Kaukázusi Királyság

A Kaukázusi Királyság zászlaja

### Történelem

Grúzia egy hosszú évszázadok óta domináns és független állam volt a Kaukázusban. Az idő múlásával keletről érkeztek a mongolok, kiknek nem volt jószándéka. Fosztogatásokba kezdtek, hódítottak és felgyújtották Sztyeppe és Kelet-Európa számos falvait, kisebb városait.

Az elmúlt időben érkeztek a Nogai tatárok, kik nagyon határozott és embertelen népek voltak. Mikor a keletről érkező hakaszok és a nyugati kozákok is megtámadták a kaukázusi tatárokat, a grúzok és örmények éltek a lehetőséggel és nem habozván, hadba léptek. A hódítások sikeresek voltak, rengetek területre tettek szert, vazallusokat szereztek.Örményország viszont egy nem kedvező szövetségbe léptek a lovas nomádokkal. A hadüzenetet ezzel ki is vívták maguk ellen. Az örményeket váratlanul érte a háború, de egy percig sem voltak nyugtalanok, bíztak szövetségeseikben. A lovasok viszont folytatták tovább nem-ragaszkodó jellemükhőz híven a fosztogatásokat, hódításokat. Az örmények magukra maradtak, vereséget is szenvedtek. így jött létre az egyesült Kaukázusi Királyság.

### Belpolitika

A királynak hatalmas tekintélye volt az országban. Mindenki felett abszolút hatalma és minden felett döntésjoga volt, természetesen a rendek figyelembevételével.

A Nogai tatárok ellen vezetett hadjáratok után, a nemesség és a papság kibővült. Az új birtokokat nagylelkűen adományozta, ennek hála az országban nagy népszerűségre tett szert.

A király az udvarból uralkodik, a vazallusai felett szintén abszolút hatalommal rendelkezik azonban azoknak beleszólása lehet különböző tereken a kormányzásba.

Az államvallás ortodox és ennek a hitnek a mindennapi gyakorlása megkövetelt a királyságban.

A Kaukázusi Királyságnak 2 pátriárkája van szokatlan módon: A grúz pátriárka valamint az örmény. Ez néhány évtizedre visszavezethető szokás.

### Külpolitika

Az országot körülvevő ellenségek nem vallási barátok; szunniták, zoroasztristák, tengrik elbizonytalanítják az országot ezért a hintapolitika a jellemző. A kaukázusiak próbálják diplomatikusan megoldani az ebből adódó problémákat, próbálnak mindenkivel békében maradni.

Az említett szomszédok közül a zoroasztristákkal ápolják a legjobb kapcsolatot, hisz ők is a békére törekednek.

### Közigazgatás

Az ország mint minden másik, mezőgazdaságon és bányászaton alapszik. Köztes helyéből adódóan a kereskedelem is virágzik.

Az udvar rengeteg birtokot saját kézben tart, és ezzel a gazdaságot is közvetlenül befolyásolják.

Az adók középszerűen igazságosak, minden ember ugyanarra az összegre van kötelezve. Vannak akiknek ez kedvezik, vannak akiknek nem.

A decentralizáció nem jellemző. Bizonyos mennyiségű önkormányzásra van lehetősége számos népeknek viszont az ország feudalizmusban él, a nemesek és papok hoznak az esetek többségében döntéseket.

### Vallás és Kultúra

Az államvallás ortodox és ennek a hitnek a mindennapi gyakorlása megkövetelt a királyságban.

Az államvallástól függetlenül sok különböző vallás található meg a királyságon belül; szunnita kisebbségek, síiták, tengrik, katolikusok, nesztoriánusok és kevés zoroasztrista.

Az ország multietnikus. Élnek Dél-Nyugaton grúzok, törökök, Dél-Keleten örmények, perzsák, azerbajdzsániak, kurdok, arabok, szírek. Az ország centrumában nem jellemző a mindennapi élet azonban ha mégis, akkor nomád állattartással foglalkoznak az emberek. Az északi területeken élnek ukránok, oroszok, keleten pedig sztyeppeiek, mongolok, hakaszok.

### Nyelv

Ahány ember, annyi nyelv, azonban a grúz udvarra tekintettel az államigazgatás is grúz nyelven történik.

### Hadsereg

Az ország seregei bandériumos rendszert használnak. A királynak van egy alapvető méretű állóhadserege (ezt a modern korban professzionális seregnek neveznénk), de a hadiállapot esetén a nemesek kötelesek hadbaállni a király nevében és minden nemesnek meg van szabva egy bizonyos méretű sereg amit fel kell állítania. A zsoldosok használata sem elvetett.