Lindorin kieli

Alue
 Virallinen kieli
 Puhujia
 Sija
 Kirjaimisto
 Kielenhuolto
 YST-2 -koodi

**Lindorin kieli** (lid. *lindorenna*) on Walesissa puhuttava kelttiläinen kieli. Äidinkielenään sitä puhuu reilu 4 300 000 ihmistä. Suurin osa rekisteröityneistä puhujista asuu Walesissa.

Rauni on erittäin monimutkainen kieli, mutta samalla kaunista kuunneltavaa. Se äänestettiinkin vuosina 2004 ja 2007 maailman kauneimmaksi kieleksi.

## **Äänneoppi**

### **Vokaalit**

Raunin kielen vokaalit ovat **a**, **e**, **i**, **o** ja **u**. Näistä jokainen normaalimuodossaan, eli aksentittomana, taipuu suunnilleen kuten suomen kielen vastaavat vokaalit. Huomioitavaa on, että **y** ei ole raunissa vokaali kuten suomessa, vaan puolivokaali joka ääntyy [j]. Myös **u** on puolivokaali [w] kun se sijaitsee q:n perässä.

#### **Diftongit ja triftongit**

Raunin kielessä voi muodostaa seitsemän erilaista diftongia, jotka ovat **ai**, **au**, **oi**, **ui**, **eu**, **ei** ja **ea**. Nämä ääntyvät normaalimuodossa, eli aksentittomana, suunnilleen kuten suomen kielen vastaavat diftongit. Yleensä jälkimmäisten vokaalien päälle merkitään erokeviiva, joka ei kuitenkaan vaikuta varsinaisesti ääntämiseen mitenkään. Esimerkiksi sana *pallair*['mäet'] voidaan kirjoittaa *pallaír*. Erokeviivan käyttö ei ole pakollista, vaikka Lingue Domesticae sitä suositteleekin.

### **Konsonantit**

Raunin kielen konsonantit ovat **b**, **c**, **d**, **f**, **g**, **h**, **l**, **m**, **n**, **p**, **q**, **r**, **s**, **t**,ja **v**. Lisäksi on olemassa liuta erilaisia konsonanttiyhdistelmiä, jotka lausuttaessa tekevät erilaisia äänteitä. Alla listattuna huomioita suomenkieliselle raunin konsonantteja äännettäessä:

* **c** ääntyy yleensä [k]: **con** [kon], **cilya** [kiljɑ].
* joskus **c** kuitenkin ääntyy vokaalien e ja i edellä [s]: **celen** [selen]
* **ch** ja ääntyy voimakkaana h-äänteenä [ç]: **eléch** [eleç]
* **dh** ääntyy voimakkaasti aspiroituneena d:nä [dʱ]: **dhel** [dʱel]
* **tll** tai **ll** ääntyvät [ɬ]: **tllàn** [tɬɑn] tai **ùillirin** [uiɬrin]
* **ll** voidaan lausua myös kaksois-l:nä [l:]: **ùillir** [uil:ir]
* **mh** ääntyy aspiroituneena m:nä [mʰ]: **mheír** [mʰeir]
* **nh** ääntyy aspiroituneena n:nä [nʰ]: **nhello** [nʰel:o]
* **qu** ääntyy [kw]: **quínn** [kwin:]
* **th** ääntyy [th] tai [θ]: **ethe** [ethe] tai **geítha**[geiθɑ]
* **bh** ääntyy [w]: **bhan** [wɑn]

Uusraunissa konsonantit ja konsonanttiyhdistelmät ovat kokeneet mutaatioita. Tällä on kielen kehittäjien mukaan pyritty helpottamaan kieltä, mutta samaan aikaan kielen kauneus on kokenut kovia. Alla listattuna mutaatiot:

* **c** kirjain on **k** lausuttaessa [k]: **kilya**
* **ch** kirjainyhdistelmä on mutaation seurauksena **kh**, äännetään [ç]: **elekh**
* **ll** kirjainyhdistelmä on mutaation seurauksena **lh**, äännetään [ɬ] tai [lh]: **tlhàn** tai **ùilhirin**
* **qu** kirjainyhdistelmä on mutaation seurauksena **qw**, äännetään [kw]: **qwinn**
* **bh** kirjainyhdistelmä on mutaation seurauksena **w**, ääntyy [w]: **wan**
* lisäksi **th** ja **dh** lausutaan yleensä vain aspiroituneina [th] ja [dh]

### **Puolivokaalit**

Kuten on jo mainittu, raunin kielessä on kaksi puolivokaalia: **w** ja **y**. Näistä w-kirjainta ei esiinny korkeassa raunissa ollenkaan, vaan se on aina korvattu kirjainyhdistelmällä **bh**. Y-kirjain sen sijaan esiintyy kielen molemmissa variaatioissa ja se äännetään aina [j]. Joissain uusraunin sanoissa se saattaa olla korvautunut i-kirjaimella, mutta näitä tapauksia on melko harvassa.

