Perzsa Birodalom

A Perzsa Birodalom zászlaja

### Vallások

muszlim 53% (síita 51%, szunnita 12%), zoroasztrista 35%, keresztény 12% (nesztoriánus 10%, miafizita 2%)

A **Perzsa Birodalom** egy állam a Közel-Keleten, mely az Iráni-fennsíkot foglalja el. Vezetője jelenleg IV. Dárius nagykirály.

## **Történelem**

### **750 előtt**

A legelső jelentős perzsa állam a II. Kurus által alapított Akhaimenida Birodalom, mely kora legnagyobb államalakulata volt és az akkor ismert világ nagy részét uralta. Legnagyobb kiterjedésekor nyugati határa Thrákia és a Balkán keleti partvonala, valamint Egyiptom nyugati határa volt, északon a Kaukázus, a Fekete-tenger és a Kaszpi-tenger határolta, délen az Arábiai-félsziget homoktengere, keleten pedig az Indus-folyó határolta.

Az Akhaimenida Birodalom összeomlását Nagy Sándor hódításai idézték elő, melyek alatt a Makedón Birodalom uralkodott a területen, azt követően pedig az egyik diadoki, Szeleukosz uralkodott a Szeleukida Birodalom keretein belül.

A Szeleukida Birodalom ellen fellázadó Pártus Birodalom volt a következő politikai entitás, mely jelentős perzsa hatalommá nőtte ki magát. Anatólia keleti részét, Babilónia egészét és az Iráni-fennsíkot uralva. A Kr. u. 3. században a gyakori polgárháborúk és a politikai instabilitás következményében egy lázadás során létrejött a Szászánida Birodalom.

A szászánidák egészen a 7. század közepéig uralkodtak, ismét hatalmasra kiterjesztve a birodalom határait. A muszlim hódítások végül elérték Perzsiát is, mely előidézte a harmadik Perzsa Birodalom összeomlását is, véglegesen 651-ben.

A Rásidun Kalifátust az Ommajád Kalifátus követte, majd 750-ben bekövetkezett az Abbászida Forradalom.

### 750 után

A 8. századot sújtó katasztrófák a térségben az Abbászida Forradalommal csúcsosodtak ki. Mindennek eredményeképp Kamran al-Mansour helyi perzsa uralkodóként fegyvert fogva létrehozhatta a negyedik Perzsa Birodalmat. Az arabok elhagyták a térséget, s így ismét egy félelmetes perzsa hatalom felemelkedését tették lehetővé.

I. Kamran nagykirály azonban csak az alapokat fektethette le. Nagyon rövid ideig, kevesebb, mint 2 évig uralkodott, mely során létrehozta Birodalmát és kijelölte annak irányait. 752-ben azonban hirtelen hunyt el, valószínűleg sztrókban.

A trónon fia, Nagy Hasszán nagykirály követte. 38 éves fénykor köszöntött be az ifjú birodalomba. Hasszán nagykirály hatalmas beruházásokba kezdett, építkezésekbe kezdett. Teljesen renováltatta Persepolis városát, beleértve a királyi palotát is. Felújíttatott az Óperzsa Birodalom idejéből megmaradt emlékeket, így például Nagy Kurus mauzóleumát is. Teljes városokat újíttatott fel, gazdaságokat alapított, megreformálta az adórendszert és értékálló pénzt veretett. Adókedvezményeket rótt ki a kézművesekre és az iparosokra, ezzel lehetővé téve egy hatalmas gazdasági fejlődés megkezdődését. Uralkodása alatt Perzsia szinte teljesen megújult és felvirágzott.

Nagy Hasszán 794-ben halt meg családja közt. Egy birodalom gyászolta halálát. Őt is legidősebb fia, Dárius követte a trónon. 6 éves uralma során részlegesen folytatta apja politikáját, egyidőben azonban megerősítette Perzsiát, hadi reformokat hozott és korszerűsítette a serege felszereléseit. Erődítményeket épített és haditerveket készített.

## **Politika**

### **Kormányzat**

#### **Shahanshah**

A Perzsa Birodalom mindenkori vezetője a Shahanshah (شاهانشاه). A Shah szó jelentése király, a Shahanshah jelentése pedig Királyok királya. A titulus az európai birodalmak császár címéhez hasonlítható; gyakori fordítása: nagykirály. A nagykirály központja az Akhaimenida Birodalom tiszteletére Persepolis városa.

#### **Királyi Tanács**

A Királyi Tanács (شورای سلطنتی) segédkezik a nagykirálynak birodalma irányításában. A nagykirály teljes hatalommal bír a birodalom felett. Törvényeket hoz, ítélkezik és vezet, azonban mindehhez a Királyi Tanács tagjait veszi segítségül.

