2.4. Genetic epidemiology

Burchesin Bianca http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Burchesin\_Bianca

Busoi Alexandra ☀http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Lavinia1a

Butuza Georgiana-Alexandra ☀http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Butuza\_Georgiana-Alexandra

**Introducere**

> In conditiile actuale complexe din domeniul sanatatii publice,epidemiologia nu-si poate atinge obiectivele sale decat prin actiuni de cooperare multidisciplinara, folosindu-se de cunostintele si metodele microbiologiei, biostatisticii, igienei, ecologiei,geneticii, sociologiei, stiintelor economice, psihologiei,demografiei, matematicii etc.
>
>

**Epidemiologie .Definitie si obiectul de studiu.**

> Fenomenul de aparitie si propagare in randul populatiei a unui fenomen patologic sau biologic se numeste fenomen epidemiologic . Epidemiologia  este interesata de numarul subiectilor care prezinta o stare patologica sau biologica intr-o colectivitate . Epidemiologia cauta sa descopere toti factorii care au determinat starea respectiva , urmareste in timp starea respectiva si cauta sa dezvaluie implicatiile sociale,politice,economice,culturale,biologice,ecologice ale fenomenului.Ea supravegheaza prevalente ale unor astfel de stari si incearca sa elaboreze prognoze care sa orienteze actiuni complexe care sa previna riscurile patogene de a se repeta si sa previna consecintele negative in viitor. Studiile epidemiologice (SE) se bazeaza pe fie pe date clinice, fie pe date obtinute la triajele efectuate in scopul depistarii precoce a unei stari de sanatate in populatie.Prin studii epidemiologice se culeg informatii necesare pentru identificarea unei probleme de sanatate sau pentru a stabili determinanti ai starii de sanatate. De cele mai multe ori aceste informatii se inregistreaza intr-un esantion derivat din populatia tinta. Motivele alegerii unuiesantion sunt legate de faptul ca procedeul este cu mult mai ieftin fata de culegerea de informatii pentru populatia in intregime, timpul necesar este mai scurt, informatia obtinuta este de obicei maiexacta, iar gradul de eroare introdus prin procedeul de esantionare este masurabil.
>
>

> Exista mai multe tipuri de studii epidemiologice. Clasificarea acestora se poate face dupa existenta unei ipoteze de lucru stabilita a priori si care trebuie verificata (studii descriptive si studii analitice) sau dupa interventia sau nu a investigatorului asupra subiectilor care intra in studiu (studii observationale si studii experimentale).
>
>

#### •Studii experimantale-cercetatorul intervine activ asupra subiectiilor influentand evolutia prin administrarea unui tratament sau modificand expunerea la un factor de risc.

Metodele epidemiologiei moderne sunt bazate pe conceptiile noi ale etiopatogieniei pluricauzale, ale complexitatii si interactiunii facturilor cauzali si ale unitatii omului cu mediul sau natural si social iar metodologia sa este fundamentata de teoria procesului epidemiologic sicunoasterea legilor care guverneaza aparitia si raspandirea bolilor ce afecteaza masa populatiei.In mod obisnuit se folosesc urmatoarele metode epidemiologice:

Anamneza

• Observatia

• Experimentul

• Statistica

• Ancheta epidemiologica

• Laboratorul

• Modelarea

• Compararea

• Supravegherea epidemiologica

• Deductia si prognoza

• Educatia pentru sanatate

**1.Metoda anamnezei**

Convorbirea cu bolnavul si anturajul acestuia se considera a fi cea mai importanta sursa de informatii necesare caracterizarii si evaluarii unui fenomen epidemiologic semnalat intr-o colectivitate umana.

**2.Metoda observatiei**

Studiile observationale suntin particular specifice epidemiologiei , iar atunci cand urmaresc verificarea unor ipoteze sunt obisnuitanalitice si permit descifrarea unor relatii intr-o anumita boala si factorii cauzali posibili.

**3.Metoda experimentului**

Cu ajutorul experimentului epidemiologic se poatestabili cu certitudine eficienta in actiuni de masa, a vaccinurilor, serurilor profilactice,imunoglobulinelor, insecticidelor, raticidelor, chimioprofilacticelor .

