Visegrádi Fejedelemség

A Visegrádi Fejedelemség zászlaja

## **Háttértörténet**

### **A kezdeti időszakok, és a Szász zsoldosság:**

Harald, kezdetben egy közel 5000 fős szászokból és északi germánokból álló zsoldossereg kapitánya. A sereg kezdeti időszakaiban, szláv és balti törzseknél szolgált, melyeknek a végeredménye általában mindig ugyan az lett: A törzs nem tudta fizetni a zsoldot, ezért ellenük forduló fosztogatásba kezdett, az első nagyobb háború amire felfogadták a sereget, az a Szászok királyának felhívására történt, mikor is Karoling Károly Frank király megindult azok ellen. Harald és seregének feladata az utánpótlás vonalak támadása lett, melyet a hosszú vonalak miatt effektíven véghez tudtak vinni, az onnan szerzett felszerelésből és készletekből a zsoldosok tapasztalatra, vagyonra és felszerelésre tettek részt, mindezek mellett létszámuk is kiegészült, fríz földiek, és szászok is csatlakoztak hozzájuk. Azonban miután 775-ben a Frankok döntő csapást mértek a szászokra, a csatában a zsoldossereg nagyrésze odaveszett. Ekkor egy ifjú, ambiciózus zsoldos kapitány az akkor 17 éves Sigfridr vette át a zsoldosok vezetését. Sigfridr és megmaradt emberei, csatlakoztak Nagy Károlyhoz, a pontos egyesség nem ismert, de az biztos, hogy a sereg tagjai megtarthatták eredetei vallásukat, és hogy a zsoldosok személyesen Nagy Károly mellett maradtak.

### **Zsoldosság Nagy Károly seregében:**

Sigfridr és serege, mindig személyesen az uralkodó közelében és annak seregében harcoltak, ennek két oka volt, egyrészt mert az uralkodó nem bízott bennük teljesen, másrészt mert Sigfridr és Nagy Károly remek barátokká váltak a szász hadjáratok során Sigfridr sokat tanult, a modern európai államokról, a történelemről, és a hadviselésről. Miközben a zsoldos mesélt Károlynak a saját hazájáról. Mindeközben a sereg létszáma is növekedett, keresztények és szászok is csatlakoztak hozzájuk szép számmal. A szász háborúk után a zsoldosok bejárták Európát a királlyal. Melynek tetőpontja az arabokra mért hatalmas csapás volt a Pireneusoknál Ekkor, a sereg több tagja is megkeresztelkedett a leghíresebb ezek közül vörös Skain, ki ezek után csak keresztény Skain néven lett ismert. Nagy Károly ekkor már rebesgette Sigfridr előtt egy lehetséges kárpátmedencei hadjárat lehetőségét, de erre soha nem kerülhetett sor, az uralkodó váratlan halála miatt.

### **Hadjárat a kárpátmedencében:**

Az ekkor nagyjából 7000 fős zsoldossereg, egy elit gyilkoló gépezetté formálódott a hadjáratoknak és Sigfridr reformjainak köszönhetően. A sereg 5000 gyalogból, és 2000 elit szászokból álló, de frank mintára felszerelt nehézlovasból állt. Károly halála után a sereg a kárpátmedence felé vette az irányát, amit 789-re ért el, és ekkor át is lépte annak határát. A sereg szinte bármilyen ellenállás nélkül dúlta fel az avar településeket és haladt az avar birodalom központja felé, ennek az oka pedig az volt, hogy az országban hatalmas válság dúlt, melynek több oka is volt, egyrészt a kánságban ekkor polgárháború dúlt, mert az előző kán fiúgyermek nélkül, váratlanul és fiatalon halt meg. Mindezek mellett az utóbbi évek termései borzasztónak sikeredtek ezért országszerte éhezés tört ki. A három oldalú polgárháború egyik szereplője a Nyugat Dunántúlon székelő, bizonyos Etelkin, a volt kán unokaöccse kétezer fős seregével megközelítette Sigfridr seregét, s párbajra hívta ki Sigfridrt melynek a tétje a következő volt: Ha Sigfridr nyer, Etelkin serege csatlakozik hozzá, és Etelkinnek joga a trónra Sigfridre száll, azonban ha Etelkin aratna győzelmet a zsoldosok csatlakoznak hozzá és támogatják a trón igényét. A párbajra sor is került, melynek során, Sigfridr fokosának harmadik mozdulatával végzett az ifjú Etelkinnel. Ezután 789 nyarán Sigfridr bevette Hringet a Kánság központját, ágyasául vette a volt kán feleségét és lányát, majd önmagát, a Duna kanyarulatában fekvő Hring vagyis a szlávok által csak Visengradnak hívott fejedelmévé és nem utolsó sorban Avar kánná kiáltotta ki magát. Ennek hallatára a másik két polgárháborús fél, össze fogott és ellene fordult, 789 decemberében a Tisza jegén csatát vállalt az avar sereggel és döntő győzelmet aratott felettük miként a Tisza jege vörössé vált, egyértelmű lett, hogy ki az új uralkodó.

