Clinical Periodontology and Implant Dentistry - Kap 38 - Sammanfattning

**Sammanfattning – Clinical Periodontology and Implant Dentistry (Jan Lindhe) – Kapitel 38 – Icke-kirurgisk parodontal behandling**

* Depuration och supragingival plackkontroll motverkar parodontit genom att störa biofilmen, minska antalet bakterier och undantrycka inflammationen.

**Mål med behandlingen**

* Det optimala är att få roten helt fri från bakterier och tandsten. Är dock väldigt svårt.
* Bättre att försöka få ner bakterienivåer på en nivå som inte orsakar patologi för pat.
* Stängda fickor (PPD ≤ 4mm) och ingen blödning vid sondering (BoP).

**Depuration**

* Debridering – tar bort biofilm. Minskar därmed bakterieantalet.
* Scaling – tar bort tandsten. Tar därmed bort en retentionsplats för bakterier.
* Root planing – jämnar till rotytan (tar bort ”kontaminerat” rotcement och dentin)
* Man trodde att endotoxiner från bakterier gick in i rotcementet.
* Så var det dock inte alls, utan endotoxinerna fäste bara löst på rotytan.
* Inget man eftersträvar idag i första hand. Förutom vid ev. redepuration.

**Instrument som används (se kompendium för mer info)**

* Handinstrument – ger mer taktil känslighet. Kräver mer tid och instrumentskärpning. Curetter, sicklar.
* Känn med en ficksond på rotytan för att bestämma fickdjup, anatomin på roten (ojämnheter, furkationer) och vart tandstenen finns.
* Ultraljud – elektromagnetisk och piezoelektrisk.
* Laser – elektromagnetisk strålning.
* Liten mekanisk påverkan på tanden.
* Strålningen absorberas av vatten och organiskt material i tandstenen och leder till att vattenånga produceras.

* Detta höjer trycket inuti tandstenen och leder till att tandstenen därför expanderar och lossnar från rotyta (tänk hårt åtskruvad kork som lossnar från en flaska under rinnande varmt vatten).
* Strålning som träffar skinande material, såsom amalgam, kan skada ögonen.
* Därför måste både behandlare och pat ha på sig skyddsglasögon.

**Subgingival depuration**

* Initial behandling genom kvadrantvis scaling med handinstrument (QRSP) eller scaling på hela munnen med ultraljud (Full-mouth).
* Antimikrobiellt komplement: tunga, slemhinna, saliv och tonsiller kan ha många GR- bakterier på sig som är associerade med parodontit.
* Kan därför också borsta tungan med klorhexidin, skölja med klorhexidin och spraya klorhexidin på tonsiller.

**Kliniska resultat**

* Supragingival plackkontroll tillsammans med depuration minskar fickdjupet (PPD) och förbättrar kliniska fästenivån (CAL).
* Ingen skillnad mellan handinstrument och ultraljud.

**Mikrobiologiska resultat**

* Supragingival plackkontroll och borttagning av subgingivalt plack och tandsten resulterar i att mikrofloran förändras, fickdjupet minskar och att inflammationen lägger sig. Patogena bakterier (såsom röda och orangea komplexet) trivs mindre bra i denna miljö.
* GR+ aeroba kocker och stavar ökar i antal och är associerade med en frisk munflora.
* Magnusson et al., 1984 - Den subgingivala mikrofloran etablerar sig igen om supragingival plackkontroll inte är tillräckligt bra utförd.
* Ingen skillnad mellan handinstrument, ultraljud eller antimikrobiellt komplement.

**Val av instrument**

* Handinstrument och ultraljud likvärdiga på att minska fickdjup (PPD), blödning vid sondering (BoP) och förbättra klinisk fästenivå (CAL).
* Ultraljud tar däremot bort mindre rotsubstans än handinstrument.
* Ultraljud kan ibland komma ner djupare i fickor och furkationer (smalare instrument).
* Kaviteringen vid ultraljud sköljer dessutom bort bakterier och skräp från fickan.

* Sämre taktil känslighet vid ultraljud jämfört med handinstrument.
* Aerosol kontaminerad med blod och annat bildas vid ultraljud.
* Laser likvärdiga resultat som handinstrument och ultraljud. Däremot dyrare och inte kostnadseffektivt (SoS NR).

**Val av behandlingsstrategi**

* Ingen skillnad mellan konventionell scaling och scaling + antiseptika.
* Wennström et al. (2005):
* Initial behandling med ultraljud vid 1 sittning mer kostnadseffektivt än handinstrument vid 4 sittningar (QRSP).
* Ultraljud kräver initialt mindre tid per stängd ficka.

**Behandlingsutvärdering efter icke-kirurgisk behandling**

* Kliniska mål (”end-points”) för en lyckad behandling:
* Ingen blödning vid sondering (BoP)
* Stängda fickor (”pocket closure”) – PPD ≤ 4mm.
* Rökning försämrar behandlingsresultatet – färre fickor stängs.

**Effekten av redepuration**

* Fickor som är PPD ≥ 5mm och med blödning vid sondering (BoP) borde redepureras.
* Dessa fickor kan man då också utföra root planing på.
* Redep ger inte lika bra resultat om man jämför med den initiala depurationen.
* Wennström et al. (2005) – bara 11-16% av de fickor som svarar dåligt på den initiala depurationen stängs efter redepuration. 50% av fickorna med PPD ≥ 7mm förblir ostängda.
* Fickor vid molarer, furkationsområden och angulära bendefekter svarar sämre på redepuration.