recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Gandhāra

Gandhāra, ajalooline piirkond Loode-Indias, tänapäeva Pakistani ja Afganistani territooriumil.

Tuntud mahajaana olulise levikualana m.a.j esimestel sajanditel, mil Gandhārast kujunes Kušaani impeeriumi keskus. Sel ajal rajati Gandhārasse hulgaliselt templeid ja kloostreid ning seal õitsesid mitmed budismi koolkonnad, eriti sarvastivaada. Gandhāras olevat umbes 100 m.a.j toimunud Kaniška I patroneeritud neljas budismi suurkogu.

Juba enne budismi sinnajõudmist oli Gandhāra piirkond, kus puutusid kokku erinevad tsivilisatsioonid: India, Kreeka-Baktria ning Kesk- ja Sise-Aasia, viimase vahendusel ka Hiina. See lõi tingimused aktiivseks kultuurivahetuseks, tänu millele kujunes seal budismi mõjukaim skulptuurikoolkond.

Gandhāra koolkond, mille esimesed mälestised pärinevad 2. saj e.m.a, ühendas kreeka raidkunstile omase meisterliku inimkeha kujutamise budismi ideedega. Selle tulemusel sündis buddhade ja eriti bodhisattvate inimkujulisena kujutamise traditsioon, mida varasemas budistlikus kunstis ei viljeldud. Gandhāra kunst mõjutas oluliselt india ning sise- ja ida-aasia budistliku skulptuuri arengut.
Daśabhūmika-sūtra

*Daśabhūmika-sūtra* (sanskriti keeles ‘kümne taseme suutra’; tiibeti keeles *sa bcu’i mdo*; hiina keeles ⼗地品 *shidi pin*; jaapani keeles *jūjikyō*), 1. või 2. saj Indias loodud mahajaana suutra.

Hiinas ja Tiibetis kuulub *Daśabhūmika-sūtra* *Avataṃsaka* tsüklisse, mille tekstide seas on *Gaṇḍavyūha-sūtra* kõrval ainsana täielikult säilinud ka sanskriti keeles. India ja Nepali mahajaana traditsioonis on *Daśabhūmika-sūtra* aga iseseisev tekst, viimases kuulub ka üheksa seadmuseõpetuse hulka.

*Daśabhūmika-sūtra* põhisisuks on bodhisattva kümne taseme käsitlus, mida vaadeldakse seostatuna kümne ületava toiminguga.

Inglise keeles *Sūtra on the Ten Levels*.
Järelevaatamine

järelevaatamine (sanskriti keeles *anupaśyanā*; paali keeles *anupassanā*; tiibeti keeles *rjes su mthong pa*), budismis meeleharjutus, mille abil saadakse üle juurdunud väärarvamustest ja -harjumustest neid pidevalt jälgides ja analüüsides.

See põhineb arusaamal, et kui seadmusi põhjalikult uurida, siis nähakse nende püsitust ja omaoleku puudumist.

Selle harjutuse eesmärgiks on harjuda asju nägema ‘nii nagu need on’ (sanskriti keeles *yathābhūtam*), s.t omaolekult tühjadena (sanskriti keeles *śūnya*).

Inglise keeles *contemplation*, *investigation*.
Eisai

Eisai (jaapani keeles 榮西, 1141–1215), ka Myōan Eisai, jaapani budistlik munk, *rinzai zen*’i koolkonna rajaja.

*Tendai* koolkonna mungana rändas ta 1168 Hiinasse, kus tutvus seal tol ajal ülipopulaarse *linji* koolkonna *chan*iga, mida hakkas Jaapanis õpetama.

1187 rändas Eisai taas Hiinasse, kuhu jäi 4 aastaks, mille vältel õppis *chan’*i meeleharjutusi ja sai *chan’*i õpetaja pühenduse.

Jaapanis jäi Eisai küll formaalselt elu lõpuni *tendai* koolkonna juurde, kuid tema uus suund kogus üha rohkem poolehoidjaid ja sai ka valitsevate ringkondade toetuse.

Iseseisvaks koolkonnaks kujunes *rinzai* Jaapanis tegelikult alles Eisai järeltulijate ajal, kuid teda peetakse kokkuleppeliselt selle rajajaks.
Annetamine

annetamine (sanskriti ja paali keeles *dāna*; tiibeti keeles *sbyin pa*; hiina keeles 布施 *bushi*; jaapani keeles *fuse*), ka heldus, budismis toiming ja meeleseisund, mis tähendab valmisolekut anda teiste hüveks ära kõik, mis inimesel on. Annetamine annab pälvimusi ja see võimaldab ületada isekust.

Annetamist võib teostada kolmel viisil:

* materiaalsete asjade annetamine,
* turvalisuse annetamine ja
* seadmuse annetamine.

Theravaada budismi maades peetakse munkadele ja nunnadele annetamist eriti heaks võimaluseks pälvimusi koguda. Mahajaanas kuulub annetamine kuue või kümne ületava toimingu hulka.

Vt ka ületav annetamine.

Inglise keeles *giving*, *almsgiving*, *donation*, *offering*, *generosity*, *liberality*.
Avataṃsaka-sūtra

*Avataṃsaka-sūtra* (sanskriti keeles ’vaniksuutra’; tiibeti keeles *phal chen*; hiina keeles 華嚴 經 *huayan jing*; jaapani keeles *kegon kyō*), üks mahukamaid ja mõjukamaid mahajaana suutraid, tegelikult enam kui 30 tekstist koosnev suutrate kogumik.

*Avataṃsaka-sūtra* loodi arvatavasti ajavahemikus 1.–4. saj algupäraselt sanskritikeelsena Indias, võimalik, et osaliselt ka Sise-Aasias, kuid tervikuna on kogumik säilinud ainult hiina- ja tiibetikeelses tõlkes. Sanskriti keeles on säilinud vaid *Avataṃsaka-sūtra* kaks kõige mahukamat ja arvatavasti ka kõige vanemat osa, *Daśabhūmika-sūtra* ja *Gaṇḍavyūha-sūtra*, mis Indias ja Nepalis on tuntud omaette suutratena ning kuuluvad nepali traditsioonis üheksa seadmuseõpetuse hulka.

Kogumikuna pandi *Avataṃsaka-sūtra* kokku tõenäoliselt 4. saj Sise-Aasias, kust levis Hiinasse. Hiina keeles on kaks *Avataṃsaka-sūtra* täielikku tõlget, lisaks veel eraldi *Gaṇḍavyūha-sūtra* tõlge. Varasem, 5. saj algusest pärit tõlge sisaldab 34 ja hilisem, 7. saj lõpust pärit tõlge 39 suutrat. 9. saj keskpaigast pärit tiibetikeelses versioonis on 45 suutrat.

Eriti populaarseks sai *Avataṃsaka-sūtra* Hiinas, kus selle baasil tekkis 6.–9. saj õitsenud *huayan*’i koolkond, mis paistis silma filosoofilise analüüsi sügavuse poolest.

Pealkiri *Avataṃsaka-sūtra* tähendab ‘lillepärga, vanikut, põimikut’, mis viitab nii teksti vormile (suutrate vanik) kui ka sisule, mille rõhuasetus on üksteisega läbi põimunud lugematute maailmade ja maailmasüsteemide (nagu lilled vanikus), mikro- ja makrokosmose ideel.

*Avataṃsaka-sūtra*s leidub suhteliselt vähe filosoofilist arutelu, rohkem kasutatakse seal kujundirohket poeetilist keelt, et kirjeldada buddhade ja bodhisattvate keskendumisseisundites kujustatud kosmilist tervikut. *Avataṃsaka-sūtra* tekstides on õpetajaks sageli bodhisattvad, kuna buddhat esitatakse ebaisikulise alati kohalviibiva teadvuse kõrgeima seisundina.

