Muitas darbības organizēšana un kontrole

## Muitas funkcijas

**Aizsardzības funkcija** būtu jādala divās
lielās daļās:

Ø valsts ekonomiskā
jeb iekšējā tirgus aizsardzība; un

Ø sabiedrības drošības
aizsardzība.

Valsts ekonomiskā aizsardzība pamatā tiek realizēta ar muitas tarifu un
citu starptautisko tirdzniecību un valsts iekšējo tirgu regulējošu darbību
palīdzību. Šajās darbībās ietilpst tarifu un ārpustarifu pasākumi, kā arī preču
licencēšanas un kvotēšanas[1] sistēmas un citas darbības, ar kuru palīdzību
tiek veikta uzņēmēju, patērētāju un valsts iekšējā tirgus aizsardzība. Faktiski
pie šīs daļas būtu jāpieskaita arī savvaļas dzīvnieku un augu starptautiskās
tirdzniecības kontrolei, kontrafakto un pirātisko preču, kultūras un mākslas
vērtību pārvietošanai pāri muitas robežai, kam pašreizējās globalizācijas apstākļos
tiek veltīta būtiska muitas uzmanība.

Līdz ar to var teikt, ka aizsardzības funkcijas ietvaros muita bieži
vien vienlaicīgi veic gan iekšējā tirgus, gan sabiedrības drošības aizsardzību
un katru no šīm darbībām nodalīt kā atsevišķu funkciju ne vienmēr ir iespējams.

**Legālās tirdzniecības**
veicināšanas funkcija **pirmajā brīdī liekas grūti savienojama ar muitas**
realizētajiem kontroles pasākumiem, kas faktiski robežojas ar represīvām
darbībām (piemēram – personas apskate). Šīs funkcijas realizācija vistiešākā
veidā saistīta ar ekonomikas pamatjautājumu par ierobežotajiem resursiem un
neierobežotām vajadzībām (vēlmēm). Valsts no savas puses vēlētos maksimālu,
pilnu pāri muitas robežai pārvietojamo preču kontroli, kas garantētu valsts
ekonomisko robežu aizsardzību vispārākajā pakāpē. Lai realizētu šādu kontroli,
valstij jāizdala nepieciešamie naudas un cilvēku resursi, kas būtu ļoti
iespaidīgi. Tā kā tas nav iespējams, tad muita kontroles pasākumus veic izlases
veidā, bet tas nedrīkst notikt haotiski (pēc bingo principa), jo efektivitāte
šādām pārbaudēm būs ļoti zema. Lai paaugstinātu veikto kontroles pasākumu
efektivitāti, muitai jāatlasa kravas, kurās pārkāpumu iespējamība ir ļoti
augsta, jeb citiem vārdiem sakot jāveic iespējamo risku analīze.

Riska analīze un uzņēmēju ieinteresēšana nodarboties ar godīgu
uzņēmējdarbību ir legālās tirdzniecības veicināšanas funkcijas pamats.
Piemēram, ja muita, pārbaudot viena un tā paša nosūtītāja kravu, vairākas
reizes īsā laika periodā nekonstatē pārkāpumus, varbūtība, ka muita turpinās
biežas šī nosūtītāja kravas pārbaudes ir maza. Līdz ar to, jo godīgāk strādās
uzņēmējs (muita pārbaudēs nekonstatēs pārkāpumus), jo retākas būs muitas
pārbaudes un kravu aizkavēšanās uz muitas robežas. Vēl vairāk, ja uzņēmējs
strādā godīgi ilgākā laika periodā, piemēram, gada laikā, veicot pārbaudes,
muita nav konstatējusi muitas noteikumu pārkāpumus, tam ir iespēja saņemt
atļauju izpildīt muitas formalitātes vienkāršotā veidā, tādejādi, vēl vairāk
paātrinot kravu kustību.

