Els drets humans i els drets constitucionals

**Tema B.4.**

L’element basic per l’existència de l’Estat de drets és el reconeixement i la garantia dels drets de les persones. La CE dedica el títol I als drets i deures fonamentals.

### **1.****Les declaracions de drets humans**

**1776: Declaració de drets de Virgínia;** Carta aprovada per colònies britàniques d’Amèrica.

**1789: Declaració dels drets de l’home i del ciutadà;** Signada a França.

**1948: Declaració Universal dels Drets Humans.**

**1950: Conveni europeu de drets humans i de les llibertats fonamentals.**

**1966: Pacte Internacional de drets civils i polítics.**

**1966: Pacte Internacional de drets econòmics, socials i culturals.**

**2000: La Carta dels drets fonamentals de la Unió Europea.**

La **CE** estableix que les normes relatives als drets fonamentals i a les llibertats s’han d’interpretar de conformitat amb la **Declaració dels Drets Humans** i els tractats i acord internacionals sobre aquestes matèries.

### **2.****Els drets fonamentals i les llibertats públiques**

Segons la CE els drets fonamentals i llibertats publiques s’han de regular mitjançant una llei orgànica.

Els drets constitucionals previstos a la CE poden classificar-se en:

·         **Drets personals o de llibertat**: És caracteritzen perquè consagren un àmbit de llibertat en favor de l’individu en què l’Estat no pot intervenir. No necessiten una llei per regular l’exercici de dret, sinó per protegir-los.

ex: Dret a la vida...

·         **Drets de participació o polític**: Són els que permeten a la ciutadania participar, directament o indirectament, en la formació de la voluntat estatal com a membre de la comunitat política.

ex: Dret a reunió...

·         **Drets econòmics i socials**: Són drets que impliquen la intervenció activa dels poders públics per garantir unes condicions de vida millor per a la ciutadania.

ex: Dret al treball, a la vaga...

### **3.****La titularitat dels drets constitucionals**

La CE no estableix de manera expressa quins subjectes són titulars dels drets constitucionals i va ser el Tribunal Constitucional qui ho va dictaminar en:

·         **Nacionals**: Persones físiques que tenen la nacionalitat espanyola són titulars dels drets constitucionals.

·         **Estrangers**: La sentencia STC 263/2007 del Tribunal Constitucional i la Llei 4/2000, d’11 de gener, de drets i llibertats dels estrangers a Espanya, reformada per la Llei 2/2009, d’11 de setembre, situen l’actual marc de titularitat en:

o   **Drets dels quals són titulars tant els nacionals com els estrangers:** Pel fet de ser persona;

* Dret a la vida
* Dret a la integritat física i moral
* Dret a la tutela judicial efectiva
* Dret a la llibertat.

o   **Drets dels quals són titulars els nacionals i poden ser-ho també els estrangers**: Però d’acord amb les condicions previstes a la llei;

* Dret de reunió i manifestació.
* Dret d’associació.

o   **Drets dels quals només són titulars els nacionals**:

* Dret de sufragi
* Dret d’accés a funcions i càrrecs públics

### **4.****Els drets constitucionals relacionats amb el procés penal**

D’acord amb la CE, són els següents:

**Dret a la llibertat (art. 17 de la CE)**

Aquest dret permet a la persona organitzar, en qualsevol moment i lloc, dins del territori, la vida individual i social d’acord amb les pròpies opcions i conviccions.

**Dret a la inviolabilitat del domicili (art. 18.2 de la CE)**

Aquest dret tracta de garantir l’àmbit de privacitat de la persona dins l’espai físic que aquesta escull com a domicili.

**Dret al secret de les comunicacions (art. 18.3 de la CE)**

En especial, de les postals, telegràfiques i telefòniques.

**Dret a la tutela judicial efectiva (art. 24.2 de la CE)**

Comporta l’establiment de garanties perquè les persones puguin defensar els seus drets i interessos davant els òrgans judicials.

### **5. Les garanties normatives**

Els drets reconeguts a la CE estan emprats per un règim de protecció que n'assegura l'efectivitat.

L'art. 53.1 estableix que tot els drets i llibertats reconeguts en el capítol segon del títol I vinculen tots els poders públics.

L'eficàcia directa dels drets i llibertats no exclou la regulació normativa del seu exercici.

Els drets reconeguts als art. 15 a 29 de la CE només poden ser reformats seguint el procediment previst a l'art. 168 del text constitucional.

### **6. Les garanties institucionals: el Defensor del Poble.**

·         **Nomenament:** És escollit per un període de 5 anys, per les Corts Generals. L’elecció es fa per la majoria de 3/5 parts al Congres i s’ha de ratificar aquesta mateixa majoria al Senat.

