Kazekia

**Kazekian valtakunta** (kaz. *Katźekot Imperume*) on valtio Itä- ja Etelä-Euroopassa. Se kattaa osan Venäjää, Itä-Ukrainaa, Krimin, Turkin Euroopanpuoleisen alueen ja pienen osan Pohjois-Kreikkaa. Maan johtajana toimii tsaari, jonka valta on rajaton. Kazekian pääkaupunki on Belerov ja asukasluku on 38 miljoonaa asukasta. Maan asevoimat eivät ole kovinkaan laajat.

Kazekian hallinnollisena elimenä toimii yksikamarinen Suurkokous, joka vastaa parlamenttia. Sen johdossa on suurmestari Hassel Swart. Maan demokratia perustuu tsaarin suopeuteen, mikä voi julistaa esimerkiksi sodan tai hajottaa Suurkokouksen. Ensinnä mainittua tsaari käytti viimeksi vuonna 2002 (Kaukasuksen sota) ja viimeksi mainittua vuonna 1975 (Otto Trovitzin hallituskriisi).

## **Historia**

### **Blarkovan Kazekia**

Qruutilaiset viikingit, joita antomaanit kutsuivat barjageiksi, yhdistivät ryöstelyn ja kaupan ja alkoivat retkeillä Baltiasta Mustallemerelle ja Kaspianmerelle johtavilla vesireiteillä. Jokien varrella asuneet slaavit palkkasivat barjageja usein suojelijoikseen. Vanhimpien kronikoiden mukaan Gurik-nimisestä barjagista tuli Kastovjan ruhtinas noin vuonna 860. Todellisuudessa hänen hallintopaikkanaan saattoi olla Kriminlinna (Kastovjan ruhtinaskunnan kaupunki perustettiin nykyarkeologian mukaan aikaisintaan noin 930). Noin vuonna 880 hänen seuraajansa ottivat haltuunsa Blarkovan ja perustivat Blarkovan Kazekian, tai Blarkovan Katsin, Vezisjiki-joen laaksoon. joka oli aiemmin ollut kasaarien vallassa. Blarkovan Kazekia käsitti jo 800-luvun lopussa laajan alueen, joka toimi nykyisen Kazekian esimuotona. Varsinaisesta Kazekiasta ei kuitenkaan vielä voi puhua siitäkään syystä, että Blarkovan Kazekia voidaan nähdä niin ikään Hungarian ja Greenjärven alkuna.

### **Blarkovan Kazekian romahdus ja Kazekian perustaminen**

Blarkovan Kazekian viimeinen suuri kuningas, tai itseasiassa kuningatar Natalia Filippovna, kuoli punatautiin vuonna 1413. Hänen sairas veljenpoikaansa Gusinia ei haluttu valtaan, mikä synnytti valtataistelun maan aatelisten välille. Jopa puskaritarit vaativat Blarkovan Kazekiaa itselleen.

Pohjoisemmassa Kastovjan ruhtinaskunnassa huomattiin Blarkovan Kazekian sisällissota. Ruhtinas Daron Mertall hyökkäsikin pian Blarkovaan ja surmasi itse kuninkaaksi julistautuneen Gusin Filippovnan. Toisen tarinan mukaan joku Gusinin oman varsijousiyksikön miehistä ampui vasaman kuninkaan päähän. Taistelu päättyi Mertallin voittoon ja Blarkovan Kazekian hävitykseen.

Pian Blarkovan Kazekian tuhon jälkeen suurin osa Kazekian alueen kaupungeista ja maista halusi liittyä Kastovjan Kazekiaan. Maan nimi muuttui pian vain Kazekiaksi viimeiset kunnat ja kylät liitettiin valtakunnan väkivalloin. Daron Mertall kuoli lapsettomana vuonna 1431, joten valtaan nousi Ivan Olegovich, joka kruunautti itsensä ylikuningas Ivan I Olegovichiksi. Nykyään kunnia Kazekian valtakunnan yhtenäistämisestä ja pitämisestä kasassa kuuluu tälle miehelle, jonka takia häntä kutsuttiin jo 1700-luvulla Ivan I Yhdistäjäksi.

### **Khalinov I Myötämielinen**

Khalinov I, myöhemmin Myötämieliseksi kutsuttu, kruunattiin keisariksi vuonna 1613 isänsä suurruhtinas Patiros II jälkeen. Hänen valtakautensa alkoi suurilla myönnytyksillä, maaorjuuden aseman heikentämisellä ja korkeilla veroilla. Kansa ei ollut tyytyväinen ristiriitaisiin päätöksiin, jotka johtuivat siitä, että Khalinov ei osannut tehdä omia päätöksiä vaan luotti satunnaisesti johonkin hovissaan vierailevaan aateliseen.

