Partial plattprotetik

## TP6OR2 – Partial plattprotetik – Göran Bjerkstig – 2 sep och 7 sep

Kursplan

* Beskriva och redogöra för indikation, konstruktionselement, arbetsgång (konstruera och rita till tandtek) och problematik vid framställning av partiella plattproteser.
* Självständigt planlägga enkla fall av behandling med partiella plattproteser
* Kritiskt analysera, värdera och diskutera utfört praktiskt arbete och relatera den teoretiska kunskapen till det praktiska arbetet

* På FTV görs bara 3 st partialproteser/år pga dyra behandlingar (ex implantat) subventioneras av FK
* Partialprotes vid partiell tandlöshet
* Typfall  saknar mkt tänder i sidopartier
* Treor ganska kraftiga, ettor och tvåor skyddade, drabbas inte heller lika mkt av karies
* Här gör vi partialprotes lr implantat
(om det finns ben att fästa i, krävs 3 fixturer per sida)
* Behandlingstid för partialprotes = ungefär en månad

* Skeletterad partialprotes för permanent bruk.
* Finns även utan koboltkrom skelett, som är helprotes med uttag för tänder och stålkrokar  temp partialprotes
* Kobolt-krom är styvt  går att göra skelettet tunt men ändå hållfast
* Stommen ligger på tandköttet
* ÖK: Blir nästan helprotesliknande i ök pga bara 3 tänder att fästa på.
* Ju färre tänder vi kan fästa på ju mer behöver vi stöd från gingivan  behöver större gomplatta

* Fler tänder  kan fästa mer på tänderna  mindre gomplatta  mer komfortabelt för pat
* UK: förbundit med lingualbar (kobolt-krom)  pat märker inte pga den är långt ner under tungan

**Tandlöshet kan delas in i olika klasser**

(kommer inte Kennedyklasser på tentan)

Kennedy klass 1

* Dubbelsidiga (bilaterala) tandlösa områden, som är belägna posteriort om restbettet
* Klassiskt partialprotesfall
* Svårt att göra broar här, behövs friändsled

Kennedy klass 2

* Enkelsidigt (unilateralt) tandlöst område, som är beläget posteriort om restbettet
* Bara ena sidan det fattas på = kallas då friändstandlöshet (finns inget bakom)

Kennedy klass 3

* Enkelsidig (unilateral) tandlucka)

Kennedy klass 4

* Tandlucka över mittlinjen och belägen anteriort om restbettet

Under är viktiga att kunna särskilja!-->-->Friändsprotes – Kennedy klass 1 och 2-->-->Har gingivalt stöd (inget dentalt)--> inte så stadigt --> får rotationsaxel som protesen roterar runt-->-->-->-->Luckprotes – Kennedy 3 och 4-->-->Dentalt stödd på alla sidor --> axialkrafterna tas upp av andra tänder --> inte så mkt rotation och rörelse-->-->Partialprotesens konstruktionsdelar (viktig)

1. Proteskropp – delarna som tänder sitter på, ofta flera
2. Förbindelsedelar – förbinder två proteskroppar
3. Förankringsdelar – förankrar protesen i restbett

* Bra att följa denna ordning när vi bestämmer oss för hur vi ska göra vår protes

1. PROTESKROPP – består av protessadel och proteständer

Protessadel har två uppgifter:

1. Att förankra proteständerna i skelettet
2. Ge gingivalt stöd – när vi tuggar får vi krafter neråt  utsträckning på trigonum retromolare
Utsträckning av protesbasen

* Små tandluckor  ha en liten protesbas + behövs inte protessadlar
* Friändssadlar  utforma protesbasen som vid helprotes
* ÖK: omfatta tuber området, bak till A-linjen
* UK: 2/3 av trig. retromolare ska täckas

* Använd ind. sked och trimma i periferin – få ut maximalt utan att interferera med mjukvävnaden
* Ingen protetik får bättre prognos än grundsjukdomen (karies och parod)
* Viktigt med approximalrum, minst 3 mm mellan tand och partialprotes i gingiva
* Gomplatta i ök går inte närmare än 3 mm till tänderna

2. FÖRBINDELSEDELAR

I. Lingual bar – bara i UK

* Bara i uk och ligger under tungan
* Förbinder proteskropparna – har inga andra funktioner
* Ska inte ligga mot slemhinnan – minst 0,5mm från slemhinnan (röd pil).
* Ligger den under 0,5mm från slemhinnan kan den irritera slemhinnan
* Ligger den över 1 mm från slemhinnan kan man få food impaction

 Syns ej

 Komfortabel
 Hygienisk- interferarinte medspolrum

II. Dental skena – både i ÖK och UK

* Ligger mot tänderna (jmf lingual bar)
* Går inte ha en lingual bar pga platsbrist  kan ha en dental skena istället
* Mängd material avgör hur styv skenan blir
* Finns inte tillräcklig plats  gör hälften skena och hälften lingual bar
* Ska inte synas (om man inte har diastema)