*Avataṃsaka-sūtra* keskne mõiste on seadmusevald (sanskriti keeles *dharmadhātu*), mille kaudu esitatakse maailmade ühtsuse idee nende paljususes. See ei tähenda mitte niivõrd füüsilist universumit, tavateadvusele avanevat nn reaalset maailmavalda (sanskriti keeles *lokadhātu*), kuivõrd virgunud meeles avanevat ideaalset harmooniliselt toimivat universumit, kus kõik on kõigega läbi põimunud. Osa sisaldub tervikus ja samal ajal ka tervik igas selle osas. Ülimas mõttes ei ole erinevate vaadete vahel mingit vastuolu.

*Avataṃsaka-sūtra* mõnes osas, eriti *Daśabhūmika-sūtra*’s, käsitletakse põhjalikult bodhisattva tasemete ja isiksusetüüpide klassifitseerimise küsimusi. *Gaṇḍavyūha-sūtra* keskendub bodhisattva vaimse arengu ja haridustee kirjeldamisele mahajaana mütoloogilis-religioosses kontekstis.

*Avataṃsaka-sūtra*s esineb hulk mütoloogilisi bodhisattvaid, kellest olulisemad on Samantabhadra, Mandžušrī, Maitreja ja Avalokitešvara. Samuti räägitakse seal buddhade paljususest, keda ühtse printsiibina ühendab Vairotšana.

Inglise keeles *Garland Sūtra*, *Flower Ornament Sūtra*, *Flower Adornment Sūtra*.
Conze

Conze, Edward (Eberhart) Julius Dietrich (1904–1979), saksa päritolu inglise budoloog, 20. saj silmapaistvamaid mahajaana uurijaid Euroopas.

Olnud nooruses aktiivne sotsialist ja kommunist, emigreerus ta 1933 Saksamaalt Inglismaale, kus algul jätkas vasakpoolset poliitilist tegevust.

1930-te keskel pettus marksismis, sai Suzuki mõjul budistiks, õppis sanskriti ja tiibeti keelt ning sai eraõpetlasena üheks tuntuimaks budoloogiks.

Conze elutöö oli ületava mõistmise suutrate uurimine ja tõlkimine. Ta tõlkis inglise keelde üle 30 budistliku teksti, sh *Aṣṭasāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra*, «Teemantsuutra» ja «Südasuutra».
Jamāntaka

Jamāntaka (sanskriti keeles *yamāntaka* ‘Jama hävitaja’; tiibeti keeles *gshin rje gshed*), ka Jamāri (sanskriti keeles *yamāri* ‘Jama vaenlane’), vadžrajaana mütoloogias üks peamisi idameid, bodhisattva Mandžušrī raevukas kuju, kes esindab dhjaanibuddha Akšobhjat.

Jamāntakat kirjeldatakse mitmes tantristlikus tekstis, nagu *Guhyasamāja-tantra*, *Mañjuśrīmūlakalpa* jt. *Sādhanamāla*’s mainitakse Raktajamārit (sanskriti keeles *raktayamāri* ’punane jamāri’) ja Krišnajamārit (sanskriti keeles *kṛṣṇayamāri* ’must jamāri’), kes esineb kolmel eri kujul: kahe-, nelja- ja kuuekäelisena.

Jamāntaka kõige tuntum kuju on Vadžrabhairava (sanskriti keeles *vajrabhairava* ‘ähvardav vadžra’), kelle kirjeldus esitatakse *Vajrabhairava-tantra*’s. Vadžrabhairava on tumesinise kehaga, 9 peaga, millest üks on härja oma, 34 käega ja 18 jalaga.

Tavaliselt esineb Jamāntaka koos oma pradžnja Vadžravetālāga.
Džaatakad

džaatakad (sanskriti ja paali keeles *jātaka* ‘sünnilugu’; tiibeti keeles *skyes pa’i rabs kyi sde*; hiina keeles 闍多伽 *sheduoqie*; jaapani keeles *jataka*), budismi kirjanduse alajaotus, mis sisaldab mütologiseeritud lugusid Šākjamuni eelmistest eludest, mil ta bodhisattvana häid tegusid tehes kogus pälvimusi. Selle tulemuseks oli virgumine ja buddhaks saamine.

*Khuddakanikāya* 10. alajaotuses «Sünnilood» (paali keeles *jātaka*) on neid lugusid kokku 547.

4. saj koostas Ārjašūra 34 loost sanskritikeelse teose «Sünnilugude vanik» (sanskriti keeles *jātakamālā*).
Eesti Akadeemiline Orientaalselts

Eesti Akadeemiline Orientaalselts (EAO), 1935 Tartu Ülikooli juures asutatud orientalistikahuvilisi teadlasi ja üliõpilasi ühendanud akadeemiline selts.

Selle asutajaliikmeteks olid mitmed tuntud orientalistid, nagu Leo Leesment (1902–1986), Uku Masing (1909–1985), Pent Nurmekund (1906–1996) ja Villem Ernits (1891–1982). Eesti Akadeemiline Orientaalselts sai toona tegutseda ainult 5 aastat, kuna see 1940 nõukogude okupatsioonivõimude poolt suleti.

EAO taastati 1988 ning asub Tartu Ülikooli juures, olles samas kogu Eestit hõlmav ühendus, kuhu kuulub teadlasi-orientaliste, tõlkijaid, ida keelte õpetajaid, loomeinimesi jt. Tuntud on EAO iga-aastased orientalistikapäevad ja teaduskonverentsid.

1989–1991 andis EAO välja populaarteaduslikku kuulehte «Sõnumitooja»; alates 2006 ilmub «EAO Aastaraamat».

2007 ilmus "Ida mõtteloo leksikon".
Deally f2

Deally f2 was a short-lasting Final 2 Deal between Ally and deandean during Sandbox Big Brother 1. After the latter fell nominated during N1ed's HoH week 1, they both campaigned a lot together to try to keep deandean on the game, even causing Ally to slightly mess up her own game, but sadly their efforts weren't enough and he got evicted that week, causing the end of the alliance.
Gampopa

Gampopa (tiibeti keeles *sgam po pa*, 1079–1153), ka Dagpo Lhadže (tiibeti keeles *dwags po lha rje*) tiibeti budismi kagjü koolkonna rajaja.

Astunud mungaks kadami koolkonnas, õppis ta paljude õpetajate juures, kellest olulisemaks oli Milarepa. Temalt õppis Gampopa Nāropa kuut seadmust ja *mahāmudrā*’t.

Pärast Milarepa surma asutas ta Dvagpo (tiibeti keeles *dwags po*) kloostri ja pani aluse uuele koolkonnale.

Gampopa tuntuim teos on «Vabanemise kalliskiviehe» (tiibeti keeles *thar pa rin po che’i rgyan,* eesti keeles ka «Hindamatu pärlikee»), milles ta püüab ühendada kadami ja kagjü õpetusi.
Brahmanism

brahmanism, veedade usundist I aastatuhande esimesel poolel e.m.a välja kasvanud India klassikaline religioon, hilisema hinduismi põhiline allikas. Brahmanism on lääne päritolu nimetus, mis tuleneb mõistest braahman ning mõnes käsitluses mõeldakse selle all ka veedade usundit.

Nagu sellele järgnenud hinduism, oli ka brahmanism pigem erinevate uskumuste, õpetuste ja mõttesüsteemide kogum, mida ühendas veedade pühakspidamine ja braahmanite keskne osa usutalitustes. Brahmanismi perioodil kujunesid välja India mõtteloo klassikalised tekstikogumikud braahmanad, aranjakad ja upanišadid. Braahmanad on eeskätt veedade kommentaarid, mis sisaldavad skolastilisi arutelusid sõnade ja rituaalide tähenduse üle ning põhjendavad braahmanite ülimuslikku seisundit ühiskonnas. Upanišadid
esindavad uut filosoofilist mõtlemist, mis on veel üsna tihedalt seotud mütoloogilise mõtlemisega.

Arenes välja idee aatmanist ehk isikulisest hingest, mis sansaaras üha uuesti sünnib, sõltuvalt eelnevatest tegudest ja teoviljast ehk karmast. Õpetuse järgimise eesmärgiks on sansaarast vabanemine (sanskriti keeles *mokṣa*), kuid iidseid riitusi ja ohverdusi ei peeta selleks enam piisavaks. Vabaneda saab vaid jooga abil, see aga eeldab eelkõige sisemist ohverdamist ja enesepuhastumist.

