Tentamen TP6OR2 Protetik med svar

### Tenta från 2016HT

- Är stödtanden rf och stift + pelare så är de svagare och man bör undvika extensionsled.

- Krafterna överförs till pelaren som kan frakturera, kronan kan lossna och man kan få rotfraktur.

- Viktigt med tillräcklig omkramning

- Sämre prognos

- Ska få fram insättningsriktning → behöver preparera så tänderna blir parallella → kan behöva preppa mer totalt sett

- Det är inte bara en tand som prepareras → mer tandsubstans som avverkas.

- Studier har visat att en konvergensvinkeln på 10-15 grader ger tillräcklig retention = motstånd mot krafter som försöker lossar kronan från tanden

- Högre konvergensvinkel → dålig retention → kronan lossnar

- Lägre konvergensvinkel → bättre retention, men svårt att göra + få på kronan

- Fyllning cervikalt

- Kort höjd på tanden → går subgingivalt för att få ökad höjd och ökad retention

-Passform: sitta tätt mot prepgräns för att undvika sek-karies

-Kvalite på stödtand: en rf tand har sämre prognos

-Parafunktioner/ogynnsam bettförhållanden: skapar spänningar.

-Brospann (längd): lång bro med få stödtänder försämrar prognosen, bron går sönder.

- Brons bredd och höjd: ökad bredd och höjd → ökad hållfasthet

- Brons styvhet - ökad e-modul → mindre nedböjning → ökad hållfasthet

- Glaskeramiska kronor kan användas som alternativ till MK-kronor

-Kemiskt – viktigast, oxidbindning. Behandlar metall → får ett oxidskikt som man bygger porslin på. Blir syrebryggor mellan porslin-metall.

-Kompression – tryck

Metallen har större termisk utvidgningskoefficient än porslinet →

metallen utvidgar sig mer än porslinet när det värms upp → bildas ett tryck mot porslinet → porslinet hålls kvar

- Vid runda kanaler är prefabricerade stift bra

- Kompositmat absorberar vätska → ger mikroläckage → omkramning viktig

- Bra om man har spalter mellan tand och krona pga låg löslighet

- Preppa med 10-15 konvergensvinkel

- Minst 3 mm höjd på incisiver/hörntänder/premolarer och 4 mm på molarer

- Putsar inte prep alltför mkt innan cem, då det tar bort ytråheten

- Olämpligt vid platsbrist (tori, högt frenulumfäste), kort gingiva lingualt, lingualtippade tänder

- Komplikationsrisk att det kan skada när cristan resorberas → lingual bar i

kontakt med slemhinna → resorption

- Lingual bar 0,5mm från slemhinna

- Kombinationsprotetik - intra/extrakoronala, makro attachments, alveolarbar

- Viktigt med bra precision, särskilt vid prepgränsen = kantprecision

- Då motverkar man sekundärkaries och endodontiska problem

- Prep ska ha utrymme för mat, jämna prepytor, tydlig prepgräns, bra retention (konv.vinkel, höjd, ytråhet) och inte ha underskär

a) Gör en konstruktionsritning för skelett och partialprotes på bifogad figur över befintligt restbett. (3) GB

b) Namnge de olika ingående konstruktionsdetaljerna och dess syfte. (3) GB

Proteskropp

1. Protesbas - fäster tänderna till protesen + gingivalt stöd + stabiliserande mot horisontella krafter
2. Proteständer - 6a-6a men varierar beroende på motbitning

Förbindelsedelar - förbinder protesbaser

1. Lingual bar - uk, förbinder enbart protesbaser
2. Dental skena - uk+ök, agerar oxå tipphävare, reciprok arm och stabiliserande
3. Gomplatta - ök, agerar oxå stabiliserande