* Kan tillsätta en pontic (protestand, hö bild) och incisala hakar

 Passiv retention

– agerartipphävaregenom att ligga mot tänderna

 Kan förses medincisalahakar

– synsmen bra för att ta upp axiala krafter
 Kan tillsätta nya proteständer– om man behöver exa en tand i fronten kan mansätta till tänder efter

**III. Gomplatta – bara i ÖK**

* Görs i koboltkrom, måste vara styvt och får inte flexa
* Vid fåtal tänder är den som en helprotes
* Gå runt tuber, fram till A-linjen
* Trimma i omslagsvecket
* Vä bild: mer obekvämt pga att det saknas tänder i fronten  måste sträcka ut protesen
* Hö bild: om vi har plats för dental skena  kan binda in tänder i dental skena  mindre gomplatta

**3. FÖRANKRINGSDELAR/ELEMENT – förankrar protesen på restbettet**

1. Stöddelar
2. Aktiv retention
3. Passiv retention
4. Stabiliseringsdelar1. Stöddelar

* Syfte: överföra axiala krafter vid tuggning till stödtänder och alv-utskott
(eftersom dentalt stöd är bättre än gingivalt)
* Dentalt och gingivalt stödda (mer gingivalt om man har friändstandlöshet)
* Ocklusala stöd – får slipa ut det som behövs ocklusalt för att koboltkromet ska få plats
* Behövs bara 0,5mm tjocklek på koboltkrom  behöver inte slipa om det redan finns plats
* Kan behöva ta ner randvulsten lite för att materialet ska få plats

* Premolar/molar  ocklusala stöden ligger på fossorna
* Treor  ligger på hyllor lingualt för att få axial belastning
(mkt skjuvkrafter på treor)
* Incisala stöd/hakar – viktiga för funktion men syns tyvärr

* Lingualt stöd – problemet är att kraften blir snedriktad
* Onlay – bästa stödet, men bara ockl, om man ska höja en tand som är lägre än andra, görs i CoCr
* Gingivala stöd – om vi inte har mkt tänder kvar, protessadlar stödjer sig på gingivanresorptionsrisk

. Aktiv retention – klamrar

* Syfte: motverka krafter som vill lyfta protesen från underlaget
* Som när man biter på segt godis
* Aktiv retention = aktiva klamrar
* Klamrarna fjädrar  kan behöva spännas för att protesen ska sitta bättre efter ett tag
* Klamrar ska ha alltså ha stor elastisk deformation = kunna spännas ut
* Minst två aktiva klamrar på en partialprotes för att den ska sitta
* Särskiljning mellan luckprotes och friändsprotes görs för att veta hur många aktiva klamrar man ska sätta:
* Luckprotes: kan sätta aktiva klamrar på alla 4 tänder

* Friändsprotes: vill bara ha 2 klamrar för att inte få negativa krafter

Klammerns delar

1. Ocklusalt stöd

2. Retinerande arm (aktiv) = fjädrande,

ska böja sig när man tar på och tar ut protesen, guld

3. Reciprok arm = håller emot så tanden inte flyttar på sig,

ska inte kunna böjas, koboltkrom

Klammertyper

1. Cirkumfurenta klamrar
2. Barklamrar – T-klammer och S-klammer

I. Cirkumferenta klamrar

* Går runt tanden = circumfurent
* Gjuts i koboltkromskelettet och bockas sen ut runt tanden
* Buccalt – aktiv klammer (gul) under prominenslinjen
* Ska kunna fjädras ut och komma ner i underskäret
* Håller emot krafterna
* Lingualt – reciprok klammer (gulbrun) ligger ovanför prominensen,
kan inte läggas i underskär pga reciprok klammer är styv
* Har vi en aktiv klammer  måste ha en reciprok klammer, annars flyttar sig tanden

II. Barklamrar – T-klammer och S-klammer
* Kan vara bättre estetiskt, om man kan komma nerifrån döljer läppen oftast
* T-klammer – ofta i uk, sämre retention än cirkumferent

* S-klammer – bra att ha på 1or och 3or i ök, liknande retention som cirkumferent

Fjädrande förmågan hos retinerande arm (aktiv) beror på (inte så viktigt att kunna)

1. Klammerns längd
2. Kammerns diameter – tjockare  mindre fjädring
3. Formen i genomskärning – påverkar retention och fjädrande förmåga
4. Klammermaterial och struktur

Tre krav på den aktiva klammern

I. Underskärets djup

* Aktiva klammern ska ligga i underskär för att sitta kvar
* Vid erosion saknas underskär och finns ingen prominens  skapa underskär genom att lägga på komposit
* Litet underskär – mindre fjädrande klammerkonstruktion, kan behöva göra större underskär själv
* Stort underskär – mer fjädrande klammerkonstruktion

II. Materialval - aktiv klammer:
* Dragen guldlegering  högre tolerans innan plastisk deformation sker jämfört med CoCr
* Gjutna legeringar (CoCr)  lägre flexibilitet, kan ej läggas i underskär
* Vid aktivering  stor risk för plastisk deformation  ökad risk för fraktur = sprött brottIII. Placering av aktiv klammer
* Tandens anatomi - 1 mm från gingivan, underskärets djup – kan byggas på med komposit (se ovan)
* Estetiska faktorer – visar pat mkt tänder  T-klammer och S-klammer
* Klammerns material och utformning

