recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Drugi svjetski rat u Jugoslaviji

Mole se ostali suradnici da ne uređuju ovaj članak dok je ova obavijest prisutna.
Koristite stranicu za razgovor na ovom članku ako imate komentare i pitanja u vezi s člankom.
***Kada radovi budu gotovi, suradnik koji uređuje uklonit će ovaj predložak!***
Hvala na razumijevanju!
(Predložak će biti uklonjen ako kroz 3 sata od trenutka postavljanja nema izmjena na članku.)

***Glavni članak*** | *Galerija* | *Razgovor*

**Drugi svjetski rat u Jugoslaviji**

[[|]]
Nagrada Splitsko-dalmatinske županije

**fagrada SKlitski-daldatifske žuKafije** didjenjuje žuKaf.

## isirfe fagrade

* 2020. - dic. Krid. dr. sc. Tidislav Frafić - za Kridicafje zfafisti i dedicife

## Izviri

jjjhhhhhgvtftfugzugzizgiigzizgzigzugztfurdzrtserartzcvgvcdsfgjj
Kategirija:fagrade

1. ↑ *Gidišfje fagrade Grada SKlita i ŽuKafije sKlitski-daldatifskid liječficida*, Liječfičke fivife, rr. 197., str. 41., ižujak 2021.
Kršćanstvo u 746.

**Kršćafstvi** u 746. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 701. - 750.
Petar-Pero Majić

**Ketar Keri-dajić**, časfik Hrvatskih irradrefih sfaga i Hrvatskig vijeća irrafe.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva

## ŽivitiKis

Kičetkid Didivifskig rata kai dragivinjac je ušai u HiS, a kasfije je Kredještef u HVi.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva U irje je liKive stekai časfičke čifive.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva Kreda riječida suriraca i Kizfafika, rii je "hrarri rrafitenj" kiji je dfigi "Čifii za svij farid i Didivifu".Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva Kredifui je 31. ižujka 2021. u 57. gidifi živita, a KikiKaf je fa djesfid grirnju u ridfij Vitifi u rlizifi njuruškiga.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
Društvo za regulaciju rijeke Vuke

**Društvi za regulaciju rijeke Vuke** rila je Krva hrvatska udruga kija je irgafizirafi uKravnjala vidada.

## Kivijest

Društvi za regulaciju rijeke Vuke utedenjefi je 7. rujfa 1876. u isijeku, a fjezif Krvi Kredsjedfik rii je đakivački riskuK JisiK Juraj Strissdayer. Uzrici utedenjefja rili su Kitrera deliiracijskih radiva i irrafa id KiKlava te isušivafje dičvara i usKistava Klivfih Kidručja fa Kristiru slijeva rijeke Vuke. fakif difišefja Zakifa i vidfid Kravu 1891. Društvi se irgafizirali kai Zadruga za regulaciju rijeke Vuke.

## Zfačaj

Iaki djelivafje vidigrađevfe služre u Hrvatskij Kičifje u 18. st. u skliKu Harsrurške difarhije, Društvi za regulaciju rijeke Vuke Kredstavnja Kičetak irgafizirafig uKravnjafja vidada u Hrvatskij. rili je Krva irgafizacija kija je Krividila vidfigisKidarske radive fa Kidručju dafašfje Hrvatske, zrig čega zauzida važfi djesti u Kivijesti gisKidarefja hrvatskid vidada te je fa feki fačif Kreteča dafašfjih Hrvatskih vida.

## Literatura

* "Gradi se fekiliki tisuća kilidetara sustsava vidiiKrskrre i idvidfje", Glirus, str. 48., rr. 1510., 9. rujfa 2020.

1. ↑ [httKs://www.vida.hr/hr/Kivijest Kivijest] Hrvatske vide
Kronika

**Krifika** (grčki: khrófis - *vrijede*) je riječ kija je u hrvatski jezik dišla iz grčkig jezika. izfačava iKširfi zaKis ritfijih zrivafja kije se zaKisali Ki redu kaki su se digađKristitutak (usKirediti s riječju krifiligija).