Förankringsdelar - förankrar protesen i restbettet

1. Stöddelar (pil ner) - överför axiala krafter till tänder och alveolarutskot (dentalt stöd)
2. Aktiv retention (pil upp) - motverkar krafter som vill lyfta protesen från underlaget, klamrar
3. Passiv retention (rotation) - … krafter (vid protessadlar) som vill lyfta sadlarna från underlaget, dental skena-reciprok arm-förlängd klammerarm (du behöver ingen aktiv klammer buckalt för en förlängd kl.arm)
4. Stabiliserande delar (<---->) - … horisontella krafter som vill dislocera protesen, dental skena-reciprok arm-gomplatta-protesbas

· Proteskropp:

o Protesbas: dit tänderna fästs

o Proteständer: för pat att tugga med, estetik

· Förbindelsedelar:

o Dental skena med pontic

· Förankringsdelar

o Stöd: ocklusala stöd 47m, 43 md, 33 md

o Aktiv retention: 47 cirkumferent, 33 T-klammer

o Passiv retention: dental skena, reciprok klammer

o Stabiliseringsdelar: dental skena, reciprok klammer, protessadel

Här skulle vi ha gomplatta oxå

Här hade vi behövt gomplatta oxå, och förlängd klammerarm 24-22 för tipphävning mot kvadrant 1

SB

- Vid belastning → spänningen vid sprickan blir stor → slow crack growth

Minska risk
* Adhesiv cementering → ger stark enhet
* Understöd för porslinet, undvik underminering
* Jämntjockt porslin
* Undvik att slipa och borra på de keramiska konstruktionen

>

De 4 under är också SB

 Ange två fördelar med Zirconia jämfört med andra helkeamiska konstruktioner samt hur den kan användas i kliniska situationen
(2. Opak) (kan blockera underliggande missfärgningar från tanden)
3. Y-TZP: Unik egenskap som motverkar vidare sprickbildning (materialet kan byta fas ochdärmed volymutvidgas och fylla ut påbörjad spricka)
4. Låg andel skelettfrakturer jämfört med andra helkeramer
Hur den kan användas kliniskt:
* I fronten
* När patient har krav på metallfria konstruktioner / god biokompabilitet
* Mindre brokonstruktioner utan extensionsled!
 Om du står i "valet och kvalet" mellan en cementerad respektive bondad krona - vilka variabler är det då som du måste beakta? Ange och kommentera
* Om det går att adhesivt bonda i emalj eller ej. Strävar efter detta då dentin inte kan bodas adhesivt på samma sätt
* Subgingival eller supragingival prepgräns (dvs om det går att hålla torrt/ta bort överskott etc)
* Hur kraftriktningarna/bettförhållandena ser ut. Kan bli för starka krafter för helkeramiska konstruktioner
* Posteriort eller anteriort? Har med krafter att göra
 Hur kan man minimera risken för "chippfraktur" av ytporslinet på Zirconiakronor?
* Understöda porslinet väl till kärnmaterialet (zirconian)
* Jämt med porslin längs kärnmaterialet
* Anatomiskt utformat kärnporlin samt avtrundat.

- Tvåfas = olika viskositet på avtrycksmaterialet i spruta och sked - ex light/heavy body

- Ensteg = avtrycksmat i spruta och sked mjuka samtidigt, vi tar avtryck med båda mjuka samtidigt

- Tvåsteg = avtrycksmat i spruta och sked inte mjuka samtidigt,

tar först avtryck med sked → låter det stelna → preppar tand → sprutar flytande avtrycksmat på tänderna → för upp den stela skeden igen

Exempel på tvåfas, tvåstegsteknik:

Tar avtryck med högviskös putty först → låter det stelna → preppar tand → sprutar lågviskös light body på tand → för upp skeden igen

Tvåfas, ensteg: mjuk heavybody i skeden och mjuk lightbody på tanden samtidigt

Preparation, prepgräns, förhållande till granntänder och motstående käke, mjukvävnad (omslagsveck)

Tandlös pat
Alveolarutskott och gränsen mellan fast och rörlig slemhinna

 Vilken är skillnaden mellan en kondensations reaktion och en additionsreaktion? Beskriv den kliniska betydelsen av denna skillnad.