A tanács egyik legfontosabb tagja az alkirály (نایب السلطنه). A nagykirály legközelebbi tanácsadója, az alkirály feladata a Királyi Tanács felügyelete, annak tagjainak számonkérése és ismerete.

Másik nagyon fontos tanácsnok a főkincstárnok (خزانه دار سلطنتی), akinek feladata a Királyi Kincstár könyvvezetése, a kincstári pénzügyek számontartása és a pénzügyi rendszer fenntartása.

Szintén fontos szerepet tölt be a fősatrap (ژنرال ساتراپ), akinek feladata a satrapák koordinálása és a közvetítés a nagykirály és a satrapák közt.

A tanács tagja a nagykirály kijelölt utódja (وارث تعیین شده), aki általában egyidőben a jogos örökös is. Ezen intézkedésnek legfőbb oka az, hogy az örökös az öröklés bekövetkeztekor ne felkészületlenül kerüljön trónra. Részt vesz a Királyi Tanács munkájában és általában mindig az egyik tanácsnokot követi, megfigyeli annak munkáját.

#### **Ítélkezés**

A bírák (قاضی) kijelölését a nagykirály végzi, gyakran a nagykirály nevében a satrapák. Bár a törvények alapján az ítéletet a nagykirály jogosult hozni, tekintve a Birodalom széles kiterjedését és hatalmas lakosságát, szükséges bírák kinevezése. A bírák nagykirály nevében ítélkeznek.

#### **Helyi kormányzatok**

A birodalmat satrapiák (ساتراپی) alkotják, melyeket egy-egy satrapa (ساتراپ) vezet. A satrapiák a birodalom relative nagyobb részét kitevő kormányzóságok, a satrapa szó jelentése gyakorlatilag kormányzó. A satrapákat a nagykirály nevezi ki személyesen. A fősatrapon felelős a satrapák koordinálásáért.

## **Közigazgatás**

### **Pénzek**

Nagy Hasszán nagykirály értékálló, 99,89%-os tisztaságú aranypénzt veretett, melyet az Óperzsa Birodalom tiszteletére dariknak (داریک) nevez. A darik súlya körülbelül 53 gramm. A váltópénz az ezüstből veretett sekel (نقره). A sekel súlya körülbelül 22 gramm. 10 sekel ér 1 darikot. A pénztörvények értelmében az aranypénz értékét nem lehet rontani, aki mégis megtenné, az törvényt sért és akár halállal is büntethető.

### **Adórendszer**

Az adók országszerte rendszeresítve vannak. A nép az adót a satrapáknak fizeti a helyi kincstárakba, melyből a satrapa tovább fizeti az adót a Királyi Kincstár felé. A különböző satrapiák egyéni adót fizetnek, ez nincs egységesítve. A különböző satrapiákra jólét alapján vetik ki a központi adót. A szegényebb satrapiák tehát kevesebb, a gazdagabb satrapiák pedig több adót fizetnek. Minden adót évente frissítenek. Az adók relative alacsony szinten vannak, a legmagasabb adót jelenleg Persepolis tartománya fizeti - tekintve ez a leggazdagabb tartomány - 352 darik fejében. Ez rengeteg pénz, azonban a legtöbb tartomány adója nem éri el a 100 darikot se.

### **Gazdaság**

A perzsa gazdaság, földrajzához hűen kimondottan változatos. A kisipartól kezdve a kézműveseken keresztül a halászaton át a bányászaton keresztül a mezőgazdaságot figyelembe véve a szőnyegszövésig bezárólag mindenféle iparág jelen van.

A kereskedelem fontos szerepet tölt be a perzsa gazdaság életében, tekintve, hogy a Perzsa Birodalom a selyemút két ágát is lefedi.

## **Kultúra és vallás**

Messzemenően a legnagyobb etnikum a birodalomban a perzsa 85%-al, így nem meglepő, hogy a mai napig muszlim behatással a perzsa kultúra domináns országszerte.

### **Udvari kultúra**

A perzsa kultúra jelentős része a királyi udvarban történik. Persepolis politikai szerepén kívül kulturális főváros is. Hatalmas könyvtárak, amfiteátrumok, fórumok, színházak és akadémiák találhatóak meg a városban. A Királyi Udvart alkotó királyi család, a nemesség és a nagykirályt körülvevő hivatalnokok alkotják, akik a kultúra főszereplői is. Divatot alkotnak, könyveket írnak, színdarabokat hoznak létre és összességében általában kifejezetten művelt emberek, akik nem csak élvezik, hanem alkotják is a kulturális műveket.

A királyi udvar tagjai a "magas társadalom". Márványból építkeznek, hatalmas villákat húznak fel, a nemesség gyakran saját udvarral rendelkezik. Hivatalnokokkal, szolgálókkal, tudósokkal és művészekkel.