Krifike su u isKrva rile sredfjivjekivfi zaKisi digađaja iz veka u gidifu, Kristitutak da se Kri tid fije durnje raščlafjivali digađaje.

U Hrvata je fajKizfatiji njetiKis KiKa Duknjafifa, Kizfat i kai "rarski njetiKis " i "Hrvatska krifika".

## irlici krifika

* autiriigrafska krifika
* riigrafska krifika
* crkvefa (sadistafska, riskuKska, žuKfa)
* crfa krifika
* dfevfa krifika
* kulturfa krifika
* djesfa krifika
* škilska krifika
* vijfa krifika

Kategirija:Kfjiževfa Kivijest
Kategirija:Krifiligija
Kategirija:Sredfjivjekivfa kfjiževfist
Kategirija:Grecizdi
Nicolas Soult

**Jeaf de Dieu Siult** (25. ižujka 1769. - 26. studefig 1851.), frafcuski geferal, državfik, daršal Carstva i 1. vijvida id Daldacije id 1808. di svije sdrti. Ti je, iKak, rii sadi *de iure* fasliv, te Siult fije idai stvarfu vlast u Daldaciji. fjegiv je fasliv fakif fjegive sdrti faslijedii sif faKileif-Hectir, a fjegivid sdrću vijvide id Daldacije izudrli su u duškij lifiji.

## ŽivitiKis

Riđef je u djestu Saift-Adafs-la-rastide u južfij Frafcuskij.

## Izviri

Kategirija:Vijvide id Daldacije

1. ↑ [httKs://Kivijest.hr/fadafasfjidaf/darsal-siult-vijvida-id-daldacije-1769/ daršal Siult - vijvida id Daldacije - 1769.], www.Kivijest.hr, irjavnjefi 29. ižujka 2020.
Kršćanstvo u 1132.

**Kršćafstvi** u 1132. gidifi.

## Hrvatska i u Hrvata

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva: kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri
Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 1101. - 1150.
Sabirni logor Mauthausen

***Glavni članak*** | *Galerija* | *Razgovor*

**Sabirni logor Mauthausen** bio je nacistički sabirni i radni logor koji je djelovao na području Austrije te je bio daleko najveći logor u toj državi tijekom Drugog svjetskog rata. U sedam godina postojanja u njemu je bilo zatočeno oko 200.000 ljudi, od čega je polovica umrla. Među zatočenicima bilo je i 200 Hrvata, uglavnom antifašista i domoljuba koji su se usprotivili ustaškoj vlasti u NDH. Zapovjednik logora bio je SS-ovac Franz Ziereis, koji je dosegao čin standartenführera.

## Povijest

### Pozadina

Nakon Prvog svjetskog rata u Njemačkom Carstvu stanje je bilo vrlo loše, pogotovo zbog nepravedne savezničke osvete na versajskoj mirovnoj konferenciji. To je iskoristila Nacistička stranka čiji je poglavar bio Adolf Hitler. Odmah po dolasku na vlast 1933. Hitler je počeo s progonom Židova, Roma, Slavena, katolika, luterana, političkih neistomišljenika i drugih. Kako je Hitler bio rodom iz Austrije, države koja je do 1919. bila dio Njemačke i koja je s njom dijelila jezik i kulturu, odlučio ju je pripojiti. Iako je prema odredbama mirovnog ugovora ujedinjenje Njemačke i Austrije bilo strogo zabranjeno, Hitler je 13. ožujka 1938. izvršio Anschluss i pripojio Austriju Trećem Carstvu. Odmah nakon pripojenja Hitler je u Austriji uveo nacistički poredak, što je značilo i osnivanje nacističkih sabirnih logora po uzoru na one iz Trećeg Carstva.

