Kasztiliai Monarchia

# **Rövid bemutató:**

A Kasztíliai Monarchia ( latinul:Monarchia Castellae) az Ibériai-félsziget központi és keleti részén működő független állam.  Államformája abszolút monarchia. Az uralkodónak állandó hadserege van, melyre támaszkodhat és és korlátlan hatalommal rendelkezik, kihagyva a rendi országgyűlést a döntéshozatalban.

# **Történelme:**

Id.sz.927-ben jött létre az Asztúriai Királyság egyik utódállamaként, előbb grófságként, majd 1035-től királyságként. Legelőször a Leóni Királysággal egyesült, majd Navarrát annektálta nyugaton és délen.

# ***A Kasztíliai Grófság:***

III.Alfonz már a 890-es évek végétől folyamatosan szembesült a fiai – Garcia (871?–914), Ordono(873 – 924) és Fruela (875–925) – lázongásaival. A gyermekeket édesanyjuk, Jimena is támogatta. A fivéreket támogatta a nemesség egy  része is. III. Alfonz király végül belefáradt a konfliktusba, és a polgárháborút elkerülendő 910-ben lemondott fiai javára igy közöttük birodalmát felosztotta. ugyanebben az esztendőben elhunyt. Fiai közül García leóni király (910–914), II. Ordoño Galicia királya és leóni király, II. Fruela Asztúria királya (910–925) és később León királya (924–925) lett. Az újonnan megalakult Leóni Királyság területén jött létre a Kasztíliai Grófság 927-ben.

# ***Kasztíliai Királyság:***

III.Sancho  kiterjesztette hatalmát Leónra és Kasztíliára is, így a félsziget legerősebb keresztény uralkodójává vált. 1035-ben bekövetkezett halálakor felosztotta birodalmát fiai között. Ekkor emelte Kasztíliát királyi rangra, így fia I. Ferdinand León és Kasztília királya lett. Ferdinánd szintén felosztotta országát fiai, Sancho és Alfonz között, így 1065-ben először lett független királyság Kasztília. Sancho halála után (1072) azonban Alfonz örökli a trónt, és a két ország újra egyesül. A perszonálunió egészen 1157-ig áll fenn, VII. Alfonz haláláig. A kasztíliai trónt elsőszülött fia III. Sancho örökölte.

# ***Kasztíliai és Leóni Királyság:***

Berengária királynő (1217) 1197-ben feleségül ment apja unokatestvéréhez, a szintén a Burgundiai-házból származó IX.Alfonz (1171–1230) leóni királyhoz, akinek a második felesége lett. Berengária és IX. Alfonz házasságát a közeli rokoni kapcsolat miatt III.Ince pápa 1204-ben érvénytelenítette, és Berengária – a házaspár gyermekeivel együtt – hazatért apja udvarába. A leóni király figyelme ekkor visszafordult az első felesége, Terézia, I.Sancho portugál király lánya és e házasságából született gyermekei felé, amely házasságot egyébként III.Celesztin pápa már 1196-ban – szintén a közeli rokoni kapcsolat miatt – érvénytelenített. A két királyság viszonya megromlott, a volt házastársak később szembe is kerültek egymással. IX. Alfonz ugyanis beavatkozott Kasztília ügyeibe: 1217-ben meghalt I.Henrik (1204–1217) király, VIII. Alfonz fia és utóda. Kasztília királynője ekkor Berengária lett, Henrik nővére, azonban még ebben az évben (1217) lemondott a IX. Alfonztól született fia, Ferdinánd (1201?–1252) javára, ő lett III.Ferdinánd (1217–1252). IX. Alfonz ekkor a maga uralma alatt akarta egyesíteni a két királyságot, és a leóni sereg bevonult Kasztíliába. A kasztíliai nemesség azonban nem állt mellé, IX. Alfonz pedig támogatás hiányában visszavonta seregét és 1218-ban kiegyezett a kasztíliaiakkal. Alfonz örökös nélkül halt meg, így Ferdinánd ismét egyesítette a két országot, amely ezután már nem vált ketté. IV,Henrik halála után polgárháború tört ki lánya, Johanna és annak nagynénje, Izabella között, melyből utóbbi került ki győztesen.