### **Hatalmának megszilárdítása:**

Sigfridr első sorban, hat legkiválóbb hadnagyának földet adott, s ki adta nekik, hogy oda erődöket húzzanak fel. Mindezek mellett, veteránjainak Nyugati mintára nemesi címet és a címmel földet adományozott. Azon Avar urak hatalmát kegyetlen módszerekkel letörte kiknek kételkedett hűségében, az avarok vallását szabadon gyakorolhatóvá tette, mindezek mellett feleségéül vette a volt Kán feleségét kitől két fia, és egy lánya született. A pusztulások során kihalt területekre délről, északról, szlávokat hívott. Nyugatról Szász menekültek érkeztek kik főként az erődök köré települtek le, hol városokat alapítottak. Lovasságát átalakította és lojális avarokkal bővítette. A kánság igy formálódott át fejedelemséggé, Sigfridr azonban mint fejedelemnek, mint kánnak nevezi magát és mindkét titulust viseli.799-re Sigfridr egy hatalmilag stabil államot hozott létre 42 éves korára.

## **Az állam vallási helyzete**

Az új állam vallásilag megosztott, de viszonylag stabil lábakon áll. Az ország nyugati régiójában, tehát a Dunától nyugatra, hol keresztény Skain és annak emberei kapták a földeket, főként a nyugati kereszténység dominál, a szlávok vallásával vegyülve. Mindezek mellett, Skain keresztény lovagokat, és családokat telepitett le, a befelé vándorló, vagy kihaló avar családok helyére. Skain kérésére az uralkodó egy bizonyos vallási adó fejében, a keresztények nyugaton szabadon gyakorolhatják vallásukat, és templomokat is épülhetnek. Északon a szlávok és azok vallása van többségben, de mivel ez nem nagyban tér el az uralkodó vallásától igy ezeket szabadon gyakorolhatják. A helyzet délen is hasonló, annyi különbséggel, hogy itt a keleti kereszténység is megtalálható foltokban. Erdélyben, az uralkodó egyik kapitánya irányit, ki úgy szilárdította meg hatalmát, hogy elvette egy helyi bolgár nemes leányát, nemsokkal később ő is felvette a keleti kereszténységét. Igy Bolgár Károly néven vált híressé. Károlynak köszönhetően, Erdélyben a keleti keresztények hasonló feltételekkel gyakorolhatják vallásukat, mint a nyugataik. Az állam központi területein, a Duna-Tisza közén és az alföld különböző részein telepedtek le a megmaradt avarok. Tekintve, az uralkodó titulusa kán is, és hogy ezt elfogadják cserébe szabad vallásgyakorlást kértek, ami meg is kaptak. A fővárosban, dominál az Asatrú vallás, a bürokráciában is ők vannak abszolút többségben.

## **Az állam társadalma**

Az új államban egy kezdetleges feudalizmus van jelen. Vidéki területeken, a kapitányokból, lovagokból, magasabb rangú avarokból áll a nemesség. Kiknek jobbágyaik vannak a településeken, a jobbágyoknak kötelezően robotot kell adnia, ami évi 170 napot kell teljesíteniük. A városokban, nagyobb településeken úgynevezett szabad polgárok élnek, ők kézművesek és kereskedők. Országszerte szabad lovasok is járják az országot, munkát, keresve zsoldosként. Ritkán egyedül, többször 4-5 fős csapatokban járnak. Őket követi a nemsség, a szegényebb kis nemesektől, egészen az országrészeket irányitő főnemességig terjednek.

## **Gazdaság**

Az állam gazdaságilag, remek helyzetben van, hiszen szinte mindent képes önmagának előállítani. A városokban, a termékek feldolgozása történink, a szászok és szlávok által. A fakitermelés és a kőfejtés is virágzik, mivel a városépítésnek sok nyersanyagra van szüksége. Az alföldön, az avarok mezőgazdasággal foglalkozva mindenféle állati és mezőgazdasági termékeket állítanak elő. Az államban háromféle fizető eszközt vezettek be: Római mintára az arany talentumot, ami egy közel 80 százalékos aranyérme. Ezt követi az ezüst denárius, 1 arany talentum, 20 ezüst denáriust ér. Ezt követén a réz tallér 1 ezüst denárius pedig 50 réz.

## **Harcászat**

A visegrádi hadseregek legfontosabb része a gyalogsága, északi mintára, pajzsfalban harcolnak, rövid kardokkal, fokosokkal, fejszékkel, eseteként előkerül a dárda is. Mivel a katonák felszerelését maguk veszik, igy a könnyű gyalogság dominál, de sok nemes kik a zsoldosoktól származnak, gyalog harcolnak, ezért szép számmal előfordulnak nehéz gyalogos századok is. Mindezek mellett, az uralkodónak van egy elit zsoldosaiból összeállított gárdája. Pontosan 500 főből áll, és az uralkodó mindegyiküket személyesen ismeri és válogatta be. Nem csak a legjobb, de a leghűségesebb északi harcosai. A lovasságot az avarok, és a nyugati lovagok adják, ami gyakran széthúzást okoz.