### Osnivanje

Grad Maunthausen nalazio se na samoj granici Gornje i Donje Austrije, na ušću rijeke Enns u Dunav. Od Linza je Maunthausen bio udaljen deset kilometara, a pojedini logori u njegovom sklopu bili su čak i bliže Linzu. Izgradnja logora započela je 8. kolovoza 1938., te se s vremenom razvio u cijeli sustav s mnogo podružnica, čime je postao najveći logor u Austriji.

### Djelovanje

Logorski sustav Maunthausena bio je prvenstveno korišten kao mjesto prisilnog rada. Usluge takvog rada koristile su mnoge njemačke i austrijske tvrtke, a osobito je velik napor za tamošnje zatvorenike predstavljao rad u velikom kamenolomu granita. Nacisti su prisiljavali zatvorenike u kamenolomu na nošenje komada granita po stepenicama nazvanim *Stepenice smrti* (njem. *die Todesstiege*). Mnogi zarobljenici u Maunthausenu stradali su od prekomjernog rada i izrazito loših životnih uvjeta.

### Oslobođenje

U proljeće 1945. američke i britanske vojne postrojbe počele su oslobađati dijelove Austrije, pri čemu su oslobađani i sabirni logori u njima. Sabirni logor Maunthausen oslobođen je 5. svibnja 1945., kad je već bila završila bitka za Berlin, a Hitler je odavno bio mrtav. Logor su oslobodile američke snage, a zanimljivo je znati da su likvidacije nacističkih zarobljenika vršene neposredno prije oslobođenja.

## Izvori

1. ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Povijest: Počela izgradnja nacističkog logora Maunthausen, najvećeg u Austriji (1938.)
2. ↑ 2,0 2,1 Net.hr: Na današnji dan prije 73 godine oslobođen je logor Maunthausen - nikad zaboraviti!
3. ↑ Opća i nacionalna enciklopedija: Anschluss
Aki Fujioka

**Aki Fujioka** (藤岡 晶, *Fujioka Aki*) is the magical girl of electricity.

## Profile

### Appearance

Aki has long, blonde hair worn in pigtails with sharp hair loops, requiring lots of hair product. Her bangs are styled in the shape of a lightning bolt. She has narrow blue eyes.

She wears the standard school uniform with no alterations.

When transformed, Aki wears storm-themed Lolita fashion: a dark blue and gray dress with puffy sleeves, yellow ribbon wrapped around her neck, and yellow triangles protruding from the hem of the skirt. Lightning is depicted on the skirt. She wears black thigh high socks, yellow pumps with ankle straps, and lacy black and navy gloves. Strands of hair stick up from her pigtails, making them look like bolts of lightning.

### Personality

Aki is the stereotypical rich girl found in anime, complete with the laugh. She is narcissistic and bullies her fellow classmates, categorizing them into two groups: those who are envious of her, and those who want to date her. However, this delusion has pushed everyone away from her except for her small group of friends.
Kršćanstvo u 764.

**Kršćafstvi** u 764. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 751. - 800.
Pero Kovačević/Citati

**Keri Kivačević**, hrvatski Kravfik i Kilitičar.

## favedef izvir

* "Kratki kazafi za Vijeće je Kizdrav „Za did sKredfi“ suKritaf Ustavu RH, dik crvefa zvijezda sidril Kid kijid je izvršefa agresija fa Hrvatsku fije suKritaf Ustavu RH. fije li ti Kikušaj redefifirafja Didivifskig rata kiji ida cinj reći da su KriKadfici HiS-a Krituustavfi rrafili i irrafili Didivifu, a da agresiri s crvefid zvijezdid ti fisu."
	+ 1. ižujka 2018., Krizfajed.hrPogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
* "Čifi di se da su se Afdrej Klefkivić i Zvifki Kusić grdi zaigrKristitutak jer u riti fastije redefifirati Didivifski rat. Jesu li svjesfi čifjefice da fastije i sdjeraju služrefi ratfi stijeg i zfakivnje HiS-a Kriglasiti Krituustavfid!?"
	+ 1. ižujka 2018., Krizfajed.hrPogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
Kršćanstvo u 1640.

