Erdélyi Fejedelemség

V. László halála után a rendek, annak rendje és módja szerint, összegyűltek, hogy

## Erdélyi Fejedelemség

### Vallás

ortodox

döntsenek arról, ki legyen az új király. A köz-és kollektív nemesek, a szokásokhoz híven, Rákos mezején gyűltek, míg a főnemesek Budára vonultak. A pártok és nemesi ligák közötti ellentétek újra egymásnak feszültek, amit csak fokozott, hogy Szilágyi Mihály emberivel együtt fegyveresen vonult fel ezzel egyértelművé téve, hogy az országgyűlés vagy megválasztja unokaöccsét vagy felkészülhet a harcra. A köznemesek egyszerűen behódoltak volna a főurak akaratának, azonban a kollektív nemességgel bírók nem rettentek meg, eleinte csak a székelyek kezdtek el ellenkezni, majd a hangulat átterjedt a jászokra és a kunokra, míg végül a hő lángra lobbantotta a köznemesek lanyha szívét is. Budán megválasztották az ifjú Hunyadi Mátyást, a Duna túloldalán azonban Apafi János választották meg, az első székely főnemest, a királyok sorában. Apafi az őt választók élére állt és mivel a lófők kivételével minden jelenlévő fegyvertelen volt, lassan hátrálni kezdet, nehogy Szilágyi martaléka legyen a „csapat”. Átlépve a Tisza vonalát, az új király nem várt segítségre lelt, Szilágyiék útját állták a lassacskán öntudta ébredő hajtók. Ameddig a gerilla harcot vívó volt marhahajcsárok és haramiák feltartották ellenfeleit, Apafi és társai elérték saját területeiket és új erőt nyertek. A székelyek, kunok és jászok fegyvert fogtak az új királyt mellett és csatáról csatára visszaszorították Mátyás seregeit, végül a magyar nemesek egy része és az érdemeikért szintén nemességet nyerő hajdúk is csatlakoztak az ügyhöz. Keserűen, de Mátyás is beletörődött abba, hogy a Duna lesz a határfolyó közte és a székely király között.

A felszabadultak lassan új szállásterületek találtak maguknak, így a kunok lassan Moldvára, majd Havasalföldre törtek a jászokkal együtt, akik lassan beolvadtak a törzseik közé. A hajdúk is egyre inkább teret nyertek a térségben, számuk növekedni kezdett a székelyekre pedig egyre nagyobb bőség köszöntött. János király visszavonta a szász városok kiváltságait, hogy nagyobb bevételekhez juttassa az országot, illetve a zsákmány 1/5-t is be kellett szolgáltatni a gyulafehérvári udvar számára.

Az új rendszer feloszlatta a székelyek közötti ellentéteket igazi politikai egységgé kovácsolva őket, miközben egyre inkább elit sereggé váltak, akik csak a legvégső esetben avatkoztak be, keleten a kunok viseltek hadat, nyugaton a hajdúk portyáztak és harcoltak.

1472-ben Apafi János elhalálozott, a rendek pedig a székelyudvarhelyi gyűlésen Bethlen Miklóst választották utódjául, aki folytatta elődje politikáját. Amikor 1490-ben elterjedt Mátyás halálának híre, I. Miklós követeket küldött Rákos mezejére, hogy képviseljék országát és jó döntés esetén jelentsék be, hogy lemond az új király javára. II. Ulászló cseh király megfelelt a székely király feltételeinek, így lemondott a javára és visszaállt az ország egysége.

Amikor Ulászló koronázására be kellett szolgáltatni a marha adót, a székelyek teljesítették kötelezettségeiket, amikor házasodott a király, nyögve bár, de ismét megtették, azonban, amikor a gyalázatos Habsburg-Jagelló szerződés után a királyi fiú születésére is be akarták szedni az adót, a kollektív nemesek sorra legyilkolták az adószedőket. Az ellenállási záradékra hivatkozva újra hatalmasra duzzadt a lázadás, a szabad rendek pedig Kemény Jánost választották meg vezérüknek, aki lassan visszaállította az addigi országot. Az új, közös hazában az egyre hosszabb teleket, ha nehezen is, de egyenes derékkal viselték az ott lakók. A hatalmas szabad területek miatt pedig a tífusz, mondhatni, elkerülte a területet.

