Oppivelvollisuuslaki

**Oppivelvollisuuslaki** on vuonna 1921 säädetty laki, joka velvoitti tuolloin oppilaita menemään kouluun. 1970-luvulla siirryttiin peruskouluun, ja v. 2021 säädettiin oppivelvollisuuden laajentamisesta. Tämä artikkeli käsittelee oppivelvollisuuslakia poliittisena kysymyksenä.

## Oppivelvollisuus ennen v. 1920

Oppivelvollisuutta esitettiin laiksi jo 1907: "Kansamme ripeästi astuessa edistyksen tietä on välttämätöntä ulottaa tiedon ja tieteen valo valaisemaan maamme syrjäisimmätkin kolkat". Esitystä perusteltiin mm. sillä, että muualla se on säädetty ja todettu "edistyksen myötävaikuttajaksi". Opetuksen on 1907 esityksen mukaan alettava 7. ikävuoden aikana ja päätyttävä 14. ikävuoden aikaan. Oppivelvollisuudella ei alkuperäisen lain 2 §:n mukaan tarkoitettu uskonnonopetusta sisältäväksi. Opetus oli suurilta osin esityksen mukaan maksutonta. Lakiesitys käsiteltiin eduskunnassa ja se meni takaisin suureen valiokuntaan.

2. lokakuuta 1908 otettiin asia ensimmäiseen käsittelyyn. Asiasta käytiin paljon keskustelua, ja lopulta äänestyksen tuloksena istunto keskeytettiin. Keskustelussa puhuttiin mm. lapsille annettavista etuuksista, joita sosialidemokraatit puolustivat, sekä opettajista ja heidän palkoistaan. Myös uskonnonopetuksesta puhuttiin. Tämän jälkeen asiaa käsiteltiin ensimmäisessä käsittelyssä kolmantena, kuudentena ja yhdeksäntenä päivänä lokakuuta, jonka jälkeen asia lähetettiin suureen valiokuntaan.

26. lokakuuta 1909 otettiin eduskunnassa esille oppivelvollisuuden säätäminen ja sen täytäntöönpano. Asia laitettiin ensi täysistuntoon käsiteltäväksi. Asia seuraavassa täysistunnossa 29. päivänä lähetettiin suureen valiokuntaan. Vuonna 1910 asia lähetettiin sivistys- ja valtiovarainvaliokuntaan. 13. toukokuuta 1910 asia oli jälleen käsittelyssä, tuolloin asiaa käsiteltiin pykälä pykälältä. Istunto lopetettiin myöhäisen ajan vuoksi, ja asia oli käsittelyssä 18. päivänä. 24, päivänä asia oli jälleen käsittelyssä, ja tällöin toinen käsittely päättyi. 27. päivänä asia oli kolmannessa käsittelyssä, ja asia julistettiin nopeasti loppuun käsitellyksi.

Asia oli käsittelyssä myös ainakin vuonna 1917 eduskunnassa ja sivistysvaliokunnassa.

## Oppivelvollisuuslain käsittely vuonna 1920

### Käsittely 9. huhtikuuta 1920

Oppivelvollisuuslaista annettiin ehdotus "laiksi oppivelvollisuudesta ja laiksi kansakoululaitoksen kustannuksista" Erichin hallituksen aikana (hallituksessa edistyspuolue, kokoomus, maalaisliitto ja RKP) 9.4.1920. Kyseessä oli ensimmäinen käsittely. Siitä oli keskusteltu jo kauan ennen tätä: edustaja Soinisen (edistyspuolue) mukaan laki nostettiin ensi kertaa pöydälle viimeistään v. 1891, jolloin laki oli jo olemassa sivistysmaissa. Soininen olikin oppivelvollisuuslain vahva kannattaja, vaikka toikin esille sen epäkohtia, kuten oppivelvollisuuden kustannukset.

Edustaja Fränti (ed.) kannatti lakia, ja kannatti myös, että koulut saisivat olla minkäkielisiä tahansa, joka tulisi hänen mukaansa Lapissa tarpeeseen. Hän ehdotti myös, että koulu alkaisi vasta lapsen täytettyä 8 vuotta, ja että oppilasmäärärajaa, jolloin olisi koulu perustettava, voitaisiin alentaa.