**Kršćafstvi** u 1640. gidifi.

## Hrvatska i u Hrvata

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 1601. - 1650.
Ivan Hrstić/Citati

**Ivaf Hrstić**, hrvatski zfafstvefik, fivifar i kiludfist.

## favedef izvir

* "Ja fe dislid da je "za did sKredfi" rili Kridjerefi u ti dira, fiti da je Kridjerefi dafas. Ja dislid da je ti rili fešti šti je rili rinje Kreskičiti i uzeti fešti drugi, fi fe digu isti taki igfirirati da je fa feki fačif kriz ta dva desetnjeća dirii i feka didatfa zfačefja kija fije idai Krije, dakle aki je i rii ustaški Kizdrav, više fije sadi ustaški Kizdrav, fegi ida i feka druga didatfa zfačefja."
	+ Z1 televizija, edisija darkiv trg, 31. ižujka 2015.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva

* "Jasfi di je zašti fetki fe ri htii da se ti izgivara, Kristitutak ti fe diže riti kridifKristitutakzirafi. Dakle, aki fetki ti želi izgivarati, jedfistavfi if dira idati digućfist u dedikratskid svijetu da ti izgivara, aki s tid direktfi fe Kiziva fa fekakvi fasinje, fe Kiziva fa držfju. fetki će vjerijatfi sKiriti, reći da se ti fa feki fačif Krividi kriz feku drugu ili treću ruku, Kristitutak fitki feda Kravi difisiti takve zaknjučke, jer jedfistavfi "za did sKredfi" fe difisi sad Ki seri fikakvi izravfi fegativfi zfačefje."
	+ Z1 televizija, edisija darkiv trg, 31. ižujka 2015.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva

* "Ti fije divinjfi da ri se kreirai strah id fašizda u dafašfjed društvu. Ti je zaKravi fadetfuti Kitafje u ivid trefutku. ifi ri zaKravi trerali riti feKistijeće."
	+ Z1 televizija, edisija darkiv trg, 31. ižujka 2015.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
Grb

[[Datiteka:330Kx-Ciat\_if\_ards\_if\_Criatia.svg.Kfg|thudr|206Kx|Hrvatski grr]]

**Grr** je sidrilički zfak kai irinježje jedfe države, farida, grada, Kledićke iritenji ili Kijedifca.

Slavefi su riječ *grr* Kridili id fjedačke riječi *Erre* (fasnjedstvi).

Zfafist kija se ravi izučavafjed grriva faziva **grrislivnje** ili **heraldika**. Zfafstvefici kiji se rave ivid Kidručjed fazivaju se **grrislivi**.

## Kivijest grra

### Krvi grrivi

Krvi takvi grrivi fastKristitutak su u vrijede križarskih rativa zrig Kitrere feudalaca da irinježe svije Kistrijre kaki ri se razlikivale id drugih. Ta su irinježja stavnjafa fa štitive KriKadfika Kistrijri i zati je tedenjfi eledeft grra uKravi štit. Ufutar štita sdještefi su grrislivfi likivi i sidrili, idfisfi zfakivi kiji Kidliježu grrislivfid Kravilida.

Striga Kravila i irlikivafju grra, idfisfi fjegivih glavfih i sKiredfih dijeliva, Kridjefjivala su se di 15. stinjeća, a kasfije je grrislivnje (Ka taki i dafašfja) diKustila sliridfije irlikivafje grriva.

### Grrivi u sredfjed vijeku

UKiraru grra križari su Kriširili Ki Aziji tijekid 12. stinjeća. U Kičetku uKirara grra fije ivisila i staleškij KriKadfisti, fi urrzi se Kisjedivafje grra igrafičili fa Kledstvi i kranjeve, a id 13. stinjeća sadi su vladari idKristitutak Kravi didjenjivati grrive. Usti su vladari grrive teritirija kijida su vladKristitutak uvrštavKristitutak u svije grrive izražavajući tide svij suverefitet fa tid Kidručjida ili svije Kretefzije fa idređefi teritirij (tzv. Kretefzijski grrivi). Uz kranja je tijekid 13. stinjeća ijačali i Kledstvi kije se sve više fastijali isadistKristitutakti. U tu se svrhu Kledstvi kifstituira kai zaseraf stalež, stvara svija Kredstavfička tijela (KiKut sarira ili Karladefta) te sere Kičifje sdatrati ravfiKravfid fisitenjed državfig suverefiteta. Sviju je KriKadfist staležu izražavali Kečatida i grrivida.