# ***Az Uniók időszaka***

Izabella 1475-ben házasságot kötött II.Ferdinánd aragóniai királlyal (V. Ferdinánd néven Kasztília királya), akinek halála után Kasztília és Aragónia egyesülésével létrejön a Spanyol Királyság.  A spanyol egyesülést követően 1478-ban létrehozták a hires spanyol inkviziciót, elűzve és meggyilkolva igy több ezer zsidót.  2 évvel a zsidók kiűzése után egy hamar zajló polgárháború zajlott az Ibériai-félszigeten, melynek eredménye Kasztilia kiválása lett a Spanyol Királyságból, megalakitva egy részben új államot Kasztíliai Monarchia néven 1495-ben. 1492-ben megkezdődött az Európai kultúra globalizációja: Kolumbusz Kristóf felfedezésével elsőként Spanyolország és Portugália indult gyarmatositó útjára az Amerikai kontinensen. 1494-ben Spanyolország és Portugália között megszületett a Tordesillasi szerződés, melyben felosztotta a két ország az egymás között újonnan megszerzett területekeit. Két évvel a szerződés után 1496.augusztus 17-én a kölcsönös bizalom és együttműködés Portugália és Spanyolország között egy új egyesüléshez vezetett, a Portugál-Spanyol Konföderáció létrejöttéhez. VI.Sándor pápa e szerződés megszületésének lehetőségéhez is szorosan hozzájárult.

# ***A reconquista***

A reconquista, azaz az Ibériai-félsziget felszabadítása az arab uralom alól, már a 10.században megkezdődött. A félsziget keresztény államai a pápa támogatásával fokozatosan győzik le a feldarabolódott Córdobai Kalifátus utódállamait, ebben nagy szerepe volt a Kasztíliai Királyságnak is. 1236-ban III. (Szent) Ferdinánd már Córdoba városát szabadítja fel, majd 1248-ban Sevilla városát is elfoglalja. Az utolsó iszlám kézen maradó terület Granada volt, ezt 1492-ben V. Ferdinánd és I. Izabella szabadítja föl, beteljesítve ezzel a reconquistát.

# **Földrajza:**

Az állam nyugaton a Portugál-Spanyol Konföderációval határos, míg északon a Francia királysággal áll szomszédságban. Keleten és délen a Földközi-tenger határolja. Nevét a spanyol *Castilla* szóból származtatják, melynek jelentése kastély, vár, erőd. A tágas, viszonylag ritkán lakott kasztíliai fennsík, a *meseta* Spanyolország központi területe. Átlagosan 600 méterrel a tenger színe felett fekszik. Területe két tájegységre osztható: **Ó-Kasztília** *(Castilla la Vieja)* és **Új-Kasztília** *(Castilla la Nueva)*. Előbbin a Madridtól nyugati–északi, utóbbin a Madridtól keleti–déli irányban elhelyezkedő tájegységeket értjük.  Kasztília és León, valamint a Kasztília-La Mancha régióját egy sor hegyvonulat választja el egymástól. A kopár fennsíkon elsősorban állattenyésztéssel, pásztorkodással foglalkoztak.

# **Az ország vezetése**

Az immáron független monarchiát I.Fülöp (Szép Fülöp) kasztíliai király irányitotta, aki mellesleg Ausztria főhercege is volt, igy került összefüggésbe az ország a Habsburg-házzal, ellenben megtagadva egyes örökségeket, teljes függetlenségben tőle. Az országot szigorú irányítás jellemezte, kezében összpontosult a hatalom, viszonylag jó döntéseket, mely fellendülő gazdasághoz vezetett. Diplomáciai szempontból I.Fülöp kiemelkedő  szerepet játszott az ország védelmében és fennmaradásában.