Edustaja Wuorimaa (ML) toi esille oppivelvollisuuteen liittyvät kuljetusongelmat:

> "Tämä näkökanta on vielä tärkeämpi maaseudulla sentähden, että niinkin pienet lapset kuin 7-8-vuotiaat kulkiessaan talvipakkasessa nietoksissa ja usein melkein umpipolkuja 2-3 kilometrin päästä joutuvat terveysvaaraan, joka voi perustaa elinkautisen taudin paitsi ruumiillisessa, niin myöskin henkisessä uupumisessa. Jos taas, niin kuin valiokunta ehdottaa, kuntien kuntien kustannuksella heitä on kyydittävä kouluun ja sieltä takaisin, niin tulee se kunnille ylivoimaiseksi. Esimerkiksi siinä kunnassa, jossa minä olen, eli Kymin kunnassa, jossa tarvitaan 20 koulua, tulisi kyyti maksamaan, jos lasketaan, että yhden hevosen päivä, jolloin täytyy olla yksi hevonen aamulla ja iltasella, tulee maksamaan 20 markkaa, joka on kaikkein huokeinta, millä nykyään hevosta saadaan, niin tulisi päivän kyyditys siellä maksamaan 1 800 markkaa, se tahtoo sanoa päivässä 180 000 markkaa pelkkä kyyditys."
>
>

180 000 markkaa vuonna 1920 vastaa yli 84 000 euroa vuonna 2022, mutta elinkustannusindeksi on paisunut alle tuhannesta yli 260 000:een. Wuorimaa ehdotti myös, että 1. ja 2. luokilla koulua käytäisiin kesäkuukaudet, jotta kuljetus olisi helpompaa; näiden luokkien jälkeen lapsi olisi valmis varsinaiseen kansakouluun.
Edustaja Piitulaisen (ML) mukaan "lakiehdotuksen tarpeellisuudesta lienevät kaikki yhtä mieltä". Piitulainen mainitsi puheenvuorossaan jaon alempaan ja ylempään kansakouluun tarpeellisena. Piitulainen kritisoi lain kustannuksia:

> "Lakiehdotuksen 9 §:ssä on mainittu, että kunta on velvollinen perustamaan alemman kansakoulun, jos siihen pantavia lapsia esiintyy vähintään 12. Tästä näin järjestettynä johtuu sellainen rasitus, että sitä meidän maamme yleensä ei jaksa sietää. Kunnille ja valtiolle koituu siitä sellaiset rasitukset, että tämä laki, jos se sellaisenaan tulisi hyväksytyksi, tietäisi suunnattoman suuria kustannuksia, kun kuitenkin päästäisiin samoihin tuloksiin niillä perusteilla, joita ed. Wuorinen täällä esitti. Lakiehdotuksessa koulukustannuksista on niinikään määräys, että kunnan puolelta annettaisiin kyyti 4 km:n matkaltakin, myöskin sellainen, että se toteutettuna tietää suunnattoman suuria kustannuksia."
> "Lakiehdotus siis sellaisenaan on niin hyvä, että se hyvyydellään suorastaan hukuttaa tämän maan."
>
>

Edustaja Kokko (ML) puolestaan kritisoi oppivelvollisuuslakia sen tarpeettomuudella. Hänen mukaansa muutamien vuosien päästä ilman oppivelvollisuuslakia 92,6 % kouluikäisistä kävisi koulua, ja 10 % lapsista on oppikouluissa, eivätkä he koskaan tule kansakouluun. Hänkään ei kuitenkaan asettunut vastustamaan lakia.

Käsittelyn jälkeen asia lähetettiin suurelle valiokunnalle.

### Käsittely 26.-27. lokakuuta 1920

26. lokakuuta 1920 otettiin em. oppivelvollisuuslakiehdotus toiseen käsittelyyn.

Oppiaineiden luettelo laista poistettiin edustaja Kärjen (ML) mukaan sen takia, että uskonnon opetus voitaisiin myöhemmin poistaa. Tätä edustaja kritisoi mm. sen takia, että maatalouden opetus voisi jäädä pois, ja uskonnon opetuksen vapautuksesta säädetään myöhemmin laissa. Edustajan mukaan "kansa yleensä on vakavasti huolissaan uskonnonopetuksen järjestämisesta: se pelkää, että se poistetaan, ja syytä siihen pelkoon on". Kärjen mukaan sosialistit halusivat poistaa uskonnonopetuksen.

Edustaja Wuorimaa (ML) vetosi kustannuksiin: "Jos valiokunnan mietintö hyväksyttäisiin, tarvitsee rakentaa ainakin 5 000 uutta koulua – – kasvattajiksi palkata ainakin 5 000 uutta opettajaa". Palkkakustannukset hänen mukaansa nousevat yli 30 miljoonaan markkaan. Monet vastustajat kannattivat asian palauttamista sivistysvaliokuntaan laskelmien tekoa varten.