Khalinov I tuli itsevarmaksi johtajaksi vasta 1620-luvulla, kun hän sai selville että aateliset olivat yrittäneet hänen siskonsa murhaa. Aateliset teloitettiin ja Khalinov sai maineen hurjana ja oikeamielisenä hallitsijana. Hänen keisariutensa luisui kuitenkin myötämielisyyteen uudelleen 1630-luvulla. Hän kuoli vuonna 1662 korkeassa iässä.

### **Khalinov II Suuri**

Khalinov II kruunattiin keisariksi vuonna 1664, hänen äitinsä hallittua valtakuntaa väliaikaisesti kaksi vuotta. Khalinov oli valtaan noustessa 10-vuotias poika, joka rakasti lukemista, ratsastamista ja herkkuja. Kirjalan hovista palkattiin rapier-miekkailijoita opettamaan pojalle miekkailua, missä pojasta tulikin loistava.

Khalinov murhautti äitinsä vuonna 1691, saatuaan selville että tämä oli yrittänyt syöstä poikansa vallasta. Pian sen jälkeen alkoivat maaorjien kapinat, jotka kukistettiin verisesti. Vuonna 1695 Khalinov II lähti kiertämään läntistä Eurooppaa. Hän teki jopa oikeita työläisten töitä oppiakseen laivanrakennustaitoa ja joi pippuriviiniä ja -konjakkia kirjalaisten aatelisystäviensä kanssa.

Vuonna 1698 tuli kutsu kotiin: maaorjat olivat aloittaneet toisen kapinan. Khalinov näytti maaorjille toisen kerran, mitä kapinoitsijoille käy, tällä kertaa entistäkin raaemmalla tavalla. Kyporiassa hänen kuiskittiin olevan hullu, Rodoriassa nero. Vuonna 1707 Khalinov voittu Suuren Itämeren sodan Karjalaa vastaan ja perusti Kazekian keisarillisen laivaston. Vuonna 1720, vanhuutensa päivillä, hän julistautui ensimmäistä kertaa Kazekian historiassa tsaariksi ja päätti, että Kazekian johtajan täytyy aina olla vain tsaari. Tämä lopultakin lopetti vaihtelun sellaisten arvonimien, kuin ylikuningas, keisari tai suurruhtinas välillä.

### **Teollistumisesta nykypäivään**

Teollistumiseen Kazekia lähti mukaan jälkijunassa. Ensimmäiset junat saapuivat valtakuntaan vasta 1880-luvulla. Ensimmäiset lennätinlinjat tulivat metallisten sotalaivojen ohella Kazekiaan 1890-luvulla. Vuonna 1915 maa taisteli Kaukasuksella Hungariaa vastaan.

Kazekia osallistui Suuren maailmansotaan Hajavaltojen puolelle vuonna 1927. Maa voitti niin katistanilaiset kuin khalifornialaisetkin, mutta hävisi Hungarialle monia taisteluita. Vuonna 1939 maahan perustettiin, demokraattisten aatteiden levitessä, Suurkokous vastaamaan parlamenttia. Nykyään Kazekia onkin hyvin demokraattinen pienestä parlamentista huolimatta, vaikka demokratia perustuukin tsaarin suopeuteen.

## **Politiikka**

Kazekian hallinnollinen elin on Suurkokous, eli parlamentti, jossa on 54 edustajaa. 50 edustajaa valitaan puolueista ja neljä sitoutumattomista poliitikoista. Suurkokouksen johdossa on suurmestari Hassel Swart, joka on toiminut suurmestarina vuodesta 2018. Suurkokouksenvaalit Kazekiassa järjestetään joka viides vuosi.

Parlamentin puolueet:

* Kansanpuolue (sininen), 30 paikkaa
* Vihreä Vasemmisto (vihreä), 17 paikkaa
* Sitoutumattomat (harmaa), 4 paikkaa
* Demokraattinen Keskusta (keltainen), 3 paikkaa

## **Talous**

Ulkomaankauppa oli tavaraviennin osalta vuonna 2012 vahvasti alijäämäinen. Kazekian tavara viennin suuruus oli tuolloin 68,8 miljardia ja tuonnin 84,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Dollarimääräisesti merkittävin tavarakaupan kumppani oli Greenjärvi, jonne osuus viennistä oli 25,6 % (17,6 mrd USD) ja tuonnista 32,4 % (27,4 mrd USD).

Taloudellisesti merkittäviin luonnonvaroihin kuuluvat muun muassa: rautamalmi, kivihiili, mangaani, maakaasu, öljy, suola, rikki, grafiitti, titaani, magnesium, kaoliini, nikkeli, elohopea, puutavara ja peltomaa.

## **Lähteet**

1. ↑ https://fi.wikipedia.org/wiki/Ven%C3%A4j%C3%A4n\_historia#Kiovan\_Ven.C3.A4j.C3.A4
2. ↑ https://fi.wikipedia.org/wiki/Ukraina#Vienti\_ja\_tuonti
3. ↑ https://fi.wikipedia.org/wiki/Ukraina#Luonnonvaroja