Magyar Királyság

## Historia Hungariae

1458-ban a magyar rendek királlyá választották Hunyadi János kormányzó fiát Hunyadi Mátyást. Nagybátyja Szilágyi Mihály annak reményében eszközölte ki a koronázást hogy az ifjút befolyásában tartva maga irányitsa az országot, Mátyás gyorsan és sikeresen háttérbe szorította és bár a rendekkel egyetértésben kezdte meg uralkodását önállóan döntött. Még Prágai fogsága során eljegyezték Podjebrád Katalinnal akivel 1463-ban végül össze is házasodott, egy évre rá az ifjú királyi család fiú utóddal bővült, kit Zsigmond névre kereszteltek. Még a házasság évében hadjáratot hirdetett Habsburg Ferdinánd ellen a Szent Korona visszaszerzése véget. Bár a csatatéren rendre győzedelmeskedett, egymaga nem tudta megtörni a császári csapatokat ezért egyezséget kötött az új cseh királlyal hogy nem  kísérli meg neje számára cseh korona visszaszerzését, cserébe a cseh királyság szövetségeseként belép a háborúba. Így a Székesfehérvári székesegyházban 1464-ben kétszer gyűlt össze az ország. Előbb a keresztelésre 1464 május 24-én pedig király koronázásra.

464 után komoly változás állt be a belpolitikában, Mátyás megkezdte magát függetleníteni a nemességtől hatalmát az egyházra és Jiskra János által vezetett egykoron lázadó mostanra abszolút lojális zsoldos seregre, ezen hatalmi eszközökkel felvértezve 1466-ban sikeresen börtönözte be ellene lázadást szító nagybátyját aki végül tüdőbajban elhunyt. A nemesi rend háttérbe szorításának eszköze a centralizáció lett, 1465-ben megalapította a Magyar Királyi Kancelláriát és ez vette át a pénzügyet, adminisztrációt, valamint 1467 után a kancellária feje (kancellár) átvette a nádori feladatköröket így a főnemesség befolyása tovább csökkent, ezzel egyidőben pedig a harmadik rend politikai hatalma tovább nőt. Erre válaszul Erdélyben 1469-ben felkelt a főnemesség melyet Mátyás a Fekete Sereggel könnyűszerrel vert le. Innentől hatalma és királyi hatalmának csak Isten szabott határt egészen 1478-ig nem is hívta össze az országgyűlést.

1477-ben Mátyás újabb külpolitikai sikert ér el fia Zsigmond elveszi a nála 3 évvel idősebb Skorbisky Terezát ezzel lehetőséget teremtve arra hogy a szerb és bosnyák földek felől be be törő seregeket megbüntesse. Ugyanis megkoronázása óta be be törtek délről és dúlták a délvidéket és a Horvát királyságot. A büntető hadjárat után megkezdődött a déli határ tovább erőditése.

Az 1478-os országgyűlésen Mátyás sikeresen törvényesitette a kivetett új adóit, valamint új törvénykönyvet is alkotott. Ennek a törvénykönyvnek a célja egy kiegyensúlyozottabb és stabilabb jogrend kialakítása volt. Eltörölte a szokásjogokat és egyértelmüvé tette hogy az írott törvények érvényesek, ezen felül törvénykönyvben  pontosan megnevezte hogy a jobbágyok mivel tartoztak uraiknak. Bár itt könnyitett a jobbágyterheken új Zsoldadót vezetett be vagyis minden jobbágy köteles volt 2 aranyforintot fizetni a Fekete Sereg fenntartása végett. Ezen adó bevezetésével megszűnt a rendkívüli hadiadó rendszeres szedése. A Zsoldadó másik nagy előnye hogy minden évben a Kancellária határozza meg összegét és nem az országgyűlés.  A főnemesség csak azért egyezett bele ezen új törvényekbe mert cserébe újra lett nádorja az országnak, azonban a választott személy alig egy évvel később elhunyt így az arisztokraták nem tudták kihasználni lehetőségeiket, Mátyás uralkodása alatt többé senki se viselte a nádori címet feladatait újfent a kancellária látta el.