Ed. Ailion (sd,) mukaan Wuorimaa halusi tehdä asian mahdollisimman halvalla, ja "kun on puhe sivistystarkoituksista, joka penniä käännetään senkin seitsemän kertaa, ennen kuin se luovutetaan kansansivistyksen hyväksi". Hänen mukaansa muuhun on rahaa, "olkoon sitten kysymys sotilasmenoista tai poliisimenoista tai uusista virastoista tai neekerilähetyksestä tai Kiinan tai Japanin lähetyksestä". Ailio vastusti valiokuntaan lähettämistä.

Käsittelyssä puhuttiin paljon taloudellisista kustannuksista ja sivistysvaliokuntaan lähettämisestä Ailion puheenvuoron jälkeenkin. Lopulta asiasta tuli äänestys, ja eduskunta päätti äänin 106 - 72 jatkaa asian "asiallista käsittelyä". Keskustelu päätettiin myöhemmin, koska "aika on näin pitkälle kulunut" klo 16.10; asiaa jatkettiin klo 18.30, ja pian hyväksyttiin ehdotus, jossa muutettiin yhtä sanaa. Tämän jälkeen puhuttiin mm. uskonnonopetuksesta, kun lakia käytiin läpi pykälä pykälältä. Tällöin äänestettiin useista pienistä muutoksista lakiin, joista monet koskivat kielioppia. Täysistunto keskeytettiin 23.50 ja sitä jatkettiin klo 0.10, ja se päätettiin klo 0.25.

Seuraavana päivänä klo 19 alkaneessa täysistunnossa asian käsittelyä jatkettiin, ja jälleen puhuttiin mm. taloudellisuudesta ja työväen asemasta. Lopulta asia lähetettiin takaisin suureen valiokuntaan.

### Käsittely 19. marraskuuta 1920

19.11.1920 otettiin jatkuvaan toiseen käsittelyyn oppivelvollisuuslaki, ja asian "asiallista käsittelyä" päätettiin jatkaa. Lakia käytiin läpi pykälä pykälältä, mutta eräitä pykäliä hyväksyttiin keskustelutta. 20 §:stä poistettiin suuressa valiokunnassa maininta ilmaisesta koulukeittolasta, joka herätti keskustelua, mutta äänestyksessä suuren valiokunnan kanta voitti. Toinen käsittely päättyi 19.11.1920, kun eduskunta hyväksyi suuren valiokunnan ehdotuksen.

Oppivelvollisuuslaki annettiin Helsingissä 15. huhtikuuta 1921.

## Lähteet

1. ↑ https://oppiminen.edita.fi/oppivelvollisuus-100-opus/, Edita
2. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/liite\_1907\_i\_ix\_300?language=suomi&year=1907&page=34&pageOfWholeBook=334, Eduskunnan liitteet 1907
3. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1907\_iv\_400?language=suomi&year=1907&pageOfWholeBook=401, eduskunnan pöytäkirjoja 1907
4. ↑ 4,0 4,1 https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1909\_i\_ii\_vp\_600?language=suomi&year=1909&pageOfWholeBook=601, eduskunnan pöytäkirjoja 1907
5. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1910\_i\_0?language=suomi&year=1910&page=73, eduskunnan pöytäkirjoja 1910
6. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1910\_ii\_500?language=suomi&year=1910&pageOfWholeBook=501, eduskunnan pöytäkirjoja 1910
7. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1917\_ii\_1\_300?language=suomi&year=1917&page=39&pageOfWholeBook=339, eduskunnan pöytäkirjoja 1917
8. ↑ https://valtioneuvosto.fi/tietoa/historiaa/hallitukset-ja-ministerit/raportti/-/r/m1/6, Valtioneuvosto
9. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911524.aspx, Mikael Soininen
10. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/910370.aspx, Aleksanteri Fränti
11. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911772.aspx, Eduskunta
12. ↑ https://www.stat.fi/tup/laskurit/rahanarvonmuunnin.html, Tilastokeskus
13. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/910771.aspx, Eduskunta
14. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1920\_1\_100?language=suomi&year=1920&page=2, Eduskunnan pöytäkirjoja 1920
15. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1920\_2\_0?language=suomi&year=1920&pageOfWholeBook=1, eduskunnan pöytäkirjoja 1920
16. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/910857.aspx, Frans Kärki
17. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/910237.aspx, Julius Ailio
18. ↑ 18,0 18,1 https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1920\_2\_100?language=suomi&year=1920&pageOfWholeBook=101, eduskunnan pöytäkirjoja 1920
19. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1920\_2\_400?language=suomi&year=1920&pageOfWholeBook=401, eduskunnan pöytäkirjoja 1920
20. ↑ https://www.eduskunta.fi/pdf/saadokset/101-1921.pdf, Eduskunta