Graeezin kieli

**Graeezin kieli** (*Längwysch osz Graez* tai *Langü eus Graez*) eli **graeezi** on indoeurooppalaisen kielikuntaan kuuluva kieli, joka on saanut vaikutteita ruotsin ja saksan kielistä. Yksi sana, "båk", on lainattu norjasta. Graeezia eniten muistuttavat kielet ovat saksa, englanti, ruotsi ja vriisi. Myös suuri osa äänneoppia tulee saksan, ruotsin ja deutschin kielistä.

## Historia

Vallu (wikiassa Walkinet) aloitti graeezin kehittämisen vuoden 2016 syksyllä tai kesän lopulla. Aluksi se oli hyvinkin kaukana saksasta, mutta Vallu alkoi pikkuhiljaa kiinnostua saksan kielestä, joten graeezikin muuttui pikkuhiljaa germaanisemmaksi.

Jouluna 2016 tapahtui suuri läpimurto, kun Vallu sai kehitettyä graeeziin paremman kieliopin.

2017 toukokuussa Vallu sai päätökseen graeezin ensimmäisen asteen kieliopin ja sanan "minä".

### Konsonanttien ääntäminen

Graeezissa on muutamia konsonantteja ja konsonanttipareja, jotka äännetään eri tavalla kuin suomen kielessä.

**Z-kirjain**

Z-kirjain äännetään joko "ässänä" tai "zetana". *Z* äännetään kirjainparina *ts* tai *tz* silloin, kun se on vokaalin jälkeen. Mutta jos *z* on vokaalien välissä, ennen tai konsonantit jälkeen tai konsonanttien välissä, se äännetään kirjaimena *s*.

**Sch ja ch**

Kirjainpari *sch* äännetään "suhuässänä" ja kirjainpari *ch* äännetään tavallisena "hoona".

## Kielioppi

### Ääntäminen

Graeezin kielen matalat kurkkuäänteet ü ja å äännetään normaaleina yynä ja oona, kun vokaali on konsonantin jälkeen. Esimerkit: Åge /oo+ge/ ja Hållär /holler/. Tämä ääntämistapa on kuitenkin niinsanottua "puhdasta graeezia" eli Hampurin graeezia. Sitä voidaan verrata "Oxfordin englantiin".

### Substantiivit

Graeezin kielessä substantiivin voi kirjoittaa isolla tai pienellä, ja sillä ei ole väliä. Graeezissa oli ennen yhden säännön mukaan menevä epämääräinen artikkeli, mutta nykyään se on vakiintunut täysin satunnaiseksi. Puhujan täytyy siis osata ulkomuistista mikä artikkeli menee mihinkin substantiiviin.

Esimerkki:

* Ennen: *Die Jånge*
* Nykyään: *Der Jånge*
* Ennen: *Der Aaremagre*
* Nykyään: *Die Aaremagre*

Lisäksi suurin osa franklantilaisista käyttää myös kolmatta artikkelia, joka on *Des*. Alppigraeezia puhuvat eivät käytä sitä. Esimerkki:

* Oikein: *Der Waster*
* Yleensä: *Des Waster*

### Pronominit

#### Persoonapronominit

Lisäksi sana "ne" on graeeziksi "ven" tai "val". Monikoissa ja y. 3. p. verbien perässä on yleensä kirjainpari "en" tai kirjain "n".

### Verbit

Graeezissa verbeillä on neljä muotoa; preesens, imperfekti, perfekti, pluskvamperfekti ja futuuri. Menneissä muodoissa käytetään olla-verbin perusmuotoa "ibe" ja mennyttä muotoa "bei". Esimerkiksi *hän on lukenut kirjan* ei ole *jön äst rålänet ein båk*, vaan se on *jön ibe rålänet ein båk*.

#### Preesens

Preesensissä verbi ei taivu mitenkään. "Normaalissa" lauseessa sanajärjestys on *subjekti-predikaatti-objekti*. Kysymyslauseissa järjestys on taas *predikaatti-subjekti-objekti*. Omistuslauseissa järjestys on *objekti-predikaatti-subjekti*.

```
 **SPO:** Ir ez ompel. (Minä syön omenaa.)

```

```
**PSO:** Ez ir ompel? (Syönkö minä omenaa?)

```

```
**OPS:** Ompel äst eir. (Omena on minun.)

```

#### Imperfekti

Imperfektin muodostaminen on helppoa. Ollaverbin imperfekti muoto on *bei*, ja verbeissä verbin perään lisätään vain *et*-pääte.

```
Dü bei thér. (Sinä olet tuolla.)

```

```
Dü ezet thér. (Sinä söit tuolla.)

```

#### Perfekti

Graeezin perfekti on yhtä simppeli kuin imperfektikin. Verbin perään laitetaan vain imperfektistä tuttu *et*-pääte ja verbin eteen laitetaan ollaverbi *ibe*.

```
Jön ibe rålänet ein båk. (Hän on lukenut kirjan.)

```

#### Pluskvamperfekti

Pluskvamperfekti on sama kuin perfekti, mutta verbin edessä oleva ollaverbi *ibe* vaihtuu muotoon *bei*.

```
Jön bei rålänet ein båk. (Hän oli lukenut kirjan.)