### **Aksenttimerkit**

#### **Akuutti-tarke**

Akuutti-tarke vokaalin päällä toimii erokemerkkinä. Tämä ei siis vaikuta lausumiseen millään tavalla, vaan toimii lähinnä selkeyttäjänä diftongien äänteiden välillä. Joihinkin sanoihin akuutti on jäänyt sanan muutoksen seurauksena, vaikkei sanassa enää olisi yhtään ainoata diftongia. Tästä esimerkkinä toimii vaikkapa sana *eléch* ('tuoli'). Sanan alkuperäinen kirjoitusasu on ollut luultavasti *eleích*, mutta vuosien saatossa vääntynyt muotoon *eléch*, jolloin tarke onkin siirtynyt e-vokaalin päälle i-vokaalin poistuttua kokonaan. Uusraunissa tällaiset jätetään yleensä pois, kuten jätetään muutkin erokemerkinnät, mutta korkeassa raunissa tuota poistoa ei tehdä. Vedar-kirjoitusjärjestelmällä kirjoitettaessa akuuttitarketta ei merkata mitenkään.

#### **Gravis-tarke**

Gravis-tarke vokaalin päällä toimii kahdessa virassa. Toinen näistä on selvennysmerkintä, jota uusraunissa ei käytetä. Gravis-tarkkeella selvennysmerkattu vokaali levenee tai suppenee ääntämykseltään. Esimerkiksi a-vokaali äännetään normaalisti [ɑ], mutta à äännetäänkin [a], jolloin vokaali on leveämpi. Toinen tehtävä gravis-tarkkeella on vokaalin pidentäminen. Pidennys on kuitenkin heikko, eli vokaali ei pidenny ylipitkäksi vaan ainoastaan puolipitkäksi. Esimerkiksi sanassa *mhàir* ('päivä') à-kirjain äännetään sekä levenneenä että puolipitkänä: [mhaˑir].

#### **Sirkumfleksi**

Treema vokaalin päällä toimii pidennysmerkkinä. Vokaali, joka on merkattu treemalla ääntyy ylipitkänä. Esimerkiksi *Qrût* ('Qruut') äänty [kru:t]. Huolellisesti ääntävä raunin puhuja saa tämän eroamaan selvästi edellä selitetystä puolipitkästä vokaalista.

## **Kielioppi**

### **Substantiivit**

#### **Artikkeli ja monikko**

Raunin kielessä on määräinen artikkeli *an*, joka vastaa englannin artikkelia *the*; sitä käytetään kun puhutaan jostain tietystä asiasta. Artikkelia ei suomenneta. Epämääräistä artikkelia ei ole, joten artikkelin puuttuminen viittaa siihen, että puhutaan jostain määrittelemättömästä asiasta tai asiasta yleisesti.

* *an cilya*('~~tietty~~ tähti')
* *cilya*('tähti')

Raunin kielen monikkosäännöt ovat erittäin monimutkaiset, sillä vaikka ne ovatkin melko säännönmukaisia, vokaalit ja diftongit muuttuvat toisistaan poikkeavilla tavoilla vaikutuksen eli umlautin alaisena. Esimerkiksi sanan *eléch* ('tuoli') monikkomuoto on *êlich* ja sanan *âmard* ('voima') monikkomuoto on *ammerd*.

Yllä olevista esimerkeistä nähtiin muutama säännönmukaisuus, jotka ovat:

* e > ê
* sanan toinen e-kirjain > i
* sanan aloittava â > a + kahdentaa seuraavan konsonantin (tässä tapauksessa m > mm)
* sanan viimeinen a-kirjain, jota seuraa kaksi eri konsonanttia > e

Nämä säännöt eivät kuitenkaan päde kaikissa tapauksissa, joten niihin luottaminen sokeasti ei ole kannattavaa. Esimerkiksi se, onko sana yksi vai kaksitavuinen, ja mikäli kaksitavuinen, päättyykö se a- vai e-vokaaliin vai konsonanttiin vaikuttavat suuresti umlautin muutoksiin.