·         **Funcions:** Pot actuar d’ofici o a instancia:

o   Supervisar l’activitat de l’ Administració per defensar els drets de la CE.

o   Suggerir a l’òrgan legislatiu o administratiu corresponent la modificació de les normes que vulneri drets constitucionals.

o   Interposar recursos d’inconstitucionalitat i recursos d’empara davant el Tribunal Constitucional.

o   Dirigir recomanacions i advertències a les autoritats i als funcionaris de l’Administració Publica sobre el funcionament d’un departament, d’un organisme, d’una dependència.

o   Exercir l’acció de responsabilitat contra autoritats i funcionaris i donar compte al Ministeri Fiscal.

o   Elevar un informe anual de la seva gestió a les Corts Generals.

### **7. Les garanties jurisdiccionals**

Mecanismes de protecció que actuen un cop que s'ha produït la vulneració del dret, i intenten reparar-lo.

* **Recurs d’empara ordinari:** La CE preveu que qualsevol ciutadà pot demanar la tutela de les llibertats i dels drets reconeguts davant els tribunals ordinaris per un procediment basat en els principis de preferència i sumarietat. Les garanties dels drets són les següents;
	+ Garantia contenciosa administrativa (art.114 a 122 de la Llei de la jurisdicció contenciosa administrativa)
	+ Garantia jurisdiccional civil ( arts. 249 i 250 de la Llei d'enjudiciamient civil)
	+ Garantia jurisdiccional laboral ( arts. 177 a 184 de la Llei reguladora de la jurisdicció social)
* **Recurs d’empara constitucional:** És la tutela davant de qualsevol vulneració realitzada pels poders públics.
* **Legitimats:** Per interposar el recurs d'empara constitucional són les persones naturals o jurídiques que invoquin un interès legítim.
* **Tipus d’impugnacions:**
	+ Violacions originades per òrgans legislatius; les decisions o els actes sense valor de llei de les Corts Generals. El recurs s'ha d'interposar en el termini de 3 mesos i no s'ha d'acudir a la via judicial prèvia.
	+ Violacions originades per òrgans executius: les disposicions, els actes jurídics o la simple via de fet del Govern o dels òrgans executius de les CCAA. És necesari exhaurir la via judicial prèvia. L'empara s'ha d'interposar en un termini dels 20 dies següents a la notificació de la resolució dictada en el procés judicial previ.
	+ Violacions originades per òrgans judicials: El seu objecte són actes o omissions d'un òrgan judicial. És necessari exhaurir la via judicial prèvia. La violació ha de ser imputable de manera immediata i directa a una acció o omissió de l'òrgan judicial.

### **8. La suspensió dels drets constitucionals**

La CE preveu que, en determinades situacions, és possible suspendre l’exercici d’alguns dels drets reconeguts. Aquesta possible suspensió ha de ser interpretada sempre de manera restrictiva. En aquest sentit, el Tribunal Constitucional ha manifestat que la suspensió nomes es justifica en un estat democràtic per a la defensa dels drets constitucionals quan determinades accions limiten o impedeixen de fet el seu exercici o posen en perill l’ordenament de la comunitat estatal.

Aquestes suspensions són regulades per la **Llei orgànica 4/1981, d’1 de juny.**

**Suspensió general dels drets:**

·         **L’estat d’excepció:** Es pot declarar en situacions en que el lliure exercici dels drets i les llibertats, els serveis públics essencials per a la comunitat o qualsevol altre aspecte de l’ordre públic, resultin tan greument alterats que l’exercici de les potestats ordinaris és insuficient per restablir-lo.

o   Ho declara el govern, mitjançant decret acordat en Consell de Ministres, prèvia autorització del Congres dels Diputats.

o   Termini màxim de 30 dies prorrogables per un termini igual.

o   Drets que poden ser suspesos:

* Dret a la llibertat (art. 17)
* Dret a la inviolabilitat del domicili (art. 18.2)
* Dret al secret de les comunicacions (art. 18.3)

* La llibertat de circulació i residencia (art. 19)
* Els drets a la llibertat d’expressió, a la producció i creació literària, artística, científica i tècnica (art. 20.1 a i b i 20.5)

* Drets de reunió i manifestació (art. 21)
* Drets de vaga i d’adopció de mesures de conflicte col·lectiu (art. 28.2 i 37.2)

·         **L’estat de setge:** Es pot declarar quan es produeix o amenaci de produir-se una insurrecció o un acte de força contra la sobirania o la independència de l’Estat espanyol, la seva integritat territorial o l’ordenament constitucional.

o   Es declara per majoria absoluta del Congres dels Diputats, a proposició del Govern.

**Suspensió individual dels drets:** L’article 55.2 de la CE, preveu la possible suspensió dels drets a les persones detingudes en relació amb la investigació de l’actuació de bandes armades o elements terroristes.

·         En relació art. 17.2 (durada de la detenció): el termini màxim es pot prorrogar fins a 10 dies prèvia autorització judicial atorgada abans del termini de 24 hores.

·         En relació art. 18.2 (inviolabilitat del domicili): es pot procedir a l’entrada i escorcoll domiciliari sense prèvia autorització judicial.

·         En relació art. 18.3 (secret de les comunicacions): el jutge pot acordar, per un termini de 3 dies/mesos prorrogable per 3 més.

**Habeas corpus:** Procediment que permet posar immediatament a disposició judicial qualsevol persona detinguda il·legalment.