Kavár törzs

### ***Általános ismertető***

Kavár klán a Vashegyektől északra húzódó, bővízű folyókkal, dombságokkal, középmagas hegyláncokkal, dús egybefüggő erdőségekkel tarkított vidéken helyezkedik el. Fővárosa Geaulten. Államformája törzsszövetség. A Kavár területeket érintő döntéseket a Roh’Tund, azaz az Érdemesek Tanácsa véleményét ugyan kikérve, de önállóan, az uralkodó hozza.

A Kavárok élén jelenleg a Kavár házból való II. Östuk áll.

A klán gazdasága elsősorban a mezőgazdaságra és a bányászatra alapul. A mezőgazdaságot a növénytermesztés és a nomád állattartás jellemzi, de az ország földrajzi viszonyai miatt az állattartás sokkal gazdaságosabb és nagyobb arányú, mint a növénytermesztés. A bányák komoly bevételt hoznak az államnak, hisz az ország kereskedelmének legnagyobb részét az ércek hozzák.

A Vashegyek Észak-Keleti oldalán, a szinte a felszin közvetlen közelében bányászható legkülönfélébb érceknek köszönhetően az idők során rengeteg bánya, valamint kisebb nagyobb bányaváros létesült. Az Óbirodalom ideje alatt erről a területről érkezett volna a legtöbb vas és réz a birodalom fegyver gyártó műhelyeibe, ha a törzsek nem lázadtak volna.

Minthogy Aeternia tetején helyezkedik el, tökéletes hely volt ez mindíg a fegyverkovácsok számára, mind biztonsági mind pedig bevételi szempontból. A fővárosban és környékén működő fegyverkovács céhek miatt a főváros híres lett a kovácsoknak s katonáknak. A Vashegyi bányákból származó rengeteg fém és a vidék hatalmas erdőségeiből nagy mennyiségben beszállított kiváló minőségű faanyag óriási mennyiségű fegyver előállítását tette lehetővé. A bőségesen rendelkezésre álló nyersanyagok segítségével mára a kovácsmesterek tökéletes pengéjű kardokat, bárdokat, lándzsákat és egyéb fegyvereket készítenek, melyek minőségének híre messzi vidékekre eljutott.

### ***Történelem***

A Kavárok eredetileg Maghonok, akik laza törzsi szövetségben éltek rokonaikkal, a Murdhákokkal. Az Óbirodalom bukása után az annak romjain marakodó bennszülöttnek számító és megtelepedett törzsek közül a két legerősebb csapott össze. Vezetőik Aütor Urtu az Uhnokok vezére és I. Östuk a Maghon törzsből. A Maghonok ez idő tájt még csak a Vashegyektől északra elhelyezkedő általuk „Artuk”-nak (maghonul Földapa) nevezett területeket tartották uralmuk alatt. Fővárosuk már ekkor Geaulten, a régió közepén helyezkedik el. A két fél összecsapása hosszú évekig tartó és véres küzdelembe torkollott, amelynek utolsó felvonásaként Guark’hann mezején, egy két napig tartó csatában Östuk csapatai, vezetőjük kiváló stratégiai képességei révén, 900 emberrel az ellenséges törzs 3500 emberét győzték le. A primitív fegyverzetet használó uhnok őslakók számára legyőzhetelen ellenfélnek bizonyultak a talpig vasban támadó fegyelmezett maghonok. A maghon nehézgyalogság előrevetítve a későbbi századok sikeresen alkalmazott taktikáit, a két hosszú nap alatt több ezer Uhnokot gyilkolt le. Ezzel Östuk évszázadokra biztosította a Maghon-Murdhák uralmat a Vashegység keleti területén. A régió elhelyezkedése miatt a későbbi háborúk alatt embereiket könnyen szerelték fel a Vashegyi bányák minőségi érceiből készített művészi kivitelezésű páncélokkal és fegyverekkel.

A kavárok szakadár törzs, amely egykoron a maghonoktól vált le (maghon nyelven a kavár szó lázadót jelent). Elszakadásuk fő oka az volt, hogy a maghon törzsfők gyermekei nem értettek egyet az idősebb nemzedék hezitáló, általuk megalkuvónak tartott politikájával, inkább hódításokra vágytak, végül polgárháborút robbantottak ki. A nagy maghon területek ekkor több részre szakadtak, amelyek egyesült részeiből megszületett a mai Kavár királyság. A rokoni háborúskodás nem tartott sokáig, sokkal inkább apróbb csaták sorozatából állt, mivel egyik fél sem akarta saját vérét ölni. A Maghonok végül kénytelen kelletlen kiegyeztek a békében elismerve ezzel a független kavár birtokokat. Azóta a két nép szövetsége ismét előtérbe került, szoros kapcsolatot ápolnak és támogatják egymás háborúit.

### ***Kultúra***

A birodalom korai időszakaiban a Vashegyek keleti népeit érdekszférájukon kívül érintette a birodalom, s míg fegyveresen nem szállták meg eme tájakat, egy törzset sem foglalkoztatott. Az erőszakos megszállás után a klánok összefogtak, s lázadtak a birodalom ellen. Rendszeresen akadájozták az ércek szállítását, a járőrözött területeket naponta támadták, s az erdőkben bujdosva csaptak le ellenségükre.

Kavárok, Maghonok, Uhnokok, Murdhákok élnek ezen a vidéken.

### ***Vallás***

Északi politeizmus

A Maghon, Murdhák és Kavár gyerekeknek kiskoruktól kezdve mesélnek történeteket a harcos istenekről és tetteikről, így a legtöbb fiatalnak az istenek bátorsága a követendő példa, úgy tartják, ha harctéri teljesítményük az isteneknek tetsző, maguk is istenné válhatnak. A katonacsaládokba született gyerekek 8 éves koruktól edzenek, 13 éves koruktól taktikai órákat is kapnak. 18-adik évüket betöltve a helyi Órun, vagy Kerkuk szolgálatába állnak.

### ***Hadsereg***

A hadsereg gerincét a Rhud nehézgyalogosok alkotják, akik hatalmas, áthatolhatatlan phalanxokban az ellenséget csata esetén frontálisan támadják. A fegyverzetük egész testet védő fémpáncél, sisak és pajzs, valamint hosszú, tűhegyes lándzsa. Kiegészítő fegyverzetként közepes hosszúságú, szúrásra, vágásra egyaránt alkalmas kardot viselnek.

A felderítést, járőrözést, átkaroló hadműveleteket vagy béke idején rendfenntartást a gyorsmozgású könnyűgyalogság, a Churtnok-ok látják el. Felszerelésük felsőtestet védő fapajzsból, rövid kardból és hajlított íjból áll.

A könnyű lovas Tah’berna-k a csaták elején a két sereg közötti csatározásaikkal, lovasíjjász harcmodorukkal gyengítik az ellenség haderejét és harci morálját. Fontos szerepet játszanak a győztes csaták utáni üldözésekben. Íjj, lándzsa és szablya alkotja eszközeiket.

A Kavár hadseregben csatadöntő fegyvernemnek számító nehézlovasságot az Innur-k alkotják, akiket már 6 éves korukban kiválasztanak. Az arra alkalmas fiatalokat a legerőtpróbálóbb módon képezik ki a nehézlovas harcmodorra. Fegyverzetüket nehéz, egész testet takaró pácélzat és több méteres kopja alkotja, melyet szív alakú hosszúpajzs egészít ki. Tartozék fegyverzetüként, alkar terjedésű fém buzogányt használnak. Egyaránt jól bánnak a szálfegyverekkel, íjjal és karddal.