**Statistiskā (uzskaites)**
funkcija **tiek realizēta ar preču deklarēšanas un muitas procedūru palīdzību un**
tā nepieciešama iekšējā tirgus aizsardzības un tirdzniecības politikas pasākumu
piemērošanai, kā arī preču aprites uzskaitei starptautiskajā tirdzniecībā.
Virknē gadījumu muitas sniegtā informācija par preču pārvietošanu pāri muitas
robežai valstī ir vienīgā reāli ticamā informācija par tās starptautiskās
tirdzniecības apjomiem. Balstoties uz šo informāciju tiek veidota starpvalstu
tirdzniecības bilance un, savukārt, tā tiek izmantota kā viena no metodēm ēnu
ekonomikas apjoma noteikšanai. Šajā gadījumā tiek salīdzināti divu valstu
savstarpējie importa un eksporta apjomi.

Bez jau minētajiem mērķiem muitas statistisko informāciju izmanto
valsts iekšējā tirgus regulēšanai. Piemēram, īsā laika periodā strauji
pieaudzis kāda produkta (piemēram, makaronu) imports. Tas nozīmē, ka jāmeklē
iemesli šādām izmaiņām un cita starpā tie varētu būt sekojoši:

Ø tik pat strauji
samazinājies vietējo ražotāju attiecīgā produkta piedāvājums;

Ø šis produkts tiek
izmantots kā aizstājējs citai precei (pamatproduktam, piemēram, kartupeļiem),
kuras piedāvājums samazinājies un tādēļ strauji cēlusies tā cena.

**Fiskālā (nodokļu**
iekasēšanas) funkcija **tiek realizēta ar muitas maksājumu palīdzību.**
Parasti, lai izlaistu preces brīvam apgrozījumam, jāveic valstī paredzēto
muitas maksājumu nomaksa, kuru iekasēšana uzdota muitai un visi šie maksājumi
tiek ieskaitīti valsts budžetā. Pamatā visā pasaulē muita iekasē ievedmuitas un
izvedmuitas nodokļus, kā arī tiem pielīdzinātos maksājumus, bet tas nenozīmē,
ka valsts nevarētu uzlikt muitai iekasēt vēl kādus maksājumus, piemēram,
akcīzes nodokli, pievienotās vērtības nodokli, un tā tālāk. Muitai uzlikto
iekasējamo maksājumu apjoms atkarīgs no valsts realizētās muitas politikas un
nodokļu administrācijas spējas pildīt savas funkcijas. Jo neefektīvāk darbojas
valsts nodokļu administrācija, jo nozīmīgāka muitai paliek fiskālā funkcija
(jāiekasē lielāks maksājumu apjoms) un mazāk uzmanības tā var veltīt pārējo
savu funkciju īstenošanai.

== Muitas
darbības mērķi ==
Kā jau tika minēts, muitas kā valsts iestādes darbībai ir ekonomiski,
tiesībsargājoši un regulējoši mērķi.

**Ekonomisko mērķu** sasniegšanai muita
izpilda fiskālo funkciju, tas ir iekasē muitas maksājumus par brīvam
apgrozījumam izlaistajām precēm. Netiešu ekonomisku efektu muita rada
piemērojot tā saucamās muitas procedūras ar ekonomisko iedarbību, kad preces
atrodas un atsevišķos gadījumos tiek izmantotas muitas teritorijā, bet par tām
netiek iekasēti muitas maksājumi. Piemēram, muitas procedūra „ievešana
pārstrādei”, kad muitas teritorijā tiek ievestas izejvielas, saražota prece un
gala produkts tiek izvests no valsts. Šajā gadījumā ekonomiskais efekts tiek
sasniegts netiešā veidā caur uzņēmējdarbību un radītajām darbavietām.

**Tiesībsargājošo mērķu** īstenošanai muita
veic valsts ekonomiskās robežas, iedzīvotāju veselības un dzīvības, sabiedrības
kultūras vērtību aizsardzību un ierobežojot nelegālu, kā arī konvencionāli
aizliegtu preču pārvietošanu pāri muitas robežai. Šo mērķi sasniedz izpildot
galvenokārt aizsardzības funkciju, bet atsevišķi elementi ietilpst arī legālās
tirdzniecības veicināšanas funkcijā.

**Regulējošie mērķi** cieši saistīti ar
statistiskās funkcijas īstenošanu, lai gan atsevišķas darbības būs saistītas ar
visām citām iepriekš minētajām muitas funkcijām. Izmantojot muitas tarifus un
manipulējot ar muitas tarifa likmēm, valsts var regulēt iekšējo tirgu, gan
ražošanas, gan ievešanas un izvešanas apjomus.