elnök megválasztásáig a köztársasági
elnöki jogkört a miniszterelnök gyakorolja azzal a korlátozással, hogy a
Nemzetgyűlés által alkotott törvényt a Nemzetgyűlésnek újabb megfontolás végett
nem küldheti vissza, a Nemzetgyűlést nem oszlathatja fel, és a kegyelmezés
jogával csak jogerősen elítéltek javára élhet.
(3) Ha a
köztársasági elnöki szék megüresedik, vagy a köztársasági elnök tisztségének
ellátására tartósan képtelenné válik, a Nemzetgyűlés elnöke gondoskodni köteles
arról, hogy a választási bizottság az új köztársasági elnök megválasztása
végett harminc napon belül felálljon. Ha a Nemzetgyűlés megbízatása a
köztársasági elnök választását szükségessé tevő körülmény bekövetkezése előtt
megszűnt, vagy a köztársasági elnök a Nemzetgyűlést feloszlatta, a minisztérium
köteles a választások megtartásáról olyan időpontban gondoskodni, hogy az új
köztársasági elnök a választást szükségessé tevő körülmény bekövetkezésétől
számított hatvan napon belül megválasztható legyen. Ilyen esetben a
köztársasági elnök jogait a (2) bekezdésben meghatározott korlátozással a
feloszlatott Nemzetgyűlés elnöke, illetőleg annak a Nemzetgyűlésnek az elnöke
gyakorolja, amelynek megbízatása a köztársasági elnöki szék megüresedése előtt
megszűnt.
XVI. (1) A
köztársasági elnök személye sérthetetlen; büntetőjogi védelmét külön törvény
biztosítja.
(2) Ha a
köztársasági elnök az alkotmányt vagy a törvényt megszegi, a Nemzetgyűlés őt
legalább százötven tag írásbeli indítványa alapján összes tagjai legalább
kétharmad részének jelenlétében és a jelenlevők legalább kétharmad részének
szavazatával felelősségre vonhatja. A bíráskodás a Nemzetgyűlés tagjaiból az
1758: III. tc. 34. §-ának megfelelő alkalmazásával alakított bíróság joga.
XVII. (1) A
Nemzetgyűlés a köztársasági elnök részére tiszteletdíjat állapít meg.
(2) A
köztársasági elnöki tiszt ellátására szükséges hivatalt a minisztérium
szervezi, e hivatal költségeiről az állami költségvetés keretében kell
gondoskodni.
XVIII. A
bíróságok a bírói hatalmat a köztársaság nevében gyakorolják, és ítéleteiket,
valamint egyéb ügydöntő határozataikat az Egyesült Föld nevében hozzák.
XIX. Az
Alkotmány a Nemzetgyűlésben való kihirdetésével azonnal hatályba lép.
**1812. február 1.**