Lehto

"Olosuhteisiin nähden on suotavaa, ettes potkase sitä mun pakkiani nurin." (Severi Saarinen Lehtona vuoden 2017 elokuvassa Tuntematon sotilas)

## Henkilötiedot

### Kuolema

Haavoittuu vakavasti vuonna 1941 samassa vihollistulituksessa, jossa Riitaoja kuolee, ja ampuu itseään suuhun kiväärillä lyhentääkseen kärsimystään.

## Muita tietoja

### Näyttelijät

Åke Lindman (Tuntematon sotilas, 1955), Pauli Poranen (Tuntematon sotilas, 1985), Severi Saarinen (Tuntematon sotilas, 2017)

> *Lehto oli pienestä pojasta saakka elänyt ilman vanhempia ja omin päin. Hänessä oli jotakin synkkää ja ilkeätä, jota toiset eivät osanneet määritellä, mutta jonka olemassaolon he vaistosivat. Samanikäisyydestään huolimatta hän oli aivan kuin toisia vanhempi. Tyly ja kova luonne ei milloinkaan osoittanut pienintäkään sulamisen oiretta, ja jos hän tunteilevaan ympäristöön joutui, ärtyi hän silmin nähtävästi.*
>
>

Alikersantti **Lehto** on kolmannen joukkueen ensimmäisen puolijoukkueen ensimmäisen kiväärin ryhmänjohtaja.

## Rooli

Lehto on poikkeuksellisen aggressiivinen, kyyninen ja alati kärttyinen sotilas. Tämä vihaa kaikkea heikkoutta (eritoten sotamies Riitaojaa) eikä kunnioita sotilaskuria. Siitäkin huolimatta Lehto tekee mitä tämän täytyy, vieden sen toisinaan liiallisuuksiin.

## Sotavangin ampuminen

Romaanin neljännessä luvussa joukkue ottaa venäläisen vangin, jonka Lehto tarjoutuu viemään komentopaikalle. Päästyään juuri toisten näkyvistä Lehto kuitenkin ampuu vankia kaksi kertaa selkään sanoen muille, että tämä yritti karkuun. Hietanen suuttuu asiasta ja syyttää Lehtoa tarpeettomasta tappamisesta, johon Lehto vastaa äreästi "Parempi se on takaa kuin edestä. Helpommalla pääsi".

## Kovennetun seisominen

Romaanin viidennessä luvussa joukkojen marssiessa Lehto käy päivittäin varastamassa elintarvikkeita yhdessä Määtän ja Rahikaisen kanssa ja jakaa niitä myös muulle joukkueelle. Kertoja jopa mainitsee, että on itse asiassa Lehdon ansiota, että ryöstöretkien tuloksista jaetaan muillekin. Määttä ja Rahikainen myös vihjaavat Lehdon olevan "isoin rosvo" ja ryöstöretkien alkuperäinen suunnittelija.

 Jonkin ajan päästä he kuitenkin jäävät Lammiolle kiinni luvattomasta marssirivistöstä poistumisesta sekä varastamisesta ja heitä rankaistaan kahden tunnin asennossa seisomisella kiväärivarustuksen ja täyspakkauksen kera. Lehto aikoo alun perin jättää rangaistuksensa kokonaan seisomatta, mutta myöntyy lopulta vastahakoisesti seisomaan pari tuntia, jotta Koskela ei joutuisi pahaan välikäteen. Kun kesken seisomisen alkaa ilmahyökkäys, ei Lehto suostu suojautumaan vaan seisoo itsepintaisesti kovennetun loppuun. Selvittyään ilmahyökkäyksestä pakenematta hän jopa nauraa, koska tietää kostaneensa: "Kuolemaa pahempaa ne eivät voi tarjota, ja sen kanssa hän [Lehto] kyllä pärjää."

## Kuolema

Lehto kuolee väijytyksessä, jolloin haavoituttuaan tämä ampuu itsensä vuonna 1941.

## Trivia

* Lehdon oikeat etunimet eivät ole tiedossa, eikä Väinö Linna koskaan ottanut niihin kantaa. Internetissä on myöhemmin spekuloitu Lehdon etunimiksi esimerkiksi Toivo Joonasta ja Toivo Armasta.
* Lehto ei puhu mitään murretta vaan pääasiassa yleiskieltä.
* Romaanin viidennessä luvussa Lehto palkitaan toisen luokan vapaudenmitalilla. Hän kuitenkin heittää sen heti maahan ja jättää siihen, koska ei omien sanojensa mukaan ole kiiltävän perään.

## Lähteet

1. ↑ Linna, Väinö 1954. Sotaromaani. s. 147-151
2. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 126
3. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 135
4. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 133
5. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 134
6. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 136
7. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 138
8. ↑ Linna, Väinö 1954. Tuntematon sotilas. s. 145