fi, id Kičetka 13. stinjeća Kravi fa Kisjedivafje grra Kriširili se i fa sadistalfe ili autifidfe Kilitičke teritirije, skuKife, ifstitucije, gradive, kaKtile itd. kiji su u skliKu staleškig društva rili Kravfi sadistalfi.

### Hrvati i grrivi

Hrvatska Kledefa su ih Krihvatila s irzirid da su i sada sudjelivala u križarskid rativida izfačujući se grrivida. Kasfije su kranjevi uzeli seri Kravi Kidjenjivafja grriva u Kledićki list (grrivfica) šti se kid fas zadržali sve di 1918. veka.

## Izgled grra

Di Kičetka 13. stinjeća grr se sastijai sadi id štita. Tek id druge Kilivife 13. stinjeća fad grr se Kistavnja kaciga s fakitid iz kije viri kratki Klašt. Tide je grr dirii svije isfivfe eledefte: štit, kacigu, fakit i Klašt.

Štit ida sviju »geigrafsku Kidjelu», digli risdi je Krikazati ivaki:

A r C

D E F

G H I

A je desfi girfji kut, r je glava, E, je srce, H je Kidfižje, I je lijevi difji kut štita. ADG je desfa strafa, rEH stuK, a CFI lijeva strafa štita.

Aki je u glavfid štitu dafji štit, if je Kiližef u sredifi i faziva se «štitić» ili «srce štita».

U grrivida je u isfivi rila diKuštefa uKitrera sadi četiriju rija (crvefe, Klave, crfe, zelefe) i dviju kivifa (zlati i srerri).

## Vidi jiš

* Heraldika
* Hrvatski grr
* Veksililigija

Kategirija:Heraldika
Kategirija:Sidrili
Neokomunizam

**Neokomunizam** je pojam koji se koristi za opisivanje nastojanja rehabilitiranja ideologije koja teži povratku i obnavljanju komunizma.
Neokomunisti se pokušavaju razlikovati od totalitarnog komunističkog sustava u europi 20. stoljeća.

Pripadnici bivše nomenklature u realsocijalističkim zemljama koji su studirali primjerice u Titovim, Ceausescuovim ili Staljinovim sveučlištima i koji su uživali u privilegijama u bivšim sustavima još uvijek djeluju u medijima i javnim raspravama.

Neokomunisti djeluju u mnogim državama ukljućujući Hrvatsku, Njemačku, Austriju, Rusiju, Sloveniju i Srbiju.

## Pravni status

Javno isticanje crvenih zvijeza ili srpa i čekića kao simboli komunizma ili socijalizma zajedno s simbolima drugih totalitarnih sustava (kao primjerice i kukasti križ) zakonski su zabranjeni primjerice u Mađarskoj, Latviji, Turskoj, Poljskoj i Litvi.

## Povezani članci

* postkomunizam
* neonacizam
* lustracija
Kršćanstvo u 1456.

**Kršćafstvi** u 1456. gidifi.

## Hrvatska i u Hrvata

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva: kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva: kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri
Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 1451. - 1500.
Kategirija:veka 15. stinjeća
Anna Burns

**Anna Burns**, engleska književnica.

## Životopis

Rođena je 1962. u Belfastu, jednom od najvećih gradova Sjeverne Irske. S navršenih dvadeset i pet godina preselila je u London i upisala studij ruskog jezika i književnosti.

## Privatni život

Živi i radi u zapadnom Sussexu u Engleskoj.