När bas och katalysator slås ihop och vi får polymer + en restprodukt.

Detta leder till krympning när materialet stelnar → mindre korrekt avbildning

Additionsreaktion (A-silikon)

 Redogör för indelningen av elastiska avtrycksmaterial i typer och ge exempel på fabrikat namn.
* Irreversibel hydrokolloid (alginat)
* Reversibel hydrokolloid (hyco)

Elastomerer:
* Polysulfider (permalastic)
* Polyeter (impregum)
* K-silikon (Xantopren)
* A-silikon (Putty, Imprint 4, Hongium, Penta dimension)

 Vilka generella krav finns på avtrycksskedar. Ange dessa och förklara deras betydelse för det kliniska resultatet.

Ha stopp vid skedens kant så mat. inte deformeras om man trycker för hårt på skeden

2. Styv: skeden vara styv för att inte deformeras

Annars blir avtrycket mindre när man tar bort det → kan inte få på avtrycket igen + kronor blir för små.

3. Ger en jämn materialtjocklek: använd avlastning på rätt sätt och ha inte för tjockt material på vissa områden men inte andra → krymper där det är för tjockt, motverka att få genomslag på skeden

4. Retinerar avtrycksmaterialet: avtrycket ska sitta kvar i skeden när vi tar ut det ur munnen, så det inte lossnar eller sitter kvar på tändnera.

Mekanisk retention = perforationer i skeden + rimlock + vid elastomerer limma skeden.

 Elastiska avtrycksmaterial kan avlägsnas ur underskär. Efter deformationen återgår de till sin ursprungliga form. Naturligtvis finns det en gräns för hur stor deformationen får vara för att den inte skall bli permanent. Vilka åtgärder kan vidtas för att minska deformationen i den kliniska situationen?
2. Ta ut skeden med ett bestämt ryck på sidorna av skeden(blir stor deformation om man drar vid handtaget)
3. Ha stopp vid skedens kant så mat. inte deformeras om man trycker för hårt på skeden
 För att få ett bra avtryck med god detaljåtergivning så måste avtrycksmaterialet flyta ut över den yta som skall avbildas. Förklara begreppen vätning, kontaktvinkel och hydrofilitet.

Hög vätbarhet = flyter ut ordentligt på ytan (låg kontaktvinkel)

Låg vätbarhet = flyter ut dåligt på ytan (hög kontaktvinkel)

Kontaktvinkel: Är ett mått på vätbarhet, ju lägre vinkel mellan droppen och ytan som ska vätas desto bättre vätbarhet.

Hydrofilitet: Tendensen för ett material att lösas i vatten (hydro), “vattenälskande”

 Hur skall preparationen vara för att underlätta möjligheten till att få ett bra avtryck och en bra modell?
2. Tydlig preparationsgräns
3. Släta, jämna ytor

**Gamla frågor från GB**

Vilka komplikationer var vanligast vid respektive krontyp i Burkes studie? Hur förklarar du det?
Vad kan vi ha för skäl att rekommendera keramiska konstruktioner, trots dåligt utfall i Burkes studier?
I Burkes studier framkom skillnader i lyckandefrekvens mellan MK och porslinskronor. På vilket sätt kan detta påverka ditt terapival?

Vilka tand- och patientfaktorer var i Burkes studie negativa för prognosen av en krona?
Vad var den vanligaste orsaken till ”intervention” (enl Burke) för Mk kronor respektive för keramiska kronor? Konsekvens?
Enbart sett till enbart överlevnad, vad ska du (enligt Burke) välja för material, patient och tand om du vill undvika komplikationer?