Osa monikoista on kuitenkin niin sanottuja päätteellisiä monikkosanoja. Tällaisen monikon pääte on yleensä **-r**, jota saattaa edeltää jokin vokaaleista i, e, a tai o. Esimerkiksi sana *èan* ('haltia') taipuu monikossa *èanor*. Päätteellisetkin sanat tosin saattavat sisältää umlaut-modifikaatioita: esimerkiksi sana *ethe* ('järvi') ei taivukaan *ether* vaan *ethìr*.

#### **Sijamuodot**

Raunin kielessä on kuusi kieliopillista sijaa, joilla jokaisella on oma päätteensä. Substantiivit noudattavat näitä päätteitä melko hyvin, mutta pieniä mutaatioita saattaa tapahtua erityisesti n-loppuisissa sanoissa. Alla listattuna kaikki sijamuodot päätteineen muutaman esimerkkisanan kanssa:

### **Adjektiivit**

Raunin kielen adjektiivit päättyvät usein **a**-vokaaliin:

* **milla** ('kaunis')
* **villa** ('valkoinen')
* **aura** ('kirkas')
* **marda** ('pimeä')

Osa vokaaleista päättyy myös **e**-kirjaimeen:

* **pîle** ('hauska')
* **linne** ('puhdas')

Adjektiivit eivät taivu sijamuodoissa eivätkä myöskään seuraa pääsanaansa monikossa. Adjektiivi on siis samassa muodossa sekä puhuttaessa kirkkaasta tähdestä (*aura cilya*) että kirkkaista tähdistä (*aura cilyal*). Jos adjektiivin taivuttaa sijamuodossa, on kyse adjektiivijohteisesta substantiivista, esimerkiksi *aura* ('kirkkaus') taipuu *aurinnil* ('kirkkaudessa').

Adjektiivin komparatiivi muodostetaan **mil**-sanalla, joka sijoitetaan adjektiivin eteen. Esimerkiksi *mil marda* ('tummempi/pimeämpi') tai *mil milla* ('kauniimpi'). Superlatiivi taas muodostetaan lisäämällä adjektiivin eteen sana **and**: *and aura* ('kirkkain') tai *and linne* ('puhtain').

### **Pronominit**

Raunin kielen pronominit toimivat jokseenkin samalla tavalla suomen pronominien kanssa; ne siis esiintyvät lähinnä päätteissä ja itsenäisiä pronomineja käytetään melko harvoin. Lisäksi pronomineihin liittyy hyvin paljon monimutkaista taivuttelua ja prepositioiden käyttöä, sillä pronominit itsessään eivät taivu sijamuodoissa. Tämän vuoksi esimerkiksi 'minulle' kirjoitettaisiin *i mên.* Sen sijaan 'minulla' ilmaistaisiin subjektimuotoisella pronominilla ja *veillo*-verbillä: *Im veille sên* ('Se on minulla').

#### **Itsenäiset pronominit**

Alla listattuna raunin persoonapronominit kolmessa muodossaan. Subjektia käytetään hyvin harvoin, sillä tekijä näkyy verbin persoonapäätteestä. Objektipronomini on jo huomattavasti yleisempi, sillä sitä käytetään osoittamaan tekemisen kohteena oleva asia/olento. Esimerkiksi *Oíllen sên* ('Rakastan häntä/sitä'). Possessiivipronomini taas ilmoittaa suorasti omistuksen kohteen. Esimerkiksi *menna gîr* ('minun kruununi')

#### **Verbin persoonapäätteet**

Kuten yllä jo mainittiin, raunin kielessä verbin tekijän voi nähdä persoonapäätteestä, jolloin subjektina esiintyvää persoonapronominia ei tarvita. Alla listattuna kaikki verbin persoonapäätteet:

perfekti
 y. 2. p.
 y. 3. p.
 m. 1. p.
 m. 2. p.
 m. 3. p.

### **Verbit**

Raunin kielessä verbit taipuvat persoonissa kuten suomen kielessäkin. Täten persoonapronominia ei tarvitse ilmoittaa ennen verbiä, jotta tiedettäisiin kenestä on kyse. Verbien taivutusmuotoja ovat perusmuoto, viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, perfekti, pluskvamperfekti ja futuuri) sekä gerundi ja imperatiivi.