Brahmanismis kujunes välja idee ühtsest jumalikust algest brahmanist ning samuti india ühiskonna seisuste hierarhia. Kuigi brahmanismis austati veel ka veedade jumalaid, tõusis seal esile uus põlvkond India jumalate panteonis eesotsas Šiva ja Višnuga.

Brahmanismile vastanduvad uued õpetused budism ja džainism, mis astuvad vastu seisuste süsteemile ja seavad kahtluse alla aatmani ehk enda idee.
Ekayāna

*ekayāna* (sanskriti keeles ‘üks sõiduk’; tiibeti keeles *theg pa gcig*; hiina keeles ⼀乘 *yisheng*; jaapani keeles *ichijō*), mahajaana õpetus, mille kohaselt on tegelikult olemas ainult üks sõiduk (sanskriti keeles *yāna*) ehk tee, mis viib buddhasusse.

*Ekayāna* õpetuse järgi on Šākjamuni rääkinud suutrates kolmest erinevast sõidukist –

* šraavakate sõiduk (sanskriti keeles *śrāvakayāna*),

* pratjekabuddhade sõiduk (*pratyekabuddhayāna*) ja

* bodhisattvate sõiduk (*bodhisattvayāna*) –

vaid selleks, et õpetada neid, kes pole veel valmis astuma ülimasse sõidukisse, milleks on buddha sõiduk (*buddhayāna*).

*Ekayāna* on «Lootossuutra» keskseid õpetusi.

Inglise keeles *one vehicle*.
Ganeša

Ganeša (sanskriti keeles *gaṇeśa*), ka Ganapati (sanskriti keeles *gaṇapati*), hinduismis elevandi peaga õnnetoov ja takistusi ületada aitav jumal, Šiva ja Pārvatī poeg.

Hinduistlik rituaal algab tihti Ganeša austamisega ja tema kujutis asetseb sageli templite ja elumajade fassaadil. Ta on õpetatuse kaitsja.

Ganešat kujutatakse tavaliselt punasena, suure kõhuga ja neljakäelisena, tema üks kihv on murdunud ja ta ratsutab roti seljas.

Legendi järgi käskis Šiva, kes ei teadnud, et tegemist on tema pojaga, Ganeša pea maha raiuda. Saanud aga eksitusest teada, lubas Šiva anda talle esimese vastutuleva olendi pea, kelleks juhtus olema elevant.
Devaloka

*devaloka* (sanskriti ja paali keeles ‘jumalate maailm’), budismi mütoloogias sansaara osa, üks kuuest olemasolu valdkonnast.

*Devaloka* asub Meru mäel ning selle kohal.

*Devaloka*s elavad jumalad ehk devad. Nagu teised olendid, alluvad nemadki teo ja teovilja seadusele, s.t sünnivad ja surevad üha uuesti. *Devaloka* asukatel on ülipikk eluiga, nad elavad naudingutes ja kestvas vaimses keskendumisseisundis. Kuna *devaloka*s elamine ei vabasta olendeid sansaarast (pärast elu jumalana võib taas sündida sansaara madalamates sfäärides), siis ei peeta seda erinevalt nirvaanast budisti püüdluste ülimaks ideaaliks.

Budismi mütoloogia järgi koosneb *devaloka* 26 taevasest ilmast, mis asuvad hierarhiliselt üksteise kohal. Kõige madalamad *devaloka*d koos inimeste, loomade, asurate, preetade ja põrgutega moodustavad sansaara ihade valla; kõrgeima taseme *devaloka*t nimetatakse *brahmaloka*’ks.
Asura

asura (sanskriti ja paali keeles *asura* ‘mittejumal’), india mütoloogias jumalike olendite nimetus, sageli nimetatud ka pooljumalateks.

Kunagi olevat asurad asunud jumalate kombel Trājastrinša taevas, kuni selle valitseja Indra nad sealt minema kihutas. Asurad elavad enamasti Meru mäe koobastes ja peavad jumalatega raevukaid võitlusi, kuigi jäävad alati kaotajateks. Asurate ja jumalate tüliõun on müütiline puu Tšittapātāli, mille juured asuvad asurate valdustes, viljad aga küpsevad taevas.

Veedades liigitatakse jumalaid ja asuraid veel eri liiki jumalateks, hiljem muutusid asurad india mütoloogias aga deemoniteks.

Budistlikus mütoloogias moodustavad asurad ühe kuuest olemasolu valdkonnast.

Vadžrajaanas sümboliseerivad nad kadedust.
Ašoka

Ašoka (sanskriti keeles *aśoka*; paali keeles *asoka*; umbes 304–232 e.m.a), Vana-India Magadha riigi Maurja dünastia valitseja, Bindusāra poeg ja Tšandragupta pojapoeg.

Ašoka ühendas esimesena suurema osa Indiast. Ta laskis brahmi ja teistes tähestikes (kharošthi, kreeka) vastavalt kohalikele keeltele ja kirjaviisidele raiuda kivisammastele suure hulga seadusi ja edikte, mis sageli ülistavad budismi ja keisri budismimeelsust.

Vallutanud veriselt ja ohvriterohkelt Kalinga riigi, olevat Ašoka oma 13. valitsemisaastal loobunud budismi mõjul edasistest vallutustest ja kuulutanud sõjad ebakõlbelisteks. Ta käis palverännakutel budismi pühapaikades, millest annavad tunnistust nendesse kohtadesse püstitatud Ašoka sambad. Keiser saatis saadikuid kuulutama budismi ka väljapoole Indiat, läänes kuni Vahemeremaadeni.

Tema toetus pani aluse budismi positsiooni tugevnemisele india ühiskonnas ja selle laialdasele levikule.
Abhijñā

*abhijñā* (sanskriti keeles ‘teadmise kohta, teadmise üle’; paali keeles *abhiññā*; tiibeti keeles *mngon par shes pa*; hiina keeles 神通 *shentong*; jaapani keeles *jinzū*), budismis ’selge teadmine’ või ’üliteadmine’, mis tähendab buddhade, bodhisattvate ja arhatite ebatavalisi võimeid.

Erinevates tekstides on erinevaid *abhijñā*de loetelusid, kuid enamasti räägitakse kuuest *abhijñā*st. Esimest viit nimetatakse maisteks *abhijñā*deks, milleni jõutakse keskendumise ja süvenenud mõtluse abil. Need on kättesaadavad ka teiste õpetuste järgijatele.

Maised *abhijñā*d on

* ‘taevane silm’ (selgeltnägemine),

* ‘taevane kõrv’ (võime kuulata seda, mida kaugel räägitakse),

* ‘teiste meele teadmine’ (võime lugeda teiste mõtteid ja meelestatust),

* ‘eelmiste elude mäletamine’ ja

* imevõimed.

Kuues, ’meelemürkide kadu’, on ülemaine *abhijñā* ja selleni jõutakse ainult budismis tuntud analüüsiva vaatluse abil.

Inglise keeles *higher knowledge*, *supernatural knowledge*, *supernormal knowledge*.
Agni

Agni (sanskriti keeles ‘tuli’), india mütoloogias tulejumal, veedade tähtsamaid jumalaid.

   Agni on ohvritule personifikatsioon ning sellisena inimeste ja jumalate vahendaja. Teda kujutatakse punasena, kolme- või seitsmekeelelisena, kolmejalalise ja seitsmekäelisena, tulekeelte-sarnaste juustega. Agnil on kaks palet: leebe ja raevukas.

«Rigveedas» samastatakse teda vahel Rudraga, kelle hiljem asendas Šiva.

Tänapäeva Indias ei ole Agnil kindlat järgijaskonda, kuid teda kummardatakse endiselt kui üht paljudest hinduismi jumalatest.

Vt ka Bhārata.
Indra

Indra, hinduistlik jumal, veedade peajumal, äikese ja sõjakuse jumal. Talle alluvad Trājastrinša jumalad ja lugematu hulk alamaid jumalusi ehk *devaputra*’id.

Hilisemas hinduismis Indra minetab oma tähtsuse peajumalana ning ühena neljast maailmakaitsjast (idakaare kaitsja) allub Brahmale.