**Wikifrågor**

Hur kan man komma fram till (bestämma) vilken insättningsriktning en planerad brokonstruktion lämpligen bör ha? Beskriv och motivera. (2p)

Helkeramiska broar har både biologiska och estetiska fördelar jämfört med traditionella mk-broar. Men... det finns flera patientrelaterade förhållanden då man bör avstå från den helkeramiska bron. När kan detta infinna sig? Redovisa kort och motivera.

Redovisa och förklara preparationsdesign för keramiska skalfasader. Följande faktorer skall tas upp i ditt svar.

•Preparationens omfattning (extensionen) incisalt och approximalt.

•Cervikala preparationsavsnittet.

Motivera presenterade fakta. (2p)

Friändsbroar utgör en större haveririsk än ändstödsbroar. Varför? Förklara orsak-verkan i ditt svar samt hur man skall kunna reducera failure-risken. (2p)

Rotstiftsförankrade pelare kan framställas med direkt eller indirekt teknik. (4p)

•Beskriv kortfattat kliniska moment och material för respektive metod.

•Finns det skillnader mellan metoderna avseende indikationer?

Hur effektivt en rotstiftpelare är förankrad i roten avgörs av ett flertal faktorer. Redogör för och förklara de väsentligaste faktorerna för att säkerställa en optimal förankring av rotstiftet då en tand ska pelar- och kronförses. (3p)

Många studier visar att kron- och rotfrakturer av tänder är betydligt vanligare om tanden är rotfylld/pelarförsedd jämfört med om den är vital. Kan det förutom mekaniska orsaker finnas någon förklaring till denna skillnad? (1p)

Rätt ofta står stödtänderna till en tilltänkt dental brokonstruktion snett i förhållande till varandra. Hur tacklar man detta problem? Redogör och förklara. (2p)

De flesta känner till att extensionsbroar är förknippade med en högre failure-risk än broar som är dubbelsidigt stödda. Om man ändå blir tvungen att använda sig av extensionsbron... hur ska man då kunna undvika att problem uppstår med denna, dvs. extensionsbron. Förklara. (2p)

CAD/CAM tekniken för helkeramer ställer särskilda krav på ditt sätt att utforma preparationen i kron och broprotetik. Redovisa och förklara dessa. (2p)

Friläggning:

a/ Varför frilägger man inför avtryckav kron och bro? Ange 4 orsaker (2p)

b/ Vilka är de 4 mest vanliga friläggningsteknikerna vid kron och broprotetik? (2p)

 Ange två fördelar med Zirconia jämfört med andra helkeamiska konstruktioner samt hur den kan användas i kliniska situationen
(2. Opak) (kan blockera underliggande missfärgningar från tanden)
3. Y-TZP: Unik egenskap som motverkar vidare sprickbildning (materialet kan byta fas ochdärmed volymutvidgas och fylla ut påbörjad spricka)
4. Låg andel skelettfrakturer jämfört med andra helkeramer
Hur den kan användas kliniskt:
* I fronten
* När patient har krav på metallfria konstruktioner / god biokompabilitet
* Mindre brokonstruktioner utan extensionsled!
 Om du står i "valet och kvalet" mellan en cementerad respektive bondad krona - vilka variabler är det då som du måste beakta? Ange och kommentera
* Om det går att adhesivt bonda i emalj eller ej. Strävar efter detta då dentin inte kan bodas adhesivt på samma sätt
* Subgingival eller supragingival prepgräns (dvs om det går att hålla torrt/ta bort överskott etc)
* Hur kraftriktningarna/bettförhållandena ser ut. Kan bli för starka krafter för helkeramiska konstruktioner
* Posteriort eller anteriort? Har med krafter att göra
 Hur kan man minimera risken för "chippfraktur" av ytporslinet på Zirconiakronor?
* Understöda porslinet väl till kärnmaterialet (zirconian)
* Jämt med porslin längs kärnmaterialet
* Anatomiskt utformat kärnporlin samt avtrundat.