Raunin verbit jaetaan kahteen pääryhmään: persoonalliset ja persoonattomat verbit. Lisäksi persoonalliset verbit jaetaan vielä kahteen taivutusluokkaan eli konjugaatioon sen perusteella, miten ne taipuvat

#### **Persoonallisten verbien taivutus**

##### **Ensimmäinen konjugaatio**

Ensimmäisessä konjugaatiossa ovat kaikki säännölliset verbit, joiden perusmuoto päättyy **-llo**. Tällaisia ovat esimerkiksi *eíllo* ('tulla') ja *vereíllo* ('miettiä'). Näiden taivutus on sinänsä erikoista, että taivutettaessa aikamuodoissa, voi toisen sanavartalon l-kirjaimista pudottaa pois. Alla esimerkkiverbeinä jo mainitut *eílla* ja *vereíllo*, joista toinen on taivutettu lyhyemmin:

##### **Toinen konjugaatio**

Toisessa konjugaatiossa ovat kaikki säännölliset verbit, joiden perusmuoto päättyy **-nno** Tällaisia ovat esimerkiksi *cenno* ('sanoa') ja *mirinno* ('juosta'). Toisen konjugaation verbit taipuvat huomattavasti eri tavalla kuin ensimmäisen konjugaation verbit, joten on hyvä muistaa molemmat taivutusluokat hyvin. Alla esimerkkiverbeinä jo mainitut *cenno* ja *mirinno*:

#### **Persoonattomien verbien taivutus**

Persoonattomia verbejä ovat kaikki ne verbit, joita joku ihminen tai muu ajatteleva olento ei voi tehdä. Esimerkiksi luonnon verbit kuten sataa (vesi), virrata (joki), paistaa/loistaa (aurinko, lamppu tms.) ja jyristä/ukkostaa (ukkonen) ovat persoonattomia verbejä, sillä niiden tekijä ei ole ajatteleva olento. Persoonattomat verbit taipuvat kuten persoonallisten verbien yksikön kolmannen persoonan verbit. Esimerkiksi siis jos haluttaisiin sanoa joen virtaavan länteen, kuuluisi se rauniksi *Uín erille lindennin.*

#### **Futuuri**

Jokaisella verbillä on myös viides aikamuoto, futuuri. Tämä kuitenkin ilmaistaan aina samalla päätteellä, joten poiketen muista verbeistä ei siitä voi suoraan tietää persoonaa. Niinpä sen kanssa on aina käytettävä itsenäistä subjektipronominia tai muuta sanaa määrittämään persoona. Futuurin pääte on aina **-sse**. Esimerkiksi sanan 'tulla' futuurimuoto olisi *eíllesse*. Jos haluttaisiin sanoa esimerkiksi 'Minä tulen olemaan täällä aina', kuuluisi se *Im aíllesse go ilmare*.

#### **Gerundi ja imperatiivi**

Gerundi on verbin substantiivimuoto. Esimerkiksi *fereíllo*-verbistä voidaan gerundin avulla taivuttaa substantiivi 'miekkailu'. Gerundin pääte on **-all** tai **-eall** ja se liitetään verbin vartaloon. Edellä mainittu sana 'miekkailu' olisi siis *fereíleall*. Joskus gerundia voidaan käyttää myös englannin kielen tavoin kestopreesensin muotona, kun apuverbinä käytetään *peíllo* ('tehdä'). Esimerkiksi *min peíllen eíleall* ('olen tulossa').

### **Sanajärjestys**

Raunin kielen lauseiden sanajärjestys on yleisesti SPO: *Im cellen celennir* ('Minä laulan lauluja'). Subjektina toimivan persoonapronominin voi kuitenkin jättää pois, sillä se on liitettynä predikaattiin. Kysymyslause muodostetaan yksinkertaisesti joko nousevalla äänenpainolla tai kysymyssanalla. Mikäli kysymyssanana käytetään toista verbiä, yleensä *peíllo*-verbiä, vääntyy toinen verbi gerundimuotoiseksi: *Peíllye teneall qrût-ùlbha?* ('Puhutko qrûtia?').

## **Esimerkkejä**

### **Isä meidän -rukous**

dhel peíllon melhair i vên.Ò verende vên mírsannin,cel enâllde vên aurinnin.Èr Dene aílle girollàd, âmard ai geítha,ilma ai ilmare. Vera.
 [vene velduil: eleilin:il
selva ɑil:e dene goildene girol:ɑˑd eil:es:e
dene mɑl:ɑin nhel:es:eperen:il ɑi eleilin:ilveiɬde ve:n ɑˑmhair vene ɑçɑirseilende vene melhɑir
eˑr seilenva te:n
dʱel peil:on melhɑir i ve:noˑ verende ve:n mirsɑn:in
sel enɑ:ɬde ve:n ɑurin:ineˑr dene ɑil:e girol:ɑˑd ɑ:mɑrd ɑi geiθɑilmɑ ɑi ilmɑre verɑ]