Budismi mütoloogias tuntakse Indrat sagedamini Šakra nime all. Ta esineb Buddha õpetuse kaitsjana. Mahajaana suutrates on Indra vahel koos teiste jumalatega Šākjamuni kuulajate seas või isegi tema vestluskaaslaseks.
Ilmaruum

ilmaruum (sanskriti keeles *ākāśa*; paali keeles *ākāsa*; tiibeti keeles *nam mkha’*; hiina keeles 虚空 *xukong*; jaapani keeles *kokū*), india õpetustes viies ürgollus, mis märgib ruumilisust, ulatuvust ja mõõtmatust.

Sarvastivaada abhidharmas on ilmaruum koos nirvaanaga üks kokkupandamatutest (sanskriti keeles *asaṃskṛta*) seadmustest.

Inglise keeles *space*.
Braahman

braahman (sanskriti ja paali keeles *brāhmaṇa* ‘jumal Brahmast tulenev’), kõrgeima seisuse (sanskriti keeles *varṇa*) nimetus Indias.

Braahmanid moodustasid vaimulike seisuse, kelle funktsiooniks oli eelkõige ohvrirituaalide sooritamine ja pühade tekstide tundmine.

Hinduistliku mütoloogia järgi tekkisid braahmanid ürgmehe puruša peast. Hinduismis peetakse braahmaneid rituaalselt kõige puhtamateks ning nendele ettenähtud piirangud igapäevaelus on kõige rangemad (täielik hoidumine lihasöömisest, vaesuse ideaali teostamine jms). Braahmanid olid traditsioonilise india ühiskonna vaimne eliit ning valitsejate nõunike ja ministritena tegevad ka riigiasjades.

Budism ja džainism astusid vastu seisuslikule korrale ja braahmanite sünnipärast tulenevatele eesõigustele. Sellepärast nimetatakse budismis braahmaniks mitte sünnipärase seisuse liiget, vaid kõrgete moraaliomadustega tarka inimest, kes on teistele eeskujuks.

«Dhammapada» viimane peatükk on täielikult pühendatud niisuguse isiksuse kirjeldamisele. Selle 393. salm väidab: “Ei sassis juuksed, päritolu ega sünnipära tee kedagi braahmaniks. Kelles on tõde ja seadmus, see on braahman.”
Jašodharā

Jašodharā (sanskriti keeles *yaśodharā*; paali keeles *yasodharā*), Siddhārtha Gautama, pärastise Buddha Šākjamuni abikaasa ja tema poja Rāhula ema.

Paali kaanoni tekstides esineb Jašodharā sageli ka nimede Rāhulamātā (‘Rāhula ema’) ja Bimbā või Bimbādevī all.

Budistliku pärimuse kohaselt olevat pärast Buddha virgumist temast saanud nunn.
Hajagrīva

Hajagrīva (sanskriti keeles *hayagrīva* ’hobusekaelaline’; tiibeti keeles *rta mgrin*), vadžrajaana mütoloogias idam ja seadmusekaitsja, esindab buddha Amitābhat ning on bodhisattva Avalokitešvara raevukas kuju. Tavaliselt on ta punast värvi ja hobuse peaga.

Hajagrīva kirjeldust võib kohata juba “*Sādhanamāla*’s”, kus teda kujutatakse raevuka kolmepäise ja kaheksakäelise jumalusena, kuid esmakordselt sai Hajagrīva populaarseks mütoloogiliseks kujuks Tamdini (*rta-mgrin*) nime all Tiibetis ja Mongoolias, kus erinevalt india kaanonitest kujutatakse väikest hobusepead Hajagrīva juustes.

Hajagrīvat peetakse Tiibetis Sera kloostri kaitsjaks.

Hinduismis on Hajagrīva üks Višnu kehastus, hobuse pea ja inimese kehaga jumalus, kes sümboliseerib tarkust.
Joogatšaara

joogatšaara (sanskriti keeles *yogācāra* ‘jooga teostamine’; tiibeti keeles *rnal ’byor spyod pa*; hiina keeles 瑜伽⾏派 *yuqiexing pai*; jaapani keeles *yugakyō ha*), mahajaanas madhjamaka kõrval üks kahest tähtsamast filosoofiakoolkonnast, tuntud ka vidžnjaanavaada nime all.

Joogatšaara tekkis arvatavasti 4.–5. saj sarvastivaada baasil. Selle rajajateks peetakse Asangat ja Vasubandhut, hilisemad tuntumad joogatšaara esindajad on Dignāga (6. saj) ja Dharmakīrti (7. saj).

Joogatšaara kesksed mõisted on *cittamātra* ehk *vijñaptimātra* ja *ālayavijñāna*. Joogatšaara tekstides keskendutakse teadvuse ja teadvustatud kogemuse analüüsile. Hilisemas joogatšaaras käsitletakse ka *tathāgatagarbha* ja buddha kolme ihu (sanskriti keeles *trikāya*) teooriaid.

Joogatšaara olulisemad tekstid on *Saṃdhinirmocana-sūtra* ja Asanga *Yogācārabhūmi-śāstra*. Vahel seostatakse joogatšaaraga ka *Laṅkāvatāra-sūtra*’t ja *Avataṃsaka-sūtra*’t.

Hiina budismis on joogatšaara koolkond tuntud ka nimetuse *faxiang* all.
Abhidharma

abhidharma (sanskriti keeles ‘seadmuste kohta, seadmuste üle’; paali keeles *abhidhamma*; tiibeti keeles *chos mngon pa*; hiina keeles 阿毘達磨 *apidamo*; jaapani keeles *abidatsuma*),
budismis käsitlus seadmustest, seadmusi kui budismi põhimõisteid süstematiseeriv ja nende tähendust selgitav õpetus.

Abhidharma kujunes aagama suutrate olulist mõisteaparaati korrastava süsteemina umbes 3.–2. saj e.m.a. Abhidharma tekstid koondati budismi pühakirja omaette kogumikuks *Abhidharmapiṭaka*’ks. Erinevate koolkondade abhidharmad tõenäoliselt erinesid mõnevõrra üksteisest. Tervikuna on säilinud ainult theravaada koolkonna paalikeelne *Abhidhammapiṭaka*. Hiljem loodi mitmeid mittekanoonilisi abhidharma tekste, nagu Vasubandhu *Abhidharmakośa* ja Asanga *Abhidharmasamuccaya*.

Abhidharma hõlmab seadmuste loetelusid ehk maatrikaid, nende klassifikatsioone ja definitsioone. Abhidharma süsteemis jaotatakse kõik seadmused kahte ossa: kokkupandud ja kokkupandamatud seadmused.

Esimesse kuuluvad kõik põhjuslikud seadmused, mis hoiavad käigus sansaarat. Kokkupandud seadmuste arv on eri süsteemides erinev. Sarvastivaada abhidharma kirjeldab 75 seadmust, joogatšaara 100, theravaada erinevad tekstid 170 või 202. Abhidharmas grupeeritakse seadmusi mitmel viisil. Tuntuim on jaotus viide kuhja, mida tõlgendatakse kui isiksuse koostisosasid. Kokkupandud seadmusi iseloomustab kolm tunnust: püsitus, kannatus ja isetus.

Kokkupandamatu seadmus on nirvaana, mõnes süsteemis veel ka ilmaruum.
Arhat

arhat (sanskriti keeles ‘väärikas’; paali keeles *arahat*; tiibeti keeles *dgra bcom pa*; hiina keeles 阿羅漢 *aluohan*; jaapani keeles *arakan*), budismis teadvuse kõrgeimasse seisundisse ehk nirvaanasse jõudnud inimene, sageli ka buddha epiteet.

Hinajaanas peetakse arhati seisundit isiksuse arengu ülempiiriks, mahajaanas aga mitte, kuna seal väidetakse, et arhat on jõudnud vaid šraavakate nirvaanasse, s.t maailmast eraldumisse, ja peab jätkama oma teed bodhisattvana.

Theravaada järgi peab inimene arhati seisundisse jõudmiseks läbima nelja-astmelise õilsa isiksuse tee. Arhat valdab kuut selget teadmist (*abhijñā*).

