Jadransko morje

Jadransko morje je zaljev Sredozemnega morja, ter se nahaja na jugu Europe. Ono deli Italiju od Balkana.

## Geografija

    Jadran je najsevernejši ogranek Sredozemnega morja. Pruža se od vušča reke Po na severozahodu vse do Otrantskih vrat črez štera se spaja s Jonskem morjem. Zemlje s izlazom na jadransko morje su: Albanija, Italija, Horvatska, Črna Gora, Bosna i Hercegovina ter Slovenija. Jadran ima prek 1300 otokov, vekšinom na izhodne, Horvatske obale. Deli se na tri bazenov, od štereh je severni najplitkeši, a južni najglubši, z maksimalnum glubinom od 1233 m. Glubina se opet zmenšuje prema jugu. Na meji Jadranskega i Jonskega morja se nahaja Otrantski prag, šteri je podvodni hrbet. Morske struje su v Jadranskemu morju tople ter vuz izhodnu obalu tečeju od juga prema severu, a vuz zahodnu obalu od severa prema jugu. Morske mene su ne preterano izražene. Salinitet Jadrana je nižeši od saliniteta Sredozemlja, ar Jadran skuplja trečinu slatke vode štera se vleva v Sredozemno morje. Površinska temperatura varira od 30 °C prek leta do 12 °C vu zime, kaj značajno vuteče na klimu Jadranskega bazena.

## Geologija

    Jadransko morje leži na Apulijske mokroploče, štera se od Afričke ploče razdvojila v Mezozojku. Apulijska se ploča v Kenozojku sudarila z Euroazijskum pločom, kaj je dovelo do nabiranja Alp i  Dinarskega gorja. Jadran poprima denešnji oblik tek v kesnemu Oligocenu nastankom Apeninskega poluotoka. V Jadranu se nahajaju vse vrste sedimentov, a vekšinu tega sedimentnega materijala v Jadran transportiraju reka Po ter ostale reke vuz zahodnu obalu. Zahodna obala je aluvijalna i terasasta, dok izhodnu obalu obiležava kraški reljef. Obala je vekšinom gradjena od sedimentnih sten, a največ je vapnencov. Jadran ima nekolko desetkov nacionalneh parkov i parkov prirode, šterimi se ščiti bioraznolikost i netaknuta priroda kraškeh krajolikov. Morje je prepuno flore i faune. Več od 7000 vrst biljk i životinj se nahaja v Jadranu, a vnoge od njih su endemi.

## Povest

Obalu Jadrana naseljava več od 3.5 milijonov ljudi; najvekša mesta su Bari, Trst, Venecija i Split. Prve naselbine su osnovali Etruščani i Iliri, a na jugu je bilo i Grčkih kolonij. Kasneše je v drugemu stoletju pr. Kr. Jadran došel pod rimsku kontrolu. Nakon raspada rimskega cesarstva su obala i otoki bili pod Bizantskum vlastju, dok su zaledje izhodne obale zavzeli Avari i kasneše Slaveni. Vubrzo se na izhodne obale razvila srednjovekovna Horvatska država. Nakon njezinega zjedinjenja s Vugerskom je Mletačka Republika prevzela izhodnojadransku obalu. Na jugu se je, medtem, oko Dubrovnika razvila Dubrovečka Republika. Osmanlije su v 16. i 17. stoletju zavzeli velki del horvatske obale, no vnoga obalna mest su ipak ostala pod Venecijskum vlastju, a Dubrovnik je uspel zadržati samostalnost. Mletačka Republika je za vreme protuturskeh ratov v 18. stoletju znatno proširila svoje posede na izhodnemu Jadranu. Za to vreme se zahodnojadranska obala nahajala v posedu raznih talijanskih držav i kneževin, vuključujuči i Papinsku Državu. Napoleonskimi rati na početku 19. stoletja su deli horvatske i slovenske obale ter Dubrovečka republika vuključeni v Ilirske provincije, ter su bili pod izravnum kontrolom Francuskega Cesarstva. Slomom Francuskega Cesarstva je po prvi put cela izhodnojadranska obala došla pod Austro-Vugersku vlast. Zahodna obala je 1871. konačno v potpunosti bila vuključena v nove zjedinjene Talijanske države. Italija se proširila i na Istru ter dele Slovenije i Dalmacije nakon prvega svetskega rata, na škodu novonastale Jugoslavije. Velke dele izhodne obale su ipak zadržale Jugoslavija i Albanija, države nastale raspadom Austro-Vugerskega i Osmanlijskega Cesarstva. Nakon drugega svetskega rata je Italija vratila vse svoje posede na izhodnemu Jadranu Jugoslaviji. Nakon raspada Jugoslavije je vekšina izhodnojadranske obale postala del Horvatske, a manše dele obale su dobile Slovenija, Bosna i Hercegovina i Črna Gora.

## Gospodarstvo

Ribarstvo i turizem su znate veje gospodarstva duž cele Jadranske obale. Horvatski turizem se znatno fletnejše razvijal neg turizem ostalih zemalj, pogotovo v zadnjeh dvajst let. Za ekonomiju Jadrana je takaj važen i pomorski transport. Najvekša teretna luka na Jadranu je Trst, dok je Splitska luka najvekša putnička luka.