Různé kulturní vsuvky

## Mince a měny

Herně se pracuje klasicky s jednoduchým haléř/groš/dukát. Pro představu se však v Přímořsku objevují následující měny (které, vzhledem k tomu, že hodnotou je obsah drahého kovu, jsou všeobecně přijímaným platidlem všude, s výjimkou prokletých mincí není třeba nikde uplatňovat schopnost "kredity budou stačit".

* **Dukát/mramorová mince**. (6 g, 4 cm) Těžká mince s vysokým podílem zlata. Lícová strana – koruna přímořská a „Mramorové město věčné“. Rubová strana – Námořní loď jako symbol Přímořska a „Král přímořský pánem obou stran oceánu“. Hodnota – 100 stříbrných krejcarů.
* **Přímořský (západní) groš/velký/král**. (4 g, 2,5 cm) Zlatá mince s nižším podílem zlata. Lícová strana – koruna přímořská v Dechejově misce a „Dechej nad námi“. Rubová strana – hlava panovníka a „Milomír II., z Dechejovy vůle králem obou stran oceánu“. (na starších mincích – královna Vanesa, král Zbygněv, Milomír I., Krasopěv IV., Krasopěv III., Oldřich, Krasopěv II.) Hodnota – 10 stříbrných krejcarů. Slovo groš odvozeno od „denarius grossus – velký peníz“.
* **Novopřímořský (východní) groš**. (3,8 g, 2,4 cm) Zlatá mince s nižším podílem zlata, ale čistší než západní groš. Lícová strana – koruna přímořská, dechejova miska a „PCH“ (jakožto pentarchie) a „Bohové nad námi“, rubová stránka bez obrázku, jen jméno místokrále – „Flavius, z královy vůle místokrál“. (starší – Solicius, Pergamon, Ystril, Barnabassius, Aislynn, Gwynn, Hněta, Hněda, Překousmeč)
* **Divoký (zálesní) groš**. (4 g, 3 cm) Větší mince, ale nižší obsah zlata. Líc – hlava vévody a „Bargan, velkovévoda Divoké výspy, z vůle bohů“. Meč zapíchlý v krollovi (Barganův znak, který obdržel od místokrále jakožto velkovévoda).
* **Prokledá mince - Rouderenský zlatý/groš s Wondarovou krví/Severozápadní ražba/vrány**. (3,5 g, 2 cm) Menší zlaťák a více příměsí. Znají jej téměř všichni na západě Nového Přímořska a obvykle se jej bojí, považují jej za prokletý. Líc – hlava + „Wondar Rouderenský, vévoda královských polí“, na rubu vrána (dnes jako symbol neštěstí, smrti či smutku, tehdy znak rodu).
* **Přímořský (západní) krejcar/ukřižovanec**. (2 g, 3 cm) Stříbrná, tenká mince. Rub – hlava toho, co to vyrazil, obvykle král, případně nějaký místní panovník. U králů bývá „Z dechejovy vůle král“. Líc – nic. Původně býval na líci ukřižovanec a „Tak dopadnou nepřátelé Přímořska.“, ale později se od této ražby upustilo a takových mincí už moc není.
* **Novopřímořský krejcar**. (2 g, 3 cm) Stříbrná, tenká mince, stejná jako západní krejcar. Rub – hlava místokrále, jméno a „Z královy vůle místokrál“
* **Sondosijská měna - anselén/elfén**. Zlatý, 4 g, 2 cm. Od hlavního města Anselinno. Elfén od elfů… Hlava a nápis „Sirion Balisar, arcikrálem ustanovený král“. Lícová strana – drak.

Poznámka k prokletým mincím (vránám): Wondar z rodu Rouderenů byl před několika desítkami let vévodou z Královských polí na severozápadě Přímořska (kdysi to patřilo přímo králi, ale přišel o to, když musel dělat ústupky šlechtě, tak to udělil v léno). Wondar plánoval povstání proti králi a prý měl podporu části důležitých šlechticů z Nového Přímořska, podle některých měl podporu všech pánů (tzn. šlechticů s figurami) a i v Zátočině měl pár známých mezi důležitými úředníky. Ale místodržitel se o povstání dozvěděl ještě než začalo, Wondar zajat, popraven a proklet s celým svým rodem. Proklet byl Dechejem i Pěti bohy, kteří v těch dobách byli rozšířenější než dnes.