Arhatiks peetakse Šākjamuni peamisi õpilasi Ānandat, Maudgaljājanat, Šāriputrat jt, samuti hilisemate põlvkondade silmapaistvaid budiste.
Daozang

*Daozang* (hiina keeles 道藏 ‘taoismi varamu’), taoismi pühakirjakogu, mille tänapäeval tuntud versioon põhineb Mingi dünastia (1368–1644) aegsel väljaandel aastast 1445.

*Daozang* hõlmab ligi 1500 teksti, mis on koondatud kahte ossa:

* «Kolm koobast» (hiina keeles *sandong*) ja
* «Neli lisa» (hiina keeles *sifu*).

Sisult on *Daozang*i tekstid võrdlemisi mitmekesised, alates klassikalistest traktaatidest, nagu «Daodejing» ja *Zhuangzi*, kuni alkeemia- ja rituaalitekstide ning kuulsate taoistide elulugudeni. *Daozang*i kuuluvad ka mõned teiste koolkondade tekstid, näiteks *Mozi* ja *Guanzi*.

*Daozang*i koostamine algas juba 4. saj ning selle kujunemist on mõjutanud hiina budismi kaanon.
Analüüsiv vaatlus

analüüsiv vaatlus (sanskriti keeles *vipaśyanā*; paali keeles *vipassanā*; tiibeti keeles *lhag mthong*; hiina keeles 觀 *guan*; jaapani keeles *kan*), budismis üks kahest kõige tähtsamast meeleharjutusest koos meelerahuga (sanskriti keeles *śamatha*).

Analüüsiv vaatlus seisneb mõtluse objekti täielikus ja igakülgses uurimises ning mõistuslikus analüüsis, mis avab objekti olemuse. Analüüsiv vaatlus viib harjutaja selle mõistmiseni, et kõiki kokkupandud seadmusi iseloomustab kolm tunnust: püsitus, isetus ja kannatus.

Mahajaanas rõhutatakse seadmuste analüüsi tühjuse (sanskriti keeles *śūnyatā*) mõiste kaudu. Analüüsiva vaatluse teel jõutakse ülemaise teadmise (kuues *abhijñā*), mõistmise ja vabanemiseni.

Mõnes budismi meeleharjutussüsteemis peetakse meelerahu analüüsivale vaatlusele eelnevaks harjutuseks. Teistes, eriti *chan*is, käsitletakse aga mõlemat kui ühe ja sama meeleharjutuse kaht teineteisest lahutamatut aspekti.

Inglise keeles *insight*, *contemplation*, *discerning*.
Aarja

aarja (sanskriti keeles *ārya* ‘õilis’; paali keeles *ariya*; tiibeti keeles *’phags pa*; hiina keeles 聖 *sheng*; jaapani keeles *shō*), algupäraselt II aastatuhande lõpus e.m.a Indiasse tunginud indoeuroopa rändhõimude omanimetus (aarjalased). Vt ka Bhārata.

Aja jooksul sõna tähendus teisenes, hakates märkima vanaindia ühiskonna eliiti kuuluvaid kõrgemaid seisuseid.

Hinduismis ja budismis on aarja eelkõige õilsa kui kõrgelt väärtustatud isiku, teksti, õpetuse vms epiteet. Näiteks asub aarja sageli suurte bodhisattvate või õpetlaste nimede ees, nagu Aarja-Avalokitešvara (sanskriti keeles *ārya-avalokiteśvara*), Aarja-Asanga (*ārya-asaṅga*).

Budismis on tuntud ka neli õilsat tõde (sanskriti keeles *catur-ārya-satyāni*), õilis kaheksaosaline tee (*ārya-aṣṭāṅgika-mārga*) ja isiksusetüüp õilis isiksus (*ārya-pudgala*).

Inglise keeles *superior, noble, wise*.
Bhaišadžjaguru

Bhaišadžjaguru (sanskriti keeles *bhaiṣajyaguru* ‘ravitseja-õpetaja’, *bhaiṣajyarāja* ’ravitseja- kuningas’; tiibeti keeles *sman gyi bla ma*; hiina keeles 藥師如來 *yaoshi rulai*; jaapani keeles *yakushi nyorai*), ka Bhaišadžjaraadža, buddha mahajaana mütoloogias.

Bhaišadžjaguru kultus tekkis mitte hiljem kui 2. saj, kuna teda mainitakse juba *Śatasāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra*’s (vt ületava mõistmise suutrad). Bhaišadžjaguru kuju aluseks on ilmselt ravitseja-bodhisattvad Bhaišadžjarādža ja Bhaišadžjasamudgata, keda mainitakse «Lootossuutras».

*Bhaiṣajyaguru-sūtra* kirjelduste kohaselt asub ta oma buddhaväljal Vaidūrjanirbhāsas (sanskriti keeles *vaidūryanirbhāsa* ‘berülli sära’), mis paikneb idas, kusjuures selle ja meie maailma vahel on 10 korda rohkem maailmu kui Gangese jões liivateri. Maapind on seal üleni berüllist, majad mitmesugustest kalliskividest; seal pole kannatusi ega naisi.

Ikonograafias kujutatakse Bhaišadžjagurut berüllsinisena istumas lootostroonil, peopesaga väljapoole suunatud parem käsi hoidmas mürobalaani (*Terminalia chebula*) võrset, mis sümboliseerib kaitset kõikide haiguste vastu. Vasakus käes on tal kerjakauss amritaga, mis ravib kõiki haigusi, hoiab eemale vanaduse ja äratab surnud uuesti ellu.

Bhaišadžjaguru ülesandeks on seadmuse kuulutamine oma buddhaväljal ning haiguste ravimine ja eluea pikendamine teistes maailmades.

Bhaišadžjaguru kultuse eesmärgiks on ajalike ja maiste hüvede saavutamine, see pole suunatud lõplikule vabanemisele.

Bhaišadžjaguru kultus on eriti populaarne Hiinas ja Jaapanis koos Šākjamuni ja Amitābha kultusega.
Esileht

«Ida mõtteloo leksikon» on esimene sellelaadiline teatmeteos Eestis. See sisaldab olulisemaid termineid, mõisteid ja nimesid põhiliselt Indias ja Hiinas tekkinud õpetustest ja mõttesuundadest.

Iga termini juures on ära toodud selle algkeelsed (sanskriti, paali, tiibeti, hiina, jaapani) vasted. Lahti on seletatud budismi, hinduismi, konfutsianismi, taoismi ja mitme teise Ida õpetuse põhimõisted. Tutvustatakse ka nende põhitekste.

Leksikon on mõeldud eelkõige ajaloolastele, filoloogidele, filosoofidele ja teoloogidele, tõlkijatele ja kirjastajatele ning kõikidele, kes tunnevad huvi Idamaade vastu.

Siinne viki-versioon võimaldab Leksikoni pidevalt uuendada ja täiendada.

Algallikas: http://www.eao.ee/ida-motteloo-leksikon/
Jumal

jumal (sanskriti keeles *deva*, *īśvara, sura*; tiibeti keeles *lha*; hiina keeles 神 *shen*, 天 *tian*; jaapani keeles *shin*, *ten*), tõlgetes üldnimetus erinevates õpetustes esinevate kõrgemate mütoloogiliste olendite tähistamiseks.

Budismis asuvad jumalad ühes kuuest olemasolu valdkonnast. Nad alluvad teo ja teovilja seadusele nagu kõik teisedki sansaaraolendid.

Sikhismis on üksainus jumal, keda nimetatakse tõeliseks õpetajaks ja kelle nime kordamine on vabanemisteel väga oluline.

Vastavad tiibeti- ja hiinakeelsed sõnad tähistavad üsna laia eripalgeliste üleloomulike olendite ringi.

Vt ka Aditi, deva, išvara, kami, shangdi, taevas.
Han Feizi

Han Feizi (hiina keeles 韓⾮⼦ ‘õpetaja Han Fei’, 288–233 e.m.a), tähtsamaid legismi teoreetikuid Vana-Hiinas, traktaadi *Han Feizi* autor.