**4.Metoda statistica**

Statistica epidemiologica care, prin operatiuni descriptive si analitice, retrospective si prospective ajuta la sintetizarea si interpretarea datelor privind bolile transmisibile si netransmisibile care evoluaza in colectivitati umane oferind astfel o metodologie utila studiului distributiei bolilor si a factorilor de risc.

***Avantajele*** importante:

§         rapiditatea,

§         usurinta realizarii

§         costul redus.

§         Corelarea acestor date se face cu ratele de incidenta, mortalitate sau utilizarea de servicii de sanatate fiind frecvent primul pas in investigarea unei posibile asocieri intre o expunere si o boala.

***Dezavantaje***

§         nu au abilitatea corelarii expunerii cu boala la anumiti indivizi, prin faptul ca ele se refera la populatia in intregime mai degraba decat la indivizi.

§         masurarea concomitenta a bolii cu expunerea, astfel ca nu se poate determina daca aceasta precede dezvoltarea bolii, ceea ce ar sugera rolul etiologic;

**5.Ancheta epidemiologica**

Ancheta epidemiologica este metoda prin care se aprofundeaza cunoasterea fenomenelor patologice sau biologice raspandite intr-o colectivitate. Ea este un comportament de baza al epidemiologiei analitice urmarind dezvoltatea cauzelor si conditiilor care au dus la aparitia fenomenului epidemiologic.

**6.Laboratorul**

Dozarile cu izotop, rezonanta magnetica nucleara (RMN) etc., au dus sensibilitatea detectarii pana dincolo de nanograme. Chimia acizilor nucleici descopera tot mai mult bazele moleculare ale geneticii si vin in ajutorul bolilor ereditare si a cancerului.

**7.Modelarea**

In afara de modelarea neuronului, in medicina, modelarea a servit de ghid pentruconstruirea de agregate sau piese de mare interes (inima artificiala, rinichi artificiali, implant dearticulatii, de clistalin ocular etc. S-au mai incercat modele matematice pentru mecanismele de control ale sistemului nervos si endocrin,mecanisme de transport la nivel celular, dinamica genetica a populatiei.

**8.Metoda comparativ-istorica**

Cunostintele referitoare la istoria unei maladii, comparate cu cele ce se refera la manifestarile prezente, asociate cu informatiile furnizate de alte metode, creeaza posibilitatea efectuarii de prognoze.

***Epidemiologia genetica***

La intersectia dintre epidemiologie si genetica s-a nascut o stiinta speciala ,epidemiologia genetica, ce se ocupa in special de bolile comune ale adultului, cu o etiologie complexa, multifactoriala.Epidemiologia genetica pote fi considerata ca o colectie de metodologii proiectate sa raspunda la urmatoarele intrebari:

•Boala studiata agrega in familii?

•Agregarea este o relfectare a unui stil de viata comun, a unui mediu comun sau a unor  profiluri similare de factori de risc?

•Modelul de boala (sau factorii de risc pentru boala) in familii este concordat cu criteriile transmiterii mendeliene a genei presupuse?

•Care este localizarea cromozomica a genei presupuse?

**Pasii in cercetarea epidemiologiei genetice sunt:**

1.Stabilirea componentei genetice din tulburare

2.Stabilirea relatiilor dintre componenta genetică si factorii fizici,chimici, intrauterini, precum şi aspectele comportamentale şi sociale.

3.Identificarea genei responsabile pentru componenta genetica a boli.

Pasii pot fi urmai fie în cadrul unei familie (segregare, legătura, asociaţie) sau în studii asupra populaţiei (asociaţie).

**Metode generale utilizate în epidemiologia genetică:**

Studiile genetice de risc Care este contribuţia componentei genetice, spre deosebire de influenata mediului, asupra boli?

Analize de segregare: Cum arată componenta genetică? Care este modelul de transmitere a trasaturi genetice?

Legatura genetică (linkage):

Pe care parte a cărui cromozom se află gena mutantă? Principiul de bază a legăturii genetice este cosegregarea(tendina unei gene linkate de a segrega  împreuna cu un marker genetic) a două gene (dintre care una este mutantă).