### **Az udvaron kívül**

A közemberek többsége írástudatlan. Ezzel szemben a nemesség általában gyermekeit iskolába járatja; azonban az alsóbb rétegeknek erre nincs lehetősége. A tanuló gyermekek általában 5 évesen kezdik meg az oktatásban való részvételt és 10-20 évet tanulnak. Hivatalosan 25 éves kortól minősül egy ember felnőttnek.

Az átlagember hosszú ruhákat hord, ujjasat, vagy ujjnélkülit. Ehhez bőr, vagy szövetnadrágot viseltek, melyet övvel rögzítettek. Csizmákat, illetve három-négy szíjas cipőket hordtak. Gyakran hordtak kalapokat is. A ruházat színe gyakran a személy társadalmi hovatartozását, foglalkozását is jelezte. Piros színű ruházatot gyakran a katonák, fehéret a papok és kéket a parasztok hordtak. A királyok mindhárom színt viselték, ezzel is jelezve, hogy mindhárom csoport felett uralkodnak.

### **Vallás**

A Perzsa Birodalom államvallása síita muszlim. Ezt a hitet követi a lakosság kb. 51%-a, így többséget alkotnak. Az iszlám Mohamed és a kalifátusok hódításaival terjedt el igazán Perzsiában; azt megelőzően az óiráni, majd Zoroaszter után a zoroasztrizmus volt a széleskörűen elterjedt vallás. A mai napig a második legnagyobb hit, a lakosság közel 35%-a tartozik ehhez a valláshoz.

A síita iszlám a második legnagyobb ága az iszlámnak a szunnitákat követően. Lényeges teológiai eltérés a kettő közt nincs, elsőkörben politikai különbségek találhatóak meg, melyek közül a legfontosabb az, hogy Mohamed próféta kijelölte kalifának (utód) és imámnak (vezér) Ali ibn Abi Talibot, aki lánya, Fatima férje volt.

A síiták legnagyobb szektája a tizenkettes síita, vagy *imamiyya*, mely a síiták 85%-t adja. A tizenkettes síiták jelenlegi imámja Ali ibn Musa al-Rida 799 óta. Ő a 8. imám. Helyzete azonban érdekes, ugyanis a tizenkettes síiták jelentős többsége, így teológusok és tudósok is azt tartják, hogy apja, Musa ibn Ja'far al-Kazim, a hetedik imám elvesztette mandátumát, melyet a szintén az Ali és Fatima ágán Mohamed leszármazottja, Nagy Hasszán perzsa nagykirály örökölt, tekintve, hogy ő az, aki felvirágoztatta a perzsa államot. Sokak szerint tehát Musa al-Kazim már soha nem is volt imám, és 765-ben, Ja'far ibn Muhammad ibn Ali al-Sadiq, a 6. imám halálakor Nagy Hasszán nagykirály vált a 7. imámmá, s így jelenleg a 8. imám Nagy Hasszán halála óta Dárius nagykirály. Konkrét megmozdulás azonban nem volt ezen teológia megerősítésére, s így a népszerű vezető Dárius nagykirály, míg a jogos, teológiailag is elfogadott imám Ali ibn Musa al-Rida.

### **Nyelvek**

A Perzsa Birodalom államnyelve a perzsa (középperzsa); azonban ezen nyelvet törvények kiadásához, hivatalos okmányokhoz, kincstári utasításokhoz, etc. használják. A népesség nagyrésze ezt a nyelvet beszéli és használja, azonban minden tartománynak megvan a maga nyelve, így pl. Baghdad provinciájában arab a hivatalos és a beszélt nyelv.

## **Haderő**

A haderő alapvetően két különböző ágra bomlik: a Királyi Hadsereg (ارتش سلطنتی) végez hadműveleteket, hódít és látja el a Királyi Udvar védelmét; míg a helyőrségek (پادگان) látják el a települések és a satrapiák védelmét.

### **Királyi Hadsereg**

A hadsereg kb. 2/4-e nehézgyalogság, 1/4-e nehézlovagság és 1/4-e könnyűgyalogság. A Királyi Hadsereg a háborúzás gerince. A nehézgyalogság jól páncélozott és erősen fegyverzett gyalogság. A nehézgyalogság támogatója a lovasság, akik általában szárnyvédek és üldöznek. A hadsereg ismeretes fegyelmezettségéről és gyors reakcióképességéről.

### **Helyőrség**

A helyőrséget többségében könnyűgyalogosok és íjászok alkotják. A helyőrség ellátmányáért a satrapák felelősek, azonban a helyőrségek felett parancsjoggal, irányítással semmilyen módon nem bírnak. A katonai és a civil adminisztráció szét van választva, ezzel megelőzve, hogy egy személy túl nagy hatalomhoz juthasson.