Njarovik törzs

A Njarovik törzs Ostfjord Királyságának egyik alkotó törzse a kavárok mellett.

.

## Kultúra

         A njarovik törzs az ősidőkben mezőgazdasággal és halászattal foglalkoztak. Bár vándorlásaik során felvettek egy erőszakosabb, fosztogató életmódot, társadalmi szinten fennmaradt egy általános hozzáállás, amiben a njarovikok végsősoron nem a fosztogatásért élnek, hanem azért, hogy békés, stabil életet élhessenek, művelhessék a földjüket, termelhessenek és kereskedhessenek. Bár ez mára már inkább egy vágy, mintsem egy valós cél, egy valós álom.

        A fosztogatás viszont mára már hasonlóan fontos elemmé vált a törzsben. A kegyetlen körülmények miatt hozzászoktak, ha szükségük van valamire, azt elveszik másoktól. Ezt leszámítva a hitük azt írja elő, ha a Valhallába akarnak belépni, bátran kell meghalniuk csatában, hogy Odin kiválassza őket. A minden nyáron szerveződő fosztogatóhadjáratokban – bár a szabadok nem kötelesek részt venni – mégis részt vesznek, hisz gyávának tartják azt, aki nem teszi.

        Bár nem ősidők által fennmaradt tradíció; de a kavárokkal kötött szövetség fontos hagyományokat mutatott be. Ez egymással való barátságos, testvéri „rivalizálás” volt az, ami végül a fosztogatás és a fosztogatóhadjáratokra terelte mindkét törzset. Ez a faktor volt az, ami miatt mindkét törzs arra törekedett, hogy egyre jobb és jobb legyen.

Közös életük során kiderült, hogy a kavárok inkább az újítók, hódítók, akik nagy változásokat hoznak el, s a njarovikok a konszolidátorok, akik megszilárdítják a rendszert, törvényeket hoznak és stabilitást adnak a birodalomnak.

        A két törzs közös létéhez – ahogyan a kavárok is – a njarovikok sokat tettek hozzá. Az ősidőkben egy njarovik törzsfő vezette sikerre a két törzset, s hozta létre a Vassziget déli pontján az első fosztogató fejedelemséget.

        Pár évszázaddal később egy njarovik jarl volt az, ki megszilárdította a rendszert, mint Ostfjord, s az ő utódja volt az, aki először az észak királyának neveztette magát. Az északon jelenleg is egy njarovik király uralkodik; Osbjorn Thorsteinsson a Hrolf-házból.

        A közös, már állami szintűvé váló tradíció, melyben az erőt tisztelik és eredetileg njarovik eredetű. A njarovikok elsősorban azt ismerik el uralkodónak, aki erős és képes a népe vezetésére, sikeres hadjáratok és fosztogatások megszervezésére és saját védelmére. Az ősidőkben Borgar jarl gyengeségét végül azért tudta a kavár származású Thorolf Knútrsson felszámolni egy párbajjal, mert a njarovikok is gyengének tartották, s elpártoltak tőle. Inkább hagyták, hogy ezúttal a kavárok legyenek a felsőbbrendűek, mintsem egy gyenge uralkodót kelljen tovább tűrniük.

.

## Vallás

         A njarovik törzs északi politeista. Odinban, Thorban, az Yggdrasilban és Valhallában hisznek, rúnákat, s sagákat írnak. A njarovikok tradicionálisan spirituálisak. Vallásosak; ehelyett az istenek védelmét kérni, talizmánokat hordani, s erőt gyűjteni a természetben a mai napig fontos szerepet játszik a njarovikok hitében. A njarovik törzs úgy tartja, ők Freyr leszármazottai.

        A törzs ifjú gyermekeinek már fiatalkoruktól az istenekről szóló történeteket mesélik. Elmesélik, hogy Odin hogyan lógott 9 napig a Világfán, s hogy hogyan veszítette el szemét. Elmagyarázzák nekik Thor és Jörmungardr rivalizálását és azt, hogy Geri és Freki miért ennyire falánkok.

.

## Hadsereg

         A njarovikok általában magas és jó testfelépítésűek. A gazdagabbak van, hogy beruháznak egy jobb páncélzatra, s a király is rendelkezik díszpáncéllal, ezeket mind saját pénzből fizetik. Az átlag njarovik egy fejszét, vagy kardot és egy pajzsot készíttet magának. Ebből következik, hogy a njarovik szabadok gyakran könnyűgyalogságként funkcionálnak.

        A njarovik ifjakat már egészen gyermekkoruktól fogva képzi apja a csatározásra. Harcmodoruk alapköve az „ésszel erő” elve, mely azon alapszik, hogy az ifjúnak erősebbnek kell lennie ellenfelénél, viszont ha ezt ésszel teszi, akkor elképzelhető, hogy könnyebben, kisebb erőfeszítéssel győzedelmeskedhet. Mindig támadni kell a nyílt részekre, s védeni kell a támadásokat. Ki kell játszani az ellenfelet, csapdát állítani neki, s amikor ő belesétál, egy csapással levágni.

        A njarovik hadviselés a fosztogatáson alapszik. A seregek logisztikai ellátása gyenge, cserébe viszont a fosztogatott takarmányok és tartalékok fenntartják azt.

.

## Államszervezet

         A Njarovik törzs élén mindig egy jarl áll, aki magát a törzset vezeti. A jarl uralkodik és kormányoz és döntéseket hoz a törzsre vonatkozóan. A jarl cím alapvetően öröklődik, viszont a gyenge uralkodókat nem tűrik meg; így az ilyen jarlok gyakran párbajban vesztik életüket, mely során egy új uralkodócsalád emelkedik fel.

        A njarovikok szemléletében az északnak egy királya lehet. Bárki más, ki királynak nevezi magát, azt meg kell ölni a bitorlásáért. Bár a hadurak, s jarlok léteznek az északon – bár ők gyakran se jogi, se gyakorlati szinten nem rendelkeznek semmilyen kötelességgel a király irányába – ez mégis egy státus, s a király feljebbvaló a hadurakhoz, s jarlokhoz.