Studii de asociere

Care este alela asociată cu boala? Principiul este coexistenţa a aceluiasi marker de pe acela cromozom a persoanelor afectate (ca urmare a dezechilibrului genei lincate). Studii de asociere pot fi efectuate asupra arborelui genealogic sau asupra populaţiei.

**Ca să putem identifica componea genetica a boli, iar apoi să putem evalua factori de risc, trebuie mai întai să cunoatem careotipul uman normal.**

ADN-ul este un macropolimer format din secventializari de dezoxiribonucleotide.Cea mai mare cantitate de ADN se gaseste in nucle,respectiv in cromosomi.

Cromozomii sunt structuri nucleo-proteice permanente in celula,constituiti din ADN legat de proteine(histone si nonhistone).Cromozomii (in diviziune),respectiv cromatina(din interfaza),reprezinta 2 forme morfologice reversibile ale aceluiasi material nuclear-cromozomial.Din punct de vedere al organizarii,functiei si colorabilitatii,materialul nuclear-cromozomial se afla sub 2 forme:

• Eucromatina-este partea activa din punct de vedere translational,continand majoritar gene structural compuse din ADN cu secvente unice si se coloreaza mai slab fiind evidentiabila numai in diviziune;ADN-ul din eucromatina acestor benzi se replica precoce,la inceputul fazei “S” din interfaza si are un continut crescut in guanine si citozina

• Heterocromatina-reprezinta cromatina puternic condensate si intens colorabila atat in interfaza cat si in diviziune si are caracteristica de a se replica mai tardiv decat eucromatina

Cariotipul reprezinta numarul de cromozomi prezenti in nucleul celulelor somatice.Cariotipul uman normal are in celulele somatice 46 de cromozomi dintre care 2 de perechi autozomi si o pereche  heterozomi sau cromozomi ai sexului(XX la femeie si XY la barbat).Cromozomii umani au fost repartizati in 7 grupe notate cu literele :A,B,C,D,E,F,G.Cariotipul uman normal determina transmiterea unor caractere umane normale,cum ar fi: grupele sanguine,culoarea ochilor,determinismul genetic al sexelor,culoarea parului,inaltimea indivizilor,pigmentatia pielii,etc.

***Boli cu predispozitie genetica-Boli de cauze comune(exemplificari)***

***1. Boli ale aparatului cardio-vascular cu etiologie multifactoriala :***

• Hipertensiunea arteriala

• Defectele congenitale de cord

• Cardiopatia ischemica

***2. Boli ale aparatului respirator***

• Astmul bronsic

• Deficienta in α1-antitripsina

***3. Boli neuro-psihice***

• Retard mental

• Psihoze unipolare si bipolare

• Boala Alzheimer

***4. Afectiuni digestive***

• Stenoza congenitala de pilor

• Megacolonul congenital aganglionar

***5. Anomalii congenitale de schelet si parti moi invecinate***

• Anencefalia

• Spina bifida

• Despicaturile congenitale labio-palatine

***6. Boli de piele***

• Psoriazisul

• Epidermoliza buloasa

• Dermatoza ichtioziforma

Concluzii

Ca sa putem proiecta si realiza oricare studiu populational trebuie sa tinem cont si sa respectam principiile Declaratiei Helsinki. Pentru aceasta se vor descrie calitatile tehnice privind masuratorile care le vom efectua, modalitatea de realizare a expunerii, beneficiile acesteia, respectarea prioritatii intereselor pacientului fata de interesul stiintific, modalitatea de informare a participantilor la studiu si consimtirea voluntara a participarii.

Bibliografie

I. http://ro.scribd.com/doc/28207888/Epidemiologia-bolilor-genetice#

II. http://www.bmj.ro/articles/2000/07/03/stiinta-medicina-si-viitorul-epidemiologie-genetica

III. http://www.baicus.ro/pdf/Tipuridestudii.pdf

IV. http://www.rasfoiesc.com/sanatate/medicina/STUDII-EPIDEMIOLOGICE-fenomen-26.php

V. Epidemiologie generala,Oliver Pop, Ferdinand Nistor,Editura Helicon Timisoara,1996

VI. Genetica medicala,Valerica Belengeanu,Olimpia Tudose,Maria Puiu,Mirela Moga,Cristina Gug,Editura Orizonturi Universitare Timisoara,2000

>
>
>