Sündis sõdivate riikide aegses (475–221 e.m.a) Hani vürstiriigis, oli Xunzi õpilane, huvitus eelkõige valitsemiskunstist ja uuris põhjalikult varasema legismi klassiku Shang Yangi töid.

Leidmata tunnustust oma kodumaal, siirdus ta Qini riigi valitseja Ying Zhengi (259–210 e.m.a), hilisema Hiina ühendaja ja esimese keisri Qin Shi Huangdi teenistusse, kes tema õpetusi järgides rajas ülitsentraliseeritud totalitaarse militaarriigi. Õukonnaintriigide tulemusel sattus Han Feizi vanglasse ja teda sunniti tühjendama mürgikarikas.

55 peatükist koosnevas traktaadis *Han Feizi* käsitletakse üksikasjalikult seaduskeskse tsentraliseeritud ametnikeriigi ülesehitust, kus valitsejale kuulub absoluutne võim ja ametnikke rakendatakse autasude ja karistuste süsteemi abil. Mõned peatükid raamatus on pühendatud ka filosoofilise taoismi seisukohtade, eeskätt põhimõistete kulg (hiina keeles *dao*) ja olemus (hiina keeles *li*) analüüsile.
Avadaanad

avadaanad (sanskriti keeles *avadāna* ‘suured teod’; paali keeles *apadāna*; tiibeti keeles *rtogs par brjod pas sde*; hiina keeles 阿波陀那 *apotuona*; jaapani keeles *abadana*), budistlike tekstide alajaotus, mis on välja arenenud džaatakatest.

Avadaanad sisaldavad nii Šākjamuni varasemaid sünnilugusid bodhisattvana kui ka teiste, enamasti mütoloogiliste isikute elulugusid. Avadaanade rõhuasetus on inimeste tegude dramaatilisel kirjeldamisel, mis on neid juhtinud Buddha õpetuse juurde.

Vanimad avadaanade kogumikud on umbes 2. saj e.m.a pärinevad *Khuddaka-nikāya*’sse kuuluv värsivormis paalikeelne «Suured teod» (paali keeles *apadāna*) ja «Vanemate suured teod» (sanskriti keeles *sthavīra-avadāna*). Tuntuimad avadaanad on ajaarvamise vahetuse paiku loodud segastiilis «Sada suurt tegu» (sanskriti keeles *avadāna-śataka*) ja «Taevalikud suured teod» (sanskriti keeles *divya-avadāna*).

Avadaanad avaldasid mõju mahajaana suutrate kirjanduslikule vormile ning hilisemale budistlikule luulele, mille näiteks on värssteos «Bodhisattva suurte tegude vanik» (sanskriti keeles *bodhisattva-avadāna-māla*).
Bön

bön (tiibeti keeles *bon*), usund Tiibetis. Böni kirjeldatakse sageli kui Tiibeti algupärast, budismieelset usku, mis pole päris täpne. Kuna böni kohta enne 7. saj kirjalikud allikad puuduvad, siis on nii varajase böni kui ka võimalike tiibeti algupäraste usundite kohta väga vähe teada.

Böni järgijaid nimetatakse bönpodeks (tiibeti keeles *bon po*), nõnda nimetati ka böni preestreid, kes tegutsesid muistses Tiibetis matusetalituste, ohvririituste ja kuninglike tseremooniate korraldajatena.

Legendide järgi oli böni rajaja Šenrab Miwo (tiibeti keeles *gshen rab mi bo*), kelle sünnikohaks peetakse müütilist maad Ölmo Lungringi (mis asus Kailāsa mäe piirkonnas) ning sünniajaks umbes 1600 e.m.a. Šenrabi eluloos on sarnaseid elemente Buddha elulooga ning teda kirjeldatakse kui olendite heaks tegutsevat virgunut. Böni tekstide järgi sai bön alguse Šang-šungist, Kailāsa jalamil asuvast kuningriigist.

Hiline bön kujunes süstematiseeritud usundina välja pärast 11. saj koos budistlike koolkondadega üksteiselt vastastikku elemente laenates. Hiline bön sarnaneb paljus budismiga: ka böni traditsioonis on ülimaks eesmärgiks virgumine (tiibeti keeles *byang chub*), samuti on sarnased paljud muud põhimõisted. Samas säilitab bön oma eripärad: böni kosmoloogia, legendid ja panteon erinevad budismi omadest.

Esimene böni klooster Menri (tiibeti keeles *sman ri*), valmis 1405.

Esimesed böni termad leiti 11. saj. Need tekstid olid hiljem aluseks böni kaanonile, mis sai oma lõpliku kuju 15. saj.

Uuemal ajal, alates 19. saj teisest poolest, on bön ja tiibeti budism omavahel tunduvalt lähenenud ja tänapäeval peetakse böni mõnikord isegi tiibeti budismi viiendaks koolkonnaks ningma, kagjü, sakja ja geluki kõrval.

Varajase böni isoleeritud haruks peetakse 9.–10. saj Tiibetist välja rännanud tänapäeva Hiina Yunnani provintsi loodeosas Lijiangis elava nahi (hiina keeles *naxi*) rahvakillu traditsioonilist dongpa religiooni.
Caodong

*caodong* (hiina keeles 曹洞; jaapani keeles *sōtō*), *chan’*i alakoolkond, mis rajaneb 9. saj hiina munga Dongshan Liangjie (jaapani keeles Tōzan Ryōkai, 807–869) ja tema õpilase Caoshan Benji (jaapani keeles Sōzan Honjaku, 840–901) õpetusele. Koolkonna nimetus tuleneb nende nimede esimeste silpide kombinatsioonist.

*Caodong* kujunes omaette koolkonnaks 12. saj teravas poleemikas *linji* koolkonnaga *chan’*i meetodite üle. Dōgen viis selle 13. saj algul Jaapanisse, kus see on praegu suurima järgijate hulgaga *zen*’i koolkond (*sōtō*).

*Caodong* koolkonnas pannakse rohkem rõhku astmelise tee õpetusele ning *zazen*’i ja vaikse valgustuse meeleharjutustele.
Drikung

drikung, ka drigung (tiibeti keeles *’bri gung*), tiibeti budismi kagjü koolkonna üks 8 alakoolkonnast, mille 12. saj rajas Drikung Kjopa Džigten Gonpo Rintšenpel (tiibeti keeles *’bri gung skyob pa ’jig rten dgon po rin chen dpal*, 1143–1217).

Koolkond on saanud oma nime Drikungi oru järgi Kesk-Tiibetis Lhasast kirde pool, kus asub 1179 rajatud drikungi peaklooster Drikung Thil (tiibeti keeles *’bri gung mthil*).

Drikungi pealaamasid peetakse Avalokitešvara kehastusteks. Praegune, Indias eksiilis asuv Drikung Kjabgön Tšetsang Rinpotše (tiibeti keeles *’bri gung skyabs mgon che tshang rin po che*, 1946–) on järjekorras XXXVII.

Drikungi kogudus Drikung Kagjü Ratna Šri Keskus tegutseb ka Eestis ning Tšetsang Rinpotše on mitu korda Eestit külastanud.
Dhammapada

Dhammapada (paali keeles ‘seadmuse jada’), *Khuddaka-nikāya*’sse kuuluv tekst, mis sisaldab 423 Buddhale omistatud mõttesalmi.

Salmid on grupeeritud 26 temaatilisse peatükki (näiteks «Hoolivus», «Meel», «Patt», «Vägivald», «Vaimulik»). Dhammapada salmides on lihtsas ja arusaadavas keeles, sageli kujundeid ja võrdpilte kasutades, selgitatud budismi kõige olulisemaid kõlbelisi ja maailmavaatelisi seisukohti. Paljud salmid sisaldavad ka otseseid juhiseid, kuidas käituda, kõnelda ja mõelda nii, et ennast vaimselt arendades jõuda kõrgemale tasemele ning ka lihtsalt õnnelikult elada.