Ugyanezen évben Mátyás fiát Zsigmondot 15 évesen hagyományoknak megfelelően előre megkoronázták a Székesfehérváron.

1485-ig Mátyás kiváló egészséggel eredményesen vezette országát azonban, hirtelen betegsége miatt egyre gyakrabban hárult a feladat Zsigmondra. Végül 1491-ben március idusán visszaadta lelkét a teremtőnek Mátyás és a gyászidőszak lejártával, II. Zsigmond néven új Hunyadi királya lett az országnak. II. Zsigmond uralkodása alatt az ország békében élt, apja törvénykönyvét sikeresen továbbfejlesztette. Az egyház támogatása mellett ő is inkább a köznemességel és a polgársággal kormányozta az országot. Reneszánsz nevelése végett apja humanista befektetéseit tovább vitte az 1479-ben alapított királyi könyvtár és benne a Corvinák számát tovább növelte. Élete munkája mégis talán Buda várának hatalmas fejlesztése volt, a vár új palotái és erődítései Európa egyik, ha nem legnagyobb uralkodói székhelyévé tette. Vezetése alatt többször is kisebb csatákban bizonyithatott a Fekete Sereg, a sereg ágyúkkal szerelték fel valamint a muskétásokat kombinálták a pikás gyalogsággal így azok még nagyobb harcértékre tettek szert. 23 éves uralkodása alatt az ország stabil, erős és befolyásos maradat. Gazdagságát mi sem mutatja jobban mint az a rosszmájú mondás “Lassan Buda termékeihez képest a Szent Korona és az Aranypecsét szegény fémdarabok”. Élete váratlanul ért véget 1514 december 30.-án elsőszülött fia, III. Károly 21 évesen követte a trónon.

A Magyar Királyság azonban nem sokáig élvezhette az ifjú uralkodó irányítását: III. Károly X. Leó pápa elleni 1517-es mérgezési kísérlete a királyi család kiátkozását vonta maga után az egyházból. Az észak-olasz uszítók miatt a magyar nép lázadást indított, a vár ostromában meghalt III. Károly király és Corvin János. A királyi család szétszéledt, a királynő újszülött fiával, Mátyás Kázmérral, és a koronaékszerekkel Spanyolországba menekültek, Rodrigo király oltalmát élvezve, míg László herceg a Német Királyságban talált menedéket.

1517. július 13-án X. Leó pápa felszólította a spanyol uralkodót, hogy adja át az áruló királyi család tagjait. Két hét múlva egy királyi szekér érkezett a Vatikánba, melyen a magyar koronázási ékszerek és az uralkodói család kivégzett tagjai feküdtek, díszes magyar öltözetben. Ezennel tehát véget ért az uralkodói dinasztia, a pápa pedig új uralkodói családot kellett válasszon.

Az uralkodó kiválasztása nem volt nehéz döntés: a pápa Eszterházy Krisztinát nevezte ki trónörökösnek. Az Eszterházy család a Magyar Királyság nemességének legrégebbi és legtehetősebb családja, melynek tagjai az ország fejlődésében és a katolikus vallás elterjedésében nagy szerepet játszottak. Felmenőik között magyar, osztrák, szlovák és horvát nemesek is találhatóak. Az Eszterházy család tagjai külföldi egyetemeken tanultak, emellett a harcművészetekben is edzettek, sem észben, sem erőben nem gyengélkednek. Eszterházy Krisztina sem kivétel: tanulmányait Európa szerte végezte, így az európai országok kultúrájába és politikájába is betekintést nyerhetett. Azonban nem csak műveltsége miatt választotta őt a pápa, hanem a népfelkelés során tanusított hadvezéri képességei alapján is, melynek következtében az áruló királyt kivégezték és a királyi palotát elfoglalták. Eszterházy Krisztina koronázását 1517. augusztus 10-én tartották, ezen X. Leó pápa személyesen részt vett. Ő tette a Magyar Királyság új uralkodójának fejére a Szent Koronát, ezzel bevezetve a magyarok történelmébe az Eszterházy uralkodói dinasztiát.