Graudenzi Grófság

a Graudenzi Grófság zászlaja

A **Graudenzi Grófság** (*Grafschaft Graudenz/Hrabstwo Grudziądzu*) egy, a Lengyel-Litván Köztársaság határán, Pomeránia egy részén elterülő állam. Jelentős nemzetiségei a németek, lengyelek és a kasubok, vallását tekintve pedig döntően katolikus és lutheránus. Mottója: Ad Iustitiam et Unitatem intendebant. (*Törekedvén az igazságra és egységre.*)

## Története

Naplóleon, 1806-os végső győzelmét követően a végsőkig ellenálló Poroszországot területének felosztásával büntette. Törekedett olyan, kevert népességű és kultúrájú területek kialakítására, melyek ismételt egyesítése nagy erőfeszítéseket kíván. Az egyik ilyen, egykori porosz királyi területen alapított államalakulat a Graudenzi Grófság, melynek élére Naplóleon egy lengyel tisztjét, **Metodyj Wielmożát** nevezte ki grófi minőségében. A kevert kasub-lengyel-német és lutheránus-katolikus népességű grófság stabilizálása nem ígérkezett könnyű feladatnak, azonban a friss gróf állhatatos, közjót előtérbe helyező munkája gyümölcseként a francia uralom összeomlása után is rend és nyugalom uralkodik a vidéken.

Államszervezetét tekintve skandináv mintára négy kamarás rendi államként funkcionál a Graudenzi Grófság, melynek élén a választott gróf áll. Az első rend a nemeseké, őket követi a papság, az egyesült polgárság majd az alsóbb rendű településeket és a jobbágyságot képviselő negyedik rend. Az egyes rendek maguk döntenek a képviselők küldésének, megválasztásának módjáról. Minden kamarának összesítve egy-egy szavazata van a törvények elfogadásakor. Egy szavazata a grófnak is van, akinek halála esetén az új államfőt a kamarák teljes egyetértésével lehet csak választani. (A gróf azonban szeretné gyermekeit úgy nevelni, hogy átvehessék tőle a közjó szolgálatával járó államfői pozíciót.) Az etnikai és vallási ellentétek elcsendesítéséhez a kamarák gyakran üléseznek, hogy minden vitás kérdésre minél hamarabb kompromisszumos megoldás szülesség. Ha egy törvényjavaslatra egy ház nemet is mond, akkor is legalább a képviselőinek ötödének igent kell mondania mondania rá, és az igennel szavazó képviselők több, mint két harmada nem tartozhat egy valláshoz vagy nemzetiséghez. A gróf egy személyben egyesíti az államfői és kormányfői pozíciókat és a rendek együttes szavazataikkal felelősségre vonthatják.

A grófság mindennapjait a kettős nyelvi, vallási és nemzetiségi közösségek viszonya döntően befolyásolja. A gróf igyekszik személyét és családját az etnikai konfliktusok fölé helyezni és elősegíteni a lakosság homogenizálását (vegyes házasságok pártolása, nemzeti zászló promóciója más jelképekkel szemben). Ezen munkájának egyik legnagyobb eredménye az 1820-as új, polgári törvénykönyv, mely a régi, mára már meghaladott porosz szabályozást váltja fel. Az új polgári törvénykönyvvel egyetemben a kasub és részlegesen hivatalos nyelvvé válik Graudenzben, egységesítik a katolikus, lutheránus és egyéb vallású anyakönyveket és ami a legfontosabb, a feudalizmus felszámolására 30 éves időtartamot szabnak ki, ami alatt örökváltsággal megválthatják terheiket a települések, jobbágyok. A felszabadulók választhatnak, hogy maradnak-e a negyedik rendben vagy csatlakoznak a módos polgárokhoz. Az új törvénykönyv hatékonyabb államigazgatást, jogszerű és kiszámítható mindennapi életet garantál az állampolgárok számára valamint békés átmenetet a feudalizmusból a polgári állam felé. Ugyancsak friss szabályozás a kötelező fekete himlő elleni védőoltás, mely a lakosságot hivatott megvédeni a veszedelmes betegségtől.

## Az oltás háború

Az 1820 elején bevezetett kötelező fekete himlő védőoltás nem ütközött nagy társadalmi ellenállásban, azonban az intézkedés elrendelése után 1 hónappal több helyen lincs hangulat alakult ki az oltásra érkező orvosokkal szemben. A helyi zsandárok minden esetben megakadályozták az orvosokkal szembeni fizikai erőszakot és hamar ki is derítették, hogy a felbújtók nem helyiek voltak. A gróf mélyen felháborodva a történteken azonnal elrendelte az alapos nyomozást a külföldi ügynökök kézre kerítésére. Nem telt bele sok idő és kiderült, hogy a szomszédos Danzig Szabadváros embereiről van szó. Indítékaik nem kerültek napvilágra, ugyanis a gróf azonnali hatállyal hadat üzent Danzignak. 1820.06.01-én a Graudenzi Grófság és Danzig Szavadváros erői összecsaptak, Danzig mellett, 6.000 : 1.000 arányban. A túlerővel rendelkező graudenzi csapatok döntő vereséget mértek a védekező félre, annak teljes hadereje megsemmisült. Danzig Szabadváros azonnal békét kért a Graudenzi Grófságtól. A békeszerződés az alábbi tartalommal került elfogadásra:

*Graudenz, tiszteletben tartva a birodalmi alkotmányt, főként a birodalmat alkotó államok önrendelkezését, nem kívánja annektálni Danzig Szabadvárost.*

1. *Ugyanakkor a belügyeibe történő beavatkozás okán, jóvá tétel gyanánt 50 évre koncessziót kér Danzig minden nyersanyagára illetve pénzbeli bevételeinek felére.*
2. *A Graudenzi Grófság és Danzig Szabadváros a koncesszió időtartamára meg nem támadási szerződést köt.*
3. *Danzig Szabadváros szabad áthaladást nyújt a Graudenzi Grófság szárazföldi csapatainak és lehetővé teszi kikötőjének használatát a Graudenzzel esetleg később szövetségre lépő más államoknak, ideértve a csapatok be és kirakodását.*
4. *Danzig Szabadváros visszaállíthatja haderejét (addig amíg teljesítőképessége határait eléri haderő tekintetében, a jóvátételt 50%-kal csökkentheti) , azonban a Graudenzet érő agresszió esetén köteles szárazföldi és tengeri haderejét a védekezés idejére felajánlani Graudenznek.*
5. *Danzig kérheti Graudenz segítségét külső agresszió esetén.*
6. *Danzig Szabadváros minden egyéb kül- és belügyi kérdésben szabadon dönthet, azonban köteles bevezetni a fekete himlő elleni oltást.*
7. *Graudenz annektálhatja Danzigot, amennyiben utóbbi megsérti a birodalmi alkotmányt.*

## **Nagyobb városok és lakosságuk:**

Graudenz/Grudziądz: 5118 fő

Allenstein/Olsztyn: 2078 fő (ebből 250 evangélikus, 1783 katolikus, 45 zsidó)

Konitz oder Conitz/Chojnice/Chònice: 2038 fő (ebből 1629 evangélikus, 635 katolikus, 44 zsidó)

**Térkép:**