Dhammapada olulisemaid üldinimlikke juhtnööre on vältida hoolimatust ja vägivalda teiste suhtes. Näiteks öeldakse selles: “Tarmukuse, hoolivuse, eneseohjeldamise ja taltumusega rajagu arukas saar, mida tulvavesi ei uputa! ... Kes iseenesele õnne otsides kasutab õnne himustavate olendite vastu vägivalda, see ei leia hiljem õnne.”

Dhammapadas leidub ka varjatud ühiskonnakriitikat, kuna seal käsitletakse braahmanit ehk vaimulikku kui kõlbeliselt ja vaimselt kõrgemal tasemel isikut, mitte aga sünnipäraselt kõrgema seisuse liiget.

Dhammapada on loetavamaid ja tõlgitumaid budismi tekste läbi aegade. Nii *Tipiṭaka*’s kui ka väljaspool seda leidub ka teisi Dhammapadaga sisult ja vormilt sarnaseid tekste, nagu samuti *Khuddaka-nikāya*’sse kuuluvad *Udāna* ja *Itivuttaka* ning sanskritikeelne *Udānavarga*.

Eesti keeles Linnart Mälli tõlkes (1977, 2004, 2005).
Bhārata

Bhārata (sanskriti keeles ‘bharata juurde kuuluv’), ka Bhāratavarša (*bhāratavarśa* ’Bhārata-maa’), India omanimetus, mille algupära ulatub kaugele ajalukku.

Sõna Bhārata on tuletatud sanskriti verbijuurest *bhṛ* (‘hoidma, kandma’).

Veedades tähendas Bhārata mitme jumala, eelkõige Agni preestrit (Agni üheks nimeks on Bharata, mõnikord esineb see ka kujul Bhārata). Veedade ajast on teada ka Põhja-Indias elanud Bhārata nime kandnud aarjalaste hõim. Ilmselt II aastatuhande lõpus või I aastatuhande algul e.m.a valitses Põhja-Indias kuningas Bharata, neid võis olla ka mitu.

«Mahābhāratas» tähendab Bhārata nii hõimuliitu kui ka maad. Maa nimetusena esineb Bhārata puraanades, kus seda määratletakse kui kuningas Bharata järglaste maad, mis jääb Himaalaja mägede ja ookeani vahele.

Algul tähistas see Põhja-Indiat, hiljem kogu Hindustani poolsaart ja selle naaberpiirkondi, kus oli levinud aarjalaste kultuur, seega ka alasid, mis kuuluvad praegu Bangladeshi, Pakistani, Nepali ja osaliselt Afganistani koosseisu.

Tänapäeval on Bhārata hindikeelne kuju ‘Bhārat’ India Vabariigi ametlik nimetus.
Ašvinid

ašvinid (sanskriti keeles *aśvinau* ‘kaks ratsurit’), veedade mütoloogias kaksikud jumalused, kes ilmuvad enne koitu taevasse kuldsetel kaarikutel.

Neid kirjeldatakse iginoortena, kiirete, kuldsete ja säravatena ning nad võivad võtta mistahes kuju. Ašvinid toovad õnne, küllust, jõudu ja tervist. Paljudes veedahümnides ülistatakse neid kui taevaseid ravitsejaid.
Bodhidharma

Bodhidharma (sanskriti keeles ’virgumisseadmus’; hiina keeles 菩提達摩 *puti damo* ehk *damo*; jaapani keeles *bodaidaruma* ehk *daruma*), poollegendaarne india päritolu budismi misjonär Hiinas (6. saj esimene pool).

Bodhidharmat peetakse *chan’*i õpetuse toojaks Hiinasse, *chan’*i koolkonna rajajaks ja selle esimeseks patriarhiks Hiinas ning 28. patriarhiks alates Šākjamunist.

Teated tema päritolust, elukäigust ja eluaastatest on vastuolulised. Mõne allika põhjal oli ta pärit Lõuna-Indiast ja saabus Hiinasse meritsi lõunast, teiste järgi tuli aga Iraanist läbi Sise-Aasia. Bodhidharma eluaastateks on pakutud umbes 440–528 või umbes 470–543. 520 paiku olevat ta kohtunud Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga, kuid rännanud siis edasi põhja poole ja peatunud Shaolini kloostris, kus veetnud 9 aastat koopas sügavas keskenduses.

Bodhidharma olevat toonud Hiinasse *chan’*i koolkonna kõige tähtsama pühakirja *Laṅkāvatāra-sūtra*. Legendi järgi pannud Bodhidharma aluse shaolini võitluskunstide traditsioonile ja toonud Hiinasse ka teejoomise kombe, kuigi tegelikult viljeldi mõlemat Hiinas juba varem.

Bodhidharma portree on populaarne motiiv Kaug-Ida budistlikus kunstis, eriti tuši- ja akvarellimaalidel, kus teda kujutatakse habemiku ja pungissilmse võõramaise mungana.
Ihu

ihu (sanskriti ja paali keeles *kāya*; tiibeti keeles *sku*; hiina keeles ⾝ *shen*; jaapani keeles *shin*), elav keha, mis budismis vastandub elutule kehale (sanskriti keeles *śarīra*).

Sõna ihu kasutatakse ka metafoorses tähenduses liitsõnades ja -väljendites, näiteks seadmuseihu (sanskriti keeles *dharmakāya*), kolm ihu (sanskriti keeles *trikāya*).

Budismis mõistetakse ihu kui üht kolmest valdkonnast jutu ja meele kõrval, millega tehakse tegusid.

Inglise keeles *kāya*, *body*.
Brahmaseisund

brahmaseisund (sanskriti ja paali keeles *brahmavihāra* ‘brahmalik asupaik’; tiibeti keeles *tshangs pa’i gnas pa*; hiina keeles 四無量⼼ *si wuliang xin*; jaapani keeles *shi muryō shin* ‘neli mõõtmatut’, mis on sanskritikeelse *catvāry-apramāṇāni* tõlge), ka brahmalik ehk püha eluviis, budismis nelja olulise kõlbelise kategooria üldnimetus, mida iga budist peab teostama.

Need on

* kaastunne (sanskriti keeles *karuṇā*),
* sõbralikkus (*maitrī*),
* rõõm (*muditā*) ja
* võrdne suhtumine (*upekṣā*).

Inglise keeles *abodes of Brahma*, *stations of Brahma*, *pure abodes*, *divine abodes, four immeasurables*.
Abhisamayālaṃkāra

*Abhisamayālaṅkāra* (sanskriti keeles ‘selge arusaamise kaunistus’; tiibeti keeles *mngon par rtogs pa’i rgyan*; hiina keeles 現觀莊嚴論 *xianguan zhuangyan lun*; jaapani keeles *genkan* *shōgon ron*), Asanga loodud, kuid Maitrejale omistatud värsskommentaar «Kahekümneviietuhandelisele ületava mõistmise suutrale» (vt ületava mõistmise suutrad).

*Abhisamayālaṅkāra* tekst koosneb kaheksast peatükist, milles joogatšaara koolkonna seisukohalt käsitletakse ületava mõistmise õpetuse tähtsamaid aspekte, eeskätt teadvuse kõrgeima seisundi erinevaid tasemeid ja avaldumisvorme ning selleni jõudmise teid.
Apsara

apsara (sanskriti keeles *apsara* ‘vees liikuja’), india mütoloogias naisjumaluste alaliik. Apsarad elavad nii taevas kui ka maa peal, eriti veekogudes, mägedes ja mujal looduses, olles nõnda nümfide ja näkkide analoogiks.

Taevased apsarad on gandharvade naised, kuid nad lõbustavad ka jumalaid ja teisi taevaolendeid. Maapealseid apsaraid peetakse ohtlikeks, sest nad võivad armumängudega hullutada ja hukutada inimesi.

Apsarad võivad muuta oma välimust, aga enamasti kujutatakse neid kaunite ja rikkalikult ehitud noorte naistena.
Buddha Hariduse Fond

Buddha Hariduse Fond (hiina keeles 佛陀教育基⾦會 *Fotuo jiaoyu jijinhui*; inglise keeles *Corporate Body of the Buddha Educational Foundation*), 1982 hiina budismi puhta maa koolkonna õpetaja Ching-kungi (Jingkong, 1927–) Taiwanis rajatud fond budistliku hariduse edendamiseks ning eelkõige budistliku kirjanduse kirjastamiseks ja levitamiseks.