Za svého života Wondar s pomocí pirátů vyraboval královskou loď z Divoké, která převážela zlato, a z nakradeného nechal udělat v rámci svého megalomanství zlaté mince. Mince měly o něco menší hodnotu než běžné zlaté v té době, byly menší a s menší ryzostí.

O mincích se traduje mnohé (někdo měl pět a postihlo ho neštěstí na zdraví, někdo deset a zemřel, někdo tři a nikdy se neprovdal, někdo je někomu podstrčil a zavraždili ho…), povětšinou nepravdivé historky, tudíž se jich lidé snaží zbavit a nepřijímají je. Buď ty mince nepoznají, nebo vránu berou jako „vrána na minci - symbol neštěstí“. A víme, že Jamot jich měl podstatně větší množství, a víme, jak dopadl...

## Pivo

Z nějakého důvodu jsme toto detailněji rozpracovali :)

Ingredience

Voda: K výrobě piva je potřeba velkého množství vody (sladké samozřejmě). Ve městech bývá voda v řece dosti znečištěná, takže městské pivovary musí využívat zdroje podzemní vody (ne všude je to možné) nebo jiných alternativních zdrojů. V opačném případě pivo za moc nestojí. Výsledné umístění pivovarů bude možné až budu znát přesnější geografickou mapu a další podrobnosti.

Chmel: Pěstován ve dvou nebo třech knížectvích (nechám na uvážení PJ), možno vymyslet obchod mezi jednotlivými oblastmi s chmelem nebo přímo hotovým pivem, všude jsou podmínky mírného pásmu, takže s tím by neměl být problém.

Kvasnice: Není nutné přesnější popis, nevyžadují speciální geografické podmínky.

Slad: Vyráběn z ječmene a pšenice. To jsou základní obilniny, takže by se měly vyskytovat na celém území.

Z důvodu, že ještě neznám názvy knížectví ani republiky, budu pro územní celky používat termíny Feud1, Feud2, Feud3 a Republika.

Druhy piv

**Námořník**: Pivo získalo toto jméno podle původní receptury z Impéria, kterou přivezli kolonizátoři v druhé vlně osidlování nové země. Starší usedlíci z první vlny jim tenkrát říkali námořníci, protože se hodně z nich opět vracelo zpátky. Pivo se kvasí od podzimu do jara, a je typické tím, že chutná každý rok trošku jinak. Nejčastější je na území Feud1 a Feud2. Charakteristiku jsem sestavil podle piva druhu Lambik.

**Prazdroj**: Ležák vyráběny v republice, která má jako jediná technologii k jeho výrobě.

**Starý hlemýžď**: Mírně nakyslá chuť velmi typická pro Feud3. Občas se pro chuť dodává koření nebo bylinky, ale záleží na druhu. Někdy jsou v hospodě k dostání druhy jako Bylinný hlemýžď apod.

**Starovar**: Osvěžující, pšeničné pivo, které si občas lidé míchají s různými ovocnými šťávami. To záleží na chuti každého a také místě. Někteří to naopak považují, za nechutné prznění piva i šťávy (Němci jsou prasata, ale musel jsem to sem dát).

Cena piva:

Na většině území je pivo velmi levný nápoj, už jen z důvodu, že kromě vody (která ne všude je zrovna nejčistší) se jedná o nejrozšířenější nápoj. Jen na území Republiky je jeho konzumace trošku dražší.

## Zábava a volný čas (pahýl)

Desková hra Rytíři a skřeti. Přeborník Osmilon z Ilvaenu.

Nějaký kostky.

Divadlo - rozšířila dvojice bratrů Komédius a Tragéd, a jejich otec Thespid.