```

#### Futuuri

Fuuturissa verbin eteen laitetaan sana *völl*. Kieltomuoto sanalle *völl* on *völl neht*, joka yleensä lyhennetään muotoon *völ'n*.

```
Ir völl dag ess. (Minä otan sen.)

```

```
Ir völl neht létän dü.(Minä en pidä sinusta.)

```

```
Ir völ'n klein eir rüm. (Minä en siivoa huonettani.)

```

#### Kieltolause

Kieltolauseessa verbin eteen laitettaan kieltosana *nen*, joka on suomen *ei*. Yleisempi muoto on kuitenkin *neht*, ja se voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan lausetta lauseesta riippuen.

```
Ir nen dag ess. (Minä en ota sitä.)

```

```
Ir dag ess neht. (Minä en ota sitä.)

```

### Adjektiivit

Graeezissa adjektiivit jakautuvat kolmeen ryhmään; lyhyisiin, keskipitkiin ja pitkiin.

```
Lyhyt adjektiivi: Schört (lyhyt)

```

```
Keskipitkä adjektiivi: Låvig (ihastuttava)

```

```
Pitkä adjektiivi: restungik (väsynyt/laiska)

```

Adjektiivien yleisimmät päätteet ovat -*ik*, -*ig* ja -*if*. Muut adjketiivit ovat epäsäännöllisiä.

#### Komparatiivi ja superlatiivi

Komparatiivissa adjektiivin perään tulee pääte -*når*. Jos adjektiivi päättyy konsonanttiin, pääte on -*onår*.

```
Schörtonår mobil. (Lyhyempi auto.)

```

Superlatiivissa adjektiivin loppuun pääte -*ar*.

```
Jän ibe låvigar frou. (Hän on ihastuttavin nainen.)

```

```
Die låvigar frou osz dés jaar äst Marianna. (Vuoden ihastuttavin nainen on Marianna.)

```

### Prepositiot

Graeezissa prepositioita käytetään kuin englannissa. Englannin prepositiota "in" (suomessa yleensä pääte "-ssa", vastaa yleensä myös sanaa "sisällä") vastaa graeezissa kolme prepositiota *izn*, *inne* ja imm.

Prepositiota *izn* käytetään, kun lauseessa esiintyy jokin persoonapronomineista ennen prepositiota. Prepositiota *imm* käytetään yleensä silloin, kun jokin eloton asia tai eläin sana on ennen prepositiota. Prepositiota *inne* kätetään, kun monikko edeltää tai seuraa sanaa.

```
Ir be izn mobil. [ir be in mobi:l] (Olen autossa)

```

```
Ein Fögel lében imm fårst. [ain fœ:gel li:ben im fo:rst] (Lintu elää metsässä)

```

```
Der Hauz äst inne fleimez. [der haus est inne flaimes] (Talo on liekeissä)

```

## Kirjoittaminen

Graeezia kirjoitetaan kuten samalla tavalla kuin muitakin indoeurooppalaisia kieliä. Se käyttää latinalaisia aakkosia (sisältäen kuitenkin täydennyksiä kuten *é, œ, ö, ä, å* tai *ü*) ja kirjoitussuunta on vasemmalta oikealle.

### Kauno

Kukaan ei juurikaan kirjoita kaunolla graeezia, mutta sille on eräänlainen "kauno-oppi". Kaunoa kirjoittaessa täytyy muistaa, että jotkin sanat ovat aivan eri sanoja, kuten minä ei olekaan "ir" tai "mich" vaan se on "ik".

## Esimerkkisanoja graeezista

### Värit

* Vét (frank.graeezi)/Veit (alp.graeezi) = valkoinen
* Råt = punainen
* Blåch = musta
* Blou = sininen
* Kréne = vihreä
* Jelgeb = keltainen
* broun = ruskea

### Numerot

* Yksi  = Äin [äin]
* Kaksi  = Tvaz [Tva:s]
* Kolme  = Trie [tri:]
* Neljä  = Für [fy:r]
* Viisi  = Feiv [feiv]
* Kuusi  = Zhug [dʒug]
* Seitsemän  = Séven [si:ven]
* Kahdeksan  = Åuht [ouht]
* Yhdeksän  = Néne [ni:ne]
* Kymmenen  = Zerf /se:rf/
* Yksitoista = Eyneez /einees/
* Kaksitoista = Tvazeez /tvasees/

\*numeroissa 11-19 laitetaan perusnumeron perään vain 'eez'

* Kaksikymmentä = Tvazich /tvaasih/
* Kolmekymmentä = Triesich /triisih/

\*Kymmenissä perusnumeron perään laitetaan 'ich', jos sana loppuu konsonanttiin. Jos sana loppuu vokaaliin, perään tulee 'sich'. Näin saadaan kymmennumeroita.

* Sata = der Hündré /hyndrii/
* Kaksisataa = Tvaz hündré /tvas hyndrii/
* Miljoona = Milion /milioon/

## Lähteet

* Wikipedia
* Tekokieli-kielitieto.freeforums.net
* Valtiopeli 14 | Pulinat