Kemény János uralkodása alatt a Fejedelemség egyre nagyobb területi gyarapodásba kezdett, megszerezte a lengyel és cseh területeket, a délszlávokat és osztrákokat kiszorította az általuk elfoglalt területekről, majd eszmei elődjéhez, Nagy Lajoshoz hasonlóan megszerezte Nápoly városát és a Jeruzsálemi Királyságot is újjáélesztette.

1519-ben Lehel pátriárka vezetésével megalakult a nagyszombati egyetem is és megkezdte az ország nemeseinek és polgárainak képzését.

## Államiság:

Az Erdélyi Fejedelemség élén a fejedelem áll, aki szuverénként irányítja államát. Az öröklés nem dinasztikus módon történik, az újabb uralkodót a székelyudvarhelyi országgyűlés választja meg. Az országgyűléseken kétkamarás. A felsőtáblán a 3 kormányzó kollektív nemesi rend, azaz a székelyek, kunok és hajdúk vesznek részt, hozzájuk csatlakozik Marcin Bulka, mint a lengyelek képviselője, valamint a Csákok és Kőszegiek a magyarokat eme platformon is képviselendő. Az alsótáblán vesznek részt az egyéni nemességgel rendelkező magyarok, akik közül legszámosabban a palócok vannak, a szászok és a cseh nemesek is. Az országgyűlés szavazza meg az adókat és a katonákat. Az uralkodó legfőbb támasza a királyi tanács, amelynek kötelezően tagja a kunok, törzsek által választott, képviselője; a hajdúk vezetője; a csíki és a kalotaszegi székelyek 1-1 képviselője, a gyulafehérvári érsek, a lengyelek vezetője és a csehek egy képviselője. Amennyiben a az országgyűlés tagjai úgy érzik, hogy az uralkodó nem teljesíti az Aranybullában leírtakat, ahogyan elődei ellen, ellene is fellázadhatnak, azonban ehhez szükséges a főméltóságuk (az országnádor, a magyarok, lengyelek és hajdúk nádorai, a kunok királya, a Kőszegiek és Csákok képviselője és a gyulafehérvári érsek és a székelyudvarhelyi pátriárka) közül 5-en kimondják elégedetlenségüket.

## Vallás

Az ország vallása római katolikus, amelynek feje a gyulafehérvári érsek, aki egyben az invesztitúrát is gyakorolja. Ugyanakkor a kormányzó népek vallása egészen eltérő. A hajdúkat nem igazán mozgatja meg a hit, de a főbb ünnepeken, pl.: Szt. László ünnepén és az egyes csaták előtt és után lelkesedésük nagyobb, mint a városi papságé. A székelyek hite lassan együtt csontosodott velük, szikár bizalmat éreznek az egyház és az Öregisten felé, akinek kissé kisebb erővel bíró párja a Nagyboldogasszony, a városokban a megyéspapok tűnnek ki elsősorban, azonban a székely települések jó részén a jezsuiták látják el a pasztorális feladatokat. A kunok már a székelyektől vették át a hitet, így a két vallásosság nagyjából megegyezik, bár egyes források szerint a frissen szentelt kun papok, az átváltoztatott ostyát a Nappal azonosították vagy éppen a latin nyelvet kunra fordították.

Keverge, hogy megszerezze a halicsi koronát, felvette az ortodox hitet és az egész kun nép is vallást váltott. A csehek szintén a pravoszláv hitet választották a szerzetesek közbenjárására, így bár kisebbséget alkotnak egyelőre a lassú térítésnek hála egyre többen tartoznak Lehel, székelyudvarhelyi pátriárka alá. Az eddig radikálisan katolikus lengyeleket is egyre jobban vonzza az ortodoxia, egyrészt a szeminárium kiváló papképzése, másrészt a népnyelvű igehirdetés miatt.

## Fontosabb személyek

Kemény János

Buzgán Keverge

Köncsög nembeli Aidua

Balogh Péter
Lehel pátriárka

Włodzimierz Smolarek

Csertán nembeli Mandula

Tomori Pál

Marcin Bulka