Buddha Hariduse Fondil on oma raamatukogu, õppekeskus ja kirjastus, mis annab välja budistlikke raamatuid enam kui 20 keeles tasuta levitamiseks kogu maailmas.

2005 avaldas Buddha Hariduse Fond eestikeelse «Dhammapada» uustrüki Linnart Mälli tõlkes.
Buddhaghosa

Buddhaghosa, 5. saj esimesel poolel elanud, budistlik õpetlane. Buddhaghosa oli pärit Põhja-India Magadha braahmani perekonnast.

Saanud budistlikuks mungaks, rändas ta Sri Lankale, et õppida seal singalikeelseid theravaada kaanoni kommentaare. Buddhaghosa kirjutas ka ise hulgaliselt kommentaare paali kaanoni erinevatele tekstidele ning tõlkis singalikeelseid tekste paali keelde.

Buddhaghosa tuntuim teos on *Visuddhimagga*. Seda peetakse tänapäevani parimaks theravaada kokkuvõtlikuks tekstiks.
Ise

ise (sanskriti keeles *ātman*; paali keeles *attan, attā*; tiibeti keeles *bdag*; hiina keeles 我 *wo*; jaapani keeles *ga*), india õpetustes mõiste, mis tähistab inimese ning teiste olendite või nähtuste püsivat ja muutumatut olemust. Brahmanismis on see püsiv ja igavene individuaalne substants aatman ehk hing, mis on identne brahmaniga.

Budismis eitatakse nii inimisiksuse kui ka kõikide seadmuste iset ehk püsivat ja muutumatut omaolekut, kuna neid peetakse ajutisteks ja pidevalt muutuvateks ehk isetuteks. Usk iseenese ja seadmuste tegelikku olemasolusse on üks põhilisi väärvaateid ja takistusi virgumiseni jõudmisel.

Samas võib ise teatud õpetuslikus kontekstis olla ka positiivse tähendusega, nagu näiteks «Dhammapada» peatükis «Ise», kus toonitatakse inimese individuaalset vastutust iseenese ja teiste ees: “Inimene ise teeb halba, inimene ise määrib enese ära. Inimene ise ei tee halba, inimene ise teeb enese puhtaks.”

Vt ka aatman.

Inglise keeles *self*, *ego*, *I*, *soul*.
Koclaxbo'noji

**​Word-**

**​Koclaxbo'noji**

**​(Ko-clax-boh-no-gee)**

**​Plural- Koclabo'nojan**

**​(Ko-clax-boh-no-jen)**

**​>Noun<**

**​A Koclaxbo'noji is a powerful creature. Usually known as a creature that is similar to a God and a Devil or can possibly believe to be more powerful than one or the other. It is possible to be able to have a child whom is a Koclaxbo'noji but the parents must be a pure-blood Demon,Angel,Devil or God/Goddess. Koclaxbo'nojan are very rare and only believe that there are currently 10 Koclaxbo'nojan in history.**

**​For an Angel and a Demon to have a Koclaxbo'noji, their child have to be promoted to a more powerful being. (Ex: A God/Goddess or a Devil.) This occurance is also rare.**

**​For God/Goddess and a Devil to have a Koclaxbo'noji, their child needs to be very powerful to the point where they can be concidered a God/Goddess or a Devil. This occurance is extremely rare due to the fact that Gods and Devils don't really cross paths.**

**​Koclaxbo'nojan can be very different from each other. Koclaxbo'nojan can be strongly influenced by their less powerful counterparts.**

**​(Ex: One Koclabo'noji can be very strong at using light magic due to its connection towards the good and pure. Another Koclaxbo'noji can be very strong at using dark magic due to its connection towards the bad and impure. This is caused by their two sides of Good and Evil.)**
Bhagavat

bhagavat (sanskriti keeles ‘osaline, osaduses olija, auväärne’; tiibeti keeles *bcom ldan ’das*; hiina keeles 世尊 *shizun*; jaapani keeles *seson*), auväärsete ja jumalike isikute nimetus Indias.

Bhagavati kui osaduses olija all mõeldakse seda, et tegemist on isikuga, kelle osaks on õnn, küllus, au jms.

«Bhagavadgītās» nimetatakse bhagavatiks Krišnat, budismis Šākjamunit.

Inglise keeles *Lord*, *Master*, *Blessed One*, *World-honored One*.
Braahmanad

braahmanad (sanskriti keeles *brāhmaṇa*), brahmanismi pühad tekstid, mis sisaldavad veedade proosakommentaare ja ohvririituste praktilisi juhiseid. Braahmanad on loodud veedadest hiljem (u 900–700 e.m.a).

Formaalselt jagatakse need kolme ossa:

* braahmanad (sanskriti keeles *brāhmaṇa*),
* aranjakad (*āraṇyaka*) ja
* upanišadid (*upaniṣad*),

kusjuures iga eelmine hõlmab iga järgmise tekstiklassi.

Iga nelja veeda juurde kuulusid kindlad braahmanad:

* «Rigveeda» juurde kuuluvad *Aitareya-brāhmaṇa* ja *Kauṣitaki-brāhmaṇa*,
* «Saamaveeda» juurde *Jaiminīya-brāhmaṇa*,
* «Jadžurveeda» juurde *Taittirīya-brāhmaṇa* ja *Śatapatha*-*brāhmaṇa* ning
* «Atharvaveeda» juurde *Gopatha-brāhmaṇa*.

Braahmanad ei ole enamasti tänaseni säilinud.
Agon Shu

Agon Shu (jaapani keeles 阿含宗 *agonshū* ‘aagama koolkond’), jaapani budismi tänapäeva koolkond, mille 1971 rajas Seiyu Kiriyama (1921–).

Koolkond väidab, et tugineb Buddha algupärastele õpetustele, mida esindavad aagama (jaapani keeles *agon*) suutrad; sellest ka koolkonna nimetus.

Kiriyama õpetuse järgi on kõik halb inimeste ja ühiskonna elus põhjustatud halbadest teoviljadest, mida võimendavad surnute vaimud. Sellest vabanemiseks ja vaimseks puhastumiseks tuleb lugeda aagamat, palvetada ning tegelda rangete meeleharjutustega. Koolkonnas on oluline ka Kannoni ehk Avalokitešvara austamine.

Agon Shu rituaalis on kesksel kohal iga aasta 11. veebruaril Kyōtos toimuv suur tuletseremoonia, kus vaimude halvast mõjust vabanemiseks põletatakse puutahvlitele kirjutatud palveid.

Agon Shu on Jaapanis toetanud ka tiibeti budismi levikut.
Amrita

amrita (sanskriti keeles *amṛta* ‘surematus’), india mütoloogias surematuse eliksiir.

Mütoloogilise seletuse järgi olevat amrita tekkinud sellest, kui jumalad ja asurad piimaookeani kloppisid, kuid jumalad said amrita endale ning see põhjustas jumalate ja asurate vahelise tüli.

«Rigveedas» samastatakse amrita soomaga.

Sikhismis nimetatakse amritaks rituaalset jooki, mida antakse pühitsetule juua sikhi kogukonda *khālsā*’sse vastuvõtmise puhul.
Hetu

*hetu* (sanskriti ja paali keeles ‘põhjus’; tiibeti keeles *rgyu*; hiina keeles 因 *yin*; jaapani keeles *in*), abhidharmas mõiste, mille abil seletatakse seadmuste põhjuslikku tekkimist.

Kuus peamist *hetu*t on kolm kurjajuurt (sanskriti keeles *akuśalamūla*): ’iha’ (*rāga*), ‘viha’ (*dveṣa*) ja ‘sõgedus’ (*moha*) ning nende vastandiks olevad hüvejuured (sanskriti keeles *kuśalamūla*) ‘ihatus’ (*arāga*), ‘vihatus’ (*adveṣa*) ja ‘sõgedusetus’ (*amoha*).

*Hetu* on samuti põhjenduse kategooria njaaja loogika viieosalises süllogismis.