Ausztria-Csehország

Ausztria-Csehország egy középeurópai monarchia, fajtáját tekintve királyság. Államfője,az uralkodó II. Ulászló aki hatalmát az osztrák-magyar-cseh rendekkel osztja meg. Hatalmi bázisát tekintve azonban elsősorban a cseh rendekre támaszkodik.

### **Történelem**

1490-ben II. Ulászlót a magyar rendek egy része az ellenállási záradékra hivatkozva elüldözte, ennek oka a magas adók voltak. Ugyanakkor, az osztrák Habsburg-ház férfi ága, kihalt, ezt kihasználva kampányt folytatott az osztrák rendek között, hogy azt kihasználva. osztrák herceg lehessen. Az osztrák. főnemeseknek, magyar illetve lengyel birtokadományokat ígért. Tevékenysége sikeres volt. ugyanis 1493 január 6-án az országgyűlés megválasztotta.

### **Gazdaság**

Az ország jövedelmeit tekintve rendelkezik regálé és dominális bevételekkel is. Regálé jövedelmei elsődlegesen az Észak magyar-Morva illetve Szilézia bányáiból, Ivalamint az Ausztrián áthaladó kereskedelemből származnak. A Dominális jövedelmek forrásai főleg a magyar, lengyel illetve kranjai nagybirtokok.

Az ország gazdaságában másodlagos szerepet játszanak csak a mezőgazdasági és agrár területek.Az alapvető nyersanyagok (kő,fa ércek) termelésén,-a földrajzi viszonyokból adódóan- van a fő hangsúly.

### **Társadalom**

Az ország keleti felén megmaradt az erős földesúri berendezkedés, és az ehhez idomult társadalom. Tehát a klasszikus földesúri nemesség-jobbágyág-papság a jellemző. Ez a nyugati-tehát az Osztrák-Bohém-Krajnai tartományokban kissé módosul. Bár a lakosság jelentős része itt is jobbágy, a területek fejletsége-amely az infrastruktúrában is megfigyelhetők- lehetővé tették egy, a korhoz mérten erős polgári réteg kialakulását. A városi polgárság helyi céhek,gildék tagjaiból, elenyésző számban szökött jobbágyokból és a polgári élethez vonzódó, szegényebb nemesekből áll. A polgárságon kívül egy úgynevezett birtoktalan nemesség a nyugati régiók másik nagyobb csoportja.A birtoktalan kereskedők olyan polgári származású vagy birtok vesztett nemesek akik az Adriai,német és dunai kereskedelemből jutottak-ismét-vagyonhoz, így anyagi helyzetüket tekintve jobban állnak mint egy átlagos városi polgár. Lakóhelyük főleg kisebb városok, kikötők előkelőbb negyedei, de az sem ritka hogy egy egy vidéki kúria tulajdonosai.

### **Hadsereg**

A társadalmi felépítés épp ezért sok területen-többek között a hadseregen- is érezteti hatását.

A különbség itt is ennek függvénye. A régi birtokalapú agrárgazdaságra épülő területeken lévő földesurak egyrészt-igaz kisebb számban-de képesek nehézlovas bandériumok kiállítására. Azonban a Pannoniai, Krajnai és Lengyel területek elsősororban régebbi,rajtaütésre,üldözésre,várvédelemre alkalma paraszti-várjobbágyi-könnyűlovas hadtesteket tud felállítani. Ez mellett megfigyelhető az Osztrák-Cseh területek változatosabb, sokszor városi,kereskedői milicistákra és zsoldosokra épülő harcmodora ( Pl.: Landsknechtek, vasas gyalogok, cseh nehézlovasok, de az utóbbi időkben nagy népszerűségnek örvend a tűzfegyverek használata).

Nagyobb számú flottával vagy hajóhaddal az ország nem rendelkezik, egyedül egy-zömmel felfegyverzett kereskedői hajókból ákkó- folyami kereskedői naszád található a Dunán.

### **Belpolitika**

Az uralkodó egy személyben Ausztria Hercege, Cseh Király(választófejedelem),Krajnai herceg, Tiroli herceg, Sziléziai fejedelem, Lengyel és Pannoniai nagybirtokos. Magyarországi,Horvátországi királyi legitimitásáról vita zajlik.

Az uralkodó a rendek segítségével kormányozza a különböző tartományokat, ezeknek mértéke eltérő. A Cseh rendekkel stabil kapcsolatot ápoló uralkodó azt hatalmi bázisának is tekinti, míg a Magyar-Pannóniai oldalon inkább egyfajta abszolútikus befolyás jellemző.

Az uralkodót a helyi érsekek koronázzák meg,illetve az ahhoz tartozó egyházmegyék érsekei (pl Csehország esetén ez német).

Az országban fontos a dinasztikus jelleg.

Két fő hivatali intézménye az udvari kamara és a kancellária,melyek alá tartoznak a helyi kamarák és hivatalok. (Pl a Cseh kamara a Bécsi udvari kamarának van alárendelve). Ausztria-Csehország fővárosa Bécs, második legnagyobb városa Prága,a harmadik Buda. A kincstár a király személyes tulajdonát képezi, így az ország bevétele megegyezik a királyéval.

A Bíróság nem centralizált még, a nagyobb városokban külön ítélőszék van, illetve Bécsben található az úgynevezett "főtábla". Gyakorlatban azonban a helyi bíróságok nincsenek ennek alárendelve, ez inkább ragadványnév. A bíráskodás helyi törvénykeretek között zajlik. A Magyar-Pannóniai megmaradt a földesurak bíráskodási joga a jobbágyok felett, Ausztriába,Csehországban, Sziléziában ez már nem érvényes. Világi személy nem ítélkezhet egyházi felett.

### **Külpolitika**

Ausztria, Csehország és Szilézia az NRB része, annak politikai életben bekapcsolódik, a kisebb-nagyobb német államokkal, más viszonyt ápol illetve, bár külpolitikailag független, igyekszik az azokkal való kooperálásra. Magyarország kizárólagos és legitim uralkodójának tekinti II. Jagelló Ulászló. Mindezekből következik, hogy Ulászló valamennyi a magyar koronához, tartozó területre-így Dalmáciára, Horvát-Szlavónországra, a Felvidékre, a Partiumra, és Erdélyre is- igényt tart. A külpolitikai tevékenységekben,a király szava a döntő, de a külkapcsolatokért, a kancellária felel. A rendek 1495-ben, az úgynevezett, Stayer-bulla kiegészítéseként, megszavazták, azt a módosítást, amely a külföldi hadjáratok, finanszírozását. az udvari kamarára hárítja.

### **Területi felosztása**

Közigazgatásilag az ország 8 területre tagolódik:

-Ausztria

-Pannonia

-Lódzyka

-Bohémia

-Morvaország

-Krajna

-Szilézia

-Tirol