Dunajská federace

**Dunajská federace** je nezávislý a svrchovaný stát nacházející se na veletoku Dunaj.

Hlavou státu je císař František II. Dunajský, který je zároveň náčelníkem generálního štábu a hlavou ozbrojených sil a drží tedy všechnu reálnou moc a autoritu.

## obyvatelstvo

### oficiální jazyk

Dunajština, vtltavština, balatonština, tyrolština, drávština, karpatština a dinárština

## historie

### způsob vzniku

Sjednocením malých států při povstání Jana Vídeňského

Dunajské císařství je federativní demokratický stát s hlavním městem ve Vídni a rozlohou 302,612 km2 s počtem obyvatel 34,700,000. Oficiální měnou je Dunajský zlatý.

## Historie

**RANÁ HISTORIE**

**Válka s Ženevskou říší a její následky**

Státy, které dnes tvoří Dunajskou federaci, byly v 17. století napadeny Ženevskou říší. Proti tomuto mnohonásobně silnějšímu nepříteli se začaly na sebe více orientovat a ke konci války se spojily do cetralistické vojenské junty, takzvaného **Zarského císařství**, které ovšem nemělo dlouhé trvání a přežilo válku, kvůli které vzniklo, pouze o 13 let a v roce 1646 na jeho místě vzniká **Zagrebské království**.

V této době, i přes nemalé územní zisky, království upadalo a zanedbávání národnostních problémů, nedostatku potravin dospělo k tomu, že počátkem roku 1698 začaly postupně přibývat vzpoury a povstání mezi obyvatelstvem i armádou, které vyústilo v rozpad federace na několik států, nad kterými převzali moc generálové.

**DVACETILETÁ VÁLKA**

**Zagrepské povstání a Válka generálů**

V této době se státům vcelku dařilo. Rozmach řemesel, zajištění bezpečnosti a zvýšení životní úrovně přerušilo až Zagrebské povstání, kdy povstali Rakuši proti vládnoucím Hungarónům v zemi. Toto zapříčinilo Útok na **Budapešťské království** ze strany **Sazburského arcivévodství**.

Do této války se postupně zapojily téměř všechny balkánské státy. Tato válka, která tyto země zužovala v letech 1753-1768, neměla žádného vítěze. Výsledkem byla zpustošené země a zbídačené obyvatelstvo.

**Puč Jana Vídeňského**

Toho ale využil šlechtic Jan Vídeňský, kterému se podařilo získat na svoji stranu armádu **Sazburského arcivévodství** a bez odporu obsadil nejzničenější **Drávské knížectví** a s malý odporem **Vltavské království**. Po válce v letech 1770-1773 se mu podařilo obsadit i Budapešťské království, které ač mělo větší armádu, vysoká míra dezerce, nízká morálka a špatné zásobování způsobily prohru v této válce. Tkvz. **Zagrebským mírem** skončila celá epocha těchto válek, kterým se později začalo říkat dvacetiletá.

**VLÁDA JANA VÍDEŇSKÉHO A MARTINA I. DUNAJSKÉHO**

**Centralizace a úpadek**

Hans Vídeňský státy centralizoval a vytvořil Dunajské císařství, které tehdy šahalo až po Arad. V Dunajsku byl také roku 1785 vynalezen parní stroj. Sjednocením se **Dunajské císařství** stalo znova velmocí, ovšem silnou říši stále oslabovaly národnostní spory a celková zaostalost. Dokonce se roku 1803, těsně před skonem Hanse Vídeňského, odrhlo od říše **Rusínské knížectví**, ale Dunajsko s tím nemohlo nic dělat, neboť jim zaručilo nezávislost vojensky silnější **Slověnsko**.

Tuto situaci už ale musel vyřešit Janův potomek, Martin I. Dunajský(1805-1828). Ten říši ještě více centralizoval a pomocí tajné policie zavedl v říši pořádek. Ale národnostní otázky a zaostalost to absolutně nevyřešilo. Dunajské císařství se tehdy izolovalo od okolního světa. Tuto izolaci doslova rozbil útok sousední **Jadranské republiky** roku 1825. Útok byl drtivý a vojska se musely stáhnout za Dunaj.

**VLÁDA JOSEFA I.**

**Konec Jadranské války a modernizace**

V tu dobu umírá na infarkt Martin I. a na trůn nastupuje jeho syn, který si uvědomuje, že pokud má říše přežít, musí dojít k zásadním změnám. I přes velké územní ztráty a vysoké reparace tak uzavírá mír s **Jadranskou republikou**. Také musel potlačit republikánský puč, který vypukl v Praze a Salzburku Josef I. zavádí v říše dalekosáhlé změny. Celou říši decentralizuje a zahájí rozsáhlou modernizaci zaostalé země a armády. Také díky tomu se letům 1835-1869 říká zlaté Dunajské roky.

**Druhá Jadransko-Dunajská válka a následná demokratizace**

Roku 1844 vyhlašuje **Dunajsko** válku **Jadranské republice** a během 6 měsiců obsadí vojska města Bělehrad a Sarajevo. V zásadní bitvě bitvě u Vajlěva rozdrtí Dunajské jednotky jednotky Jadranské. I přes početní převahu tam za pomocí artilerie Dunajská vojska zničila ⅕ Jadranského vojska. Pod tíhou domácí a vojenské situace je koncem roku 1846 nucen prezident Jadránie začít jednat o míru. Ten byl podepsán 22. února 1847 a dodnes se tento den považuje za státní svátek. Zanedloho na to v Jadránii byla svržena republika a vypukla občanská válka.

