Indien

**Indien**, officielt **Republikken Indien**, er en suveræn stat i den sydlige del af Asien, hvor landet udgør hovedparten af det indiske subkontinent. Indien grænser op til Pakistan, Kina, Nepal, Bhutan, Bangladesh og Myanmar.

Indiens nationale sprog er primært hindi og engelsk, der er de sprog, regeringen kommunikerer på. Derudover er på delstatsniveau en række forskellige sprog anerkendt.

## Historie

### Forhistorisk tid

Moderne mennesker ser ud til at have slået sig ned på subkontinentet mod slutningen af sidste istid, eller for rundt 12.000 år siden. De første bekræftede permanente bosættelser dukkede op for 9.000 år siden, og spor efter en neolitisk kultur er blevet fundet i Khambatbugten. Landsbylivet startede med det neolitiske Mehrgarh, mens den første bycivilisation i regionen var Induscivilisationen, med betydelige udgravingsfelter ved Mohenjo Daro.

Bronzealderen på det indiske subkontinent begyndte omkring 3.300 f.Kr. og startede med Induscivilisationen. Indbyggerne i Indusdalen, harapperene, udviklede nye teknikker i metallurgi og producerede kobber, Bronze, bly og tin. Civilisationen er kendt for sine byer byggede af mursten, afvandingssystemer langs vejene og huse med flere etager. Det er formodet, at geologiske forstyrrelser og klimaændringer førte til civilisationens nedgang.

### Invasioner og dynastier

Dele det nordvestlige indiske subkontinent (nu det østlige Afghanistan og Pakistan) kom under overhøjhed under det persiske akamenideimperium i ca. 520 f.Kr. De persiske og græske invasioner havde vigtige konsekvenser for indisk civilisation. De politiske systemer hos perserne skulle få indflydelse på fremtidige styreformer på subkontinentet, herunder administrationen under Mauryan-dynastiet.

Chandragupta Maurya, en general i eksil, grundlagde i 321 f.Kr. Maurya-dyanstiet efter at have væltet den regerende kong Dhana Nanda. Det meste af subkontinentet var forenet under en eneste magt for første gang under mauryanernes styre. Maurya-dynastiet var ansvarlig for at sprede buddhistiske idealer i hele Østasien og ændrede fundamentalt historien og udviklingen i hele Asien.

Mellemperioden var en tid med betydelig kulturel udvikling. Satavahana, også kendt som andhraerne, var et dynasti som herskede i det sydlige og centrale Indien fra omkring 230 f.Kr. Kalabhras, et buddhistisk kongerige, afbrød for en kort tid det normale herredømme under cholaerne, cheraerne og pandyanerne i syd.

### Middelalderen

Efter den arabiske invasion af Indiens gamle vestlige nabo, Persien, var styrkerne i området ivrige efter at invadere Indien, som var den rigeste klassiske civilisation med blomstrende international handel. Efter modstand i nogen århundreder fra forskellige nordindiske kongedømmer, blev der etableret et kortlivet islamisk imperium. Arabere, tyrkere og afghanere invaderede i 12. og 13. århundrede dele af det nordlige Indien og etablerede Delhisultanatet i begyndelsen af det 13. århundrede i områder, som rajputene tidligere havde holdt.

Babur, en timuridisk efterkommer af Timur Lenk og Djengis Khan, fejede i 1526 gennem Khyberpasset og etablerede Mogulriget, som varede i over 200 år. Mogul-dynastiet herskede over det meste af det indiske subkontinent inden 1600. Det gik ind i en svag nedgang efter 1707 og blev til sidst besejret under uafhængighedskrigen i 1857.

### Kolonisering og nyere tid

British East India Company fik tilladelse af den mogulske kejser Jahangir i 1617 til at handle i Indien. East India Company monopoliserede handelen i Bengalen. De introducerede et skattesystem kaldet permanent bosætning, som indførte en feudalagtig struktur i Bengalen. Inden 1850-erne kontrollerede East India Company det meste af det indiske subkontinent. Den første betydelige bevægelse mod selskabets hårde styre resulterede i det indiske oprør i 1857, og efterfølgende blev al magt overført fra selskabet til den britiske trone, som begyndte at administrere det meste af Indien som en koloni.

Fra 1920 startede ledere som Mahatma Gandhi massebevægelser for at arbejde mod Britisk Raj. Revolutionær aktivitet mod det britiske styre fandt også sted i hele det indiske subkontinent. Disse bevægelser formåede at skaffe subkontinentet uafhængighed i 1947. Samtidig med ønsket om uafhængighed havde også spændinger mellem hinduer og muslimer udviklet sig over årene. Efter delingen af provinserne Punjab og Bengalen, udbrød der optøjer mellem sikher, hinduer og muslimer flere steder i Indien.

## Politik

### Administration

Som en forbundsstat er Indien inddelt i 29 delstater. Disse har en udstrakt grad af selvstyre. Indien har også seks forbundsterritorier og et nationalthovedstadsterritorium (Delhi); disse styres direkte fra centralt hold og har i modsætning til delstaterne ikke egne regeringer og politiske forsamlinger.

Der er store politiske forskelle mellem de indiske delstater når det kommer til politisk og økonomisk system. Enkelte delstater, som Kerala, Tripura og Vestbengalen, er kendt for sine store kommunistbevægelser, som har vundet de fleste valg og i stor grad siddet med den politiske magt helt siden uafhængigheden. Andre delstater har i større grad været dominerede af religiøse, nationalistiske og etnocentriske partier.

### Udenrigspolitik

Militært set er Indien en regional stormagt, med en professionel hær på over én million soldater med en reservestyrke på en halv million, samt marine og luftforsvar. Paramilitære styrker på over en million, samt politi og hjemmeværnet på over halv million, kommer oveni. Den største del af landets militærudstyr er af sovjetisk oprindelse. Selv om Indien har igangsat modernisering af forsvaret, er forsvarets budget i procent af BNP faldet de seneste år.

De seneste år har Indien haft en indflydelsesrig rolle i Association of Southeast Asian Nations (ASEAN), South Asian Association for Regional Cooperation (SAARC) og Verdenshandelsorganisationen (WTO). Indien var med til at etablere FN, og har i lang tid været støtte for FN.

## Geografi

Indien har et areal på 3.287.263 km², hvilket arealmæssigt gør det til verdens syvendestørste land. Det nordlige Indien omfatter en del af bjergkæden Himalaya. Landets klima varierer fra tropisk i det sydlige Indien til tempereret eller koldt i det nordlige Indien. Hele landet bortset fra Himalaya-bjergområdet har monsunklima med to forskellige monsuntider: Den nordøstlige monsun fra december til februar, og den sydvestlige monsun fra juni til december. Tiden mellem de to monsuner er tør og varm med temperaturer, der kan nå over 45 °C. Denne periode kaldes "brandstjernetiden" i Sydindien.