3. Passiv retention

* Syfte: motverka krafter vid friändssadlar som vill lyfta sadlar från underlaget = tipphävare

* Placeras så långt bort från retention/rotationsaxeln som möjligt
* Dental skena, reciproka, förlängd klammerarm
* För att inte lyfta i ena änden måste vi ha mothåll på andra sidan – ex en förlängd klammerarm
* Lingual bar i uk  måste ha element som motverkar rotation  förlängd klammerarm = tipphävare

4. Stabiliseringsdelar
* Syfte: motverka horisontella krafter som kan dislocera protesen
* Dental skena, gomplatta, protessadlar, reciprok arm

Konstruktionsdelar för protesen

1. Proteskropp (protessadel & proteständer): platta och tänder
2. Förbindelsedelar (lingual bar, dental skena & gomplatta): förbinder proteskropparna
3. Förankringsdelar (stöddelar, aktiv/passiv retention & stabiliseringsdelar): förankrar protes på restbettet

Tre typer av klamrar (aktiv retention)

1. Cirkumferent klammer
2. T-klammer
3. S-klammer

En partialprotes fungerar inte utan aktiv retention på minst två ställen

Sidbrytning

Anvisningar från tdl till tandtek

- Inga instruktioner alls --> ”tacksam för part uk”☃☃☃☃- Ofullständig instruktion – ex endast klammertand --> ”tacksam för part uk klamrar på 11,12”☃☃☃☃- Detaljerad instruktion – klammertänder, förbindelse och retentionselement angivna☃☃☃☃--> mallen vi har på VK

Kliniska komplikationer av partialproteser

* Dekubitus = skavsår, protes för mkt utsräckt  slipa bort vid skavet  efterkontroll tills symtomfri
* Protesstomatit = candidainfektion, skriv ut Mycostatinkräm  försvinner om det är candida

Komplikationer delas upp i

* Biologiska (kroppen)

1. Parodontala skador
2. Karies – plack ansamlas vid protesen
3. Resorption – axialt tryck på gingivalt stöd

* Tekniska/reparationer (protesproblem) – klamrar går av (clasp-fraktur), proteständer lossnar

1. Parodontala skador

* Plack och oral hygien: partialprotes  plackbildning på resbettet  parodontit och gingivit
* Delar av marginala gingivan täcks av konstruktionen: spolrum + gomplatta 3mm från tänderna
* Icke-fysiologisk belastning av stödtänder:
* Har ett restbett i fronten 3:a till 3:a och gör en friändsbro med två frihängande led
* Vi kommer då få stor belastning på dom sista ändstöden
* När vi tuggar med 4:an eller 5:an kommer kraften att överföras till 3:an
* Om vi har partialprotes istället fördelas krafterna bakom 3:orna också
* Strävar efter mer axiala krafter för att tänder tål dessa bäst
* Följer du basala konstruktionsprinciper + gör så pat kan hålla rent  parodontal hälsa kan behållas

2. Karies

* När man inte kan hålla rent ökar kariesrisken
* Vissa studier säger att stödtänder är mer drabbade av karies, andra studier inte3. Resorption
* Resorption under friändssadlarna  protesen kommer närmare gingivan (är ju 0,5mm från början)
* Med tiden försvinner gingivan och benet & roten blottas (inringat)

4. Tekniska/reparationer (protesproblem)

1. Clasp-frakturer (vanligast och lätt att fixa):

* Aktiva klammern (claspen) är inte gjuten till skelettet, kan bara baka in den i akrylen igen
* Vi tar alginatavtryck, skickar till tandtek och får tbx protesen med den nya klammern

1. Proteständer lossnar (vanligast och lätt att fixa): tar index och avtryck av motstående käke
2. Frakturer ocklusala stöd
3. Skelettfrakturer

Är det mycket reparationer?

* Efter 5 år – 30% av proteserna varit inne för reparation
* Efter 10 år – 70% av proteserna

För att minska risken för komplikationer

* Spolrum – utrymme mellan tänder och akryldelen för rengöring
* Fördela ocklusala krafter på förbindelsedelar, ocklusala stöd, tipphävare
* 3 mm mellan gomplatta och tänder

Leder partialprotes till ökad risk för sjukdom?

* Ingen ökad risk om man har kontroll på karies och parod och utformar protes så den går att rengöra

* Prognos för protetik aldrig bättre än grundsjukdomen (karies eller parod)
* Vi lämnar 1 års garanti på avtagbar protetik
* Partprotes kan bli en "långsam extraktionsapparat"
* Tänder med dålig prognos  kan inte göra fast protetik  gör partialprotes istället

 men grundsjukdomen fortsätter ju  plockar bort mer och mer tänder över tidLivslängd för protetik
* Partialprotes 8-10 år
* Fast protetik (bro) 15-20 år

Viktigt för tentan: hur man konstruerar en protes och konstruktionselement