Roku 1857 se mění státní zřízení na konstituční monarchii a jsou vypsány první volby. Roku 1869 umírá císař Josef I. Dunajský a tím končí zlaté Dunajské roky. Následujícíh 10 let se země potýká s politickou a ekonomickou krizí. Kancléř Jindřich Klauswitz z Dunajské konzervativní strany je nucen rezignovat a jsou vyhlášeny nové volby dle rozšířeného hlasovacího práva. Ty vyhrává teprve 6 let stará Sociálně demokratická strana Dunajská, ale je obejita novou pravicovou koalicí.

**Koloniální válka a rozmach**

Dunajsko a Beltiburská federace v roce 1859 podepisují tkvz. Koloniální pakt, který obsahoval plán na vyplnění koloniálních tužeb těchto zemí v Číně a Indočíně. Roku 1861 společně vpadnou do Nebeské říše a Mekongského království. V rychlých úderech doslova drtí Nebeská a Mekongská vojska. Na podzim roku 1862 v bitvě o Bangkok porazí 50 000 dunajských mužů šestinásobnou přesilu 300 000 mužů. Ve stejném roce také Dunajsko obsazuje Danzhouský ostrov. Do konce roku 1863 obsazují Dunajská vojska Phnom Penh a zaujmou obranné pozice na řece Mekong. V březnu 1864 odráží silný protiútok, kdy na některých místech útočila až čtyřnásobná přesila. 27. června 1864 jsou oba vyčerpané státy, Mekongské a Kantonské království,  nuceny podepsat Bangkokský mír.

Následující roky se Dunajské federaci vcelku daří. Hospodářský rozmach a demokratizace vyústí roku 1886 ve federalizaci císařství. Následujících 15 let se dá Dunajsko v rozbouřeném světě považovat za oázu klidu. Národnostní problémy byly vyřešeny a říši se daří. Jedinou znepokojující událostí se stalo povstání v Bolzanu, kde se místní Frankové pokusili odtrnout od federace. V roce 1892 je zavedeno všeobecné volební právo a ve volbách vítězí a vládu sestavuje sociální demokracie. Do roku 1901 je zavedeno mnoho sociálních jistot a Dunajsko se tak stává ukázkovou demokracií s rozvinutým sociálním systémem.

**VELKÁ EVROPSKÁ VÁLKA**

**Začátek a průběh**

Roku 1908 ale začíná válka s Juzmulským státem a na jehož stranu se ale přidávají další státy. V září tohoto roku totiž vypuklo francké povstání v Trentu, kterému vyjádřil Juzmul diplomatickou i materiální podporu. Dunajsko předalo Juzmulu ultimátum a po jeho nesplnění vyhlásilo válku.

Navíc roku 1909 vtrhlo Království Kanton do Dunajské Indočiny a za velkých ztrát ji téměř celou obsadila. Obránci se stáhli za řeku Nový Dunaj, ovšem ta byla překročena v létě 1910 a došlo k obsazení téměř veškerých Dunajských kolonií. Posádky se držely pouze na Singapurském a Danzhouském ostrově. V roce 1910 poté oba státy podepsaly příměří. Dunajsku zůstal pouze přístav Singapur.

**Konec války a její následky**

Tato válka  trvala do roku 1912 a skončila naprostým zdevastováním Juzmulu a vyčerpáním Dunajska, které z tohoto konfliktu vyšlo jako poražené. Dunajsko bylo nuceno zaplatit velké reparace Juzmulu i jiným státům. Navíc ztratilo velkou část území obývaného Franky.

Následující léta prochází Dunajsko politickou a hlavně ekonomickou krizí. Hyperinflace a nezaměstanost srazí stát na kolena a kolem roku 1912 už je situace tak vážná, že dojde k demontáži parlamentu a demokracie. Je zavedena diktatura neboli absolutistická monarchie v čele s Františkem I. Dunajským. Ovšem v zemi se formují radikální elementy a je jasné, že občanská válka je jen otázkou času.

Ta vypuká v roce 1915. Na stranu Františka a monarchistů se staví Vídeňská část a Vltavská část říše. Na stranu povstalcu se přidali Hungarónské části a jižní část země. V Záhřebu se obě strany zakopaly a bojuje se tam. Následující rok přichází Jadránie s ultimátem. Buď budou odevzdány části země za Dunajem, nebo Jadránie vstoupí do války na straně povstalcí. František souhlasí. Občanská válka končí roku 1917 porážkou povstalců.

Ovšem situace v zemi je nadále katastrofální. Následující roky se nesou ve znamení strádání a úpadku. V roce 1920 proběhnou nové volby, v níž drtivě zvítězí SDSD. Začíná rozsáhlý investiční plán, který postaví Dunajsko vcelku na nohy. Roku 1924 je situace v zemi zajistěna a hrozící hladomor zažehnán. O rok později se František vzdává všech svých diktátorských pravomocí a dochází tak k restauraci demokracie. Rozmach je ale stále omezen povinností platit reparace(poslední jsou zaplaceny roku 1954). Dunajsku se následujících 15 let daří. v roce 1935 se mu dokonce podaří obsadit část ztracených území v Jadránii. V roce 1937 umírá František I. a na trůn usedá Josef II. Dunajský.

## Geografie

Celková rozloha Dunajska je 302,612 km2. Nejvyšším bodem je Wildspitze o výšce 3768 metrů n.m.
Část Dunajska byla kdysi součástí Ženevské říše.Moderní rozdělení ale navazuje spíše na státy kolem roku 1750. Z bývalých kolonií zbylo Dunajsku pouze Singapurské vévodství.