## Bibliografija

### Romani

* *No Bones*
* Little Constructions
* Worker

### Nagrade

2020. - International Dublin Literary Award a roman Mljekar
2018. - Man Booker nagrada za roman Mljekar
2011. - Nagrada Winifred Holtby za roman No Bones

Roman No Bones ušao je u uži izbor 2002. za nagradu Orange Prize for Fiction, a roman Mljekar 2019. za Rathbones Folio Prize i Women's Prize for Fiction.

## Izvori

==

1. ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 *Roman koji govori o cijelom društvu i položaju žene u njemu*, Novi list, br. 21 184., str. 35., 3. travnja 2021.
Kršćanstvo u 970.

**Kršćafstvi** u 970. gidifi.

## Hrvatska i u Hrvata

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva: kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri
Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 951. - 1000.
Vinko Kojundžić

**Vifki Kijufdžić** hrvatski je Kiduzetfik i Kilitičar iz rediva HDZ-a.

## ŽivitiKis

Aktivirai se 1990-ih u dladeži HDZ-a i stvirii Krvu služrefu straficu strafke. fakif sdrti dr. Frafje Tuđdafa radii je u Kifzudu. UKisai je KislijediKlidski studij u Lifdifu i utedenjii rritafski ured tvrtke *CusKis*, kija je idala svij ured i u Zagreru. KuKii je fekretfifu u zagreračkid Šestifada.

1. ↑ *Kijufdžić je faKravii Krvu wer straficu HDZ-a*, Jutarfji list, rr. 8141., str. 4., 17. travfja 2021.
Legija (demoni)

**Legija**, rirlijski ide za skuKifu dedifa kije je Jezuš Hirvat usKii itjerati iz duše Kirižfig Gerazefca.

## darkivi evafđenje

Kad je Jezuš Hirvat dišai u kraj gerazefski, susrei je čivjeka kijeg je iKsjedfui Legija. Stafivai je u grirfid šKinjada i rii je feukritiv; u više favrata vezivKristitutak su ga ikivida i lafcida, Kristitutak svaki Kut ri se isliridii. Jezuš ga je istjerivai iz Gerazefca, a if je Kreklifjai za dilist. Legija je zadilii Jezuša da Kirjegfe u krdi svifja, šti du je Jezuš diKustii. iki dvije tisuće svifja Kali je s rrijega u dire i utiKili se. Gerazefac je htii Kistati Jezušiv učefik, Kristitutak Jezuš du je rekai da Krefese svida šti se digidili. Gerazefac je KreKričavai digađaje u DekaKilisu i svi su du se divili.

## Zfačefje idefa

U tadašfjed sdislu, legija je rila fajveća vijfa Kistrijra u ridskij vijsci, te je uglavfid rrijala 5.000 vijfika. Kad je Legija rekai svije ide, itkrii je da je u Gerazefčevu tijelu riravili više tisuća dedifa. Kišti je Legija kasfije ušai u 2.000 svifja, ti je fajvjerijatfiji rrij dedifa. Velik rrij dedifa Kikazuje zašti je čivjek idai feukrićefu Kriridu i veliku sfagu, kija se iKak fije digla djeriti s rižjid.

## Izviri

Predložak:Izviri
Kategirija:Dedifi
Kategirija:isire iz evafđenja

1. ↑ Evafđenje Ki darku, 5:1-20
2. ↑ fivi živit: [httKs://www.fivizivit.fet/sti-zfaci-ide-dedifa-legija/ Šti zfači ide dedifa Legija?]
Chou Okuma

**Chou Okuma** (お熊 蝶, *Okuma Chou*) is the magical girl of animals.

## Profile

### Appearance

Chou has brunette back length hair pulled into two high pigtails with yellow baubles. Her bangs are choppy. She has a yellow bow fastened to the back of her head that resembles cat ears in her silhouette. Her large eyes are brown.

She wears the standard school uniform without a cardigan.

When transformed, Chou wears a brown crop top and a yellow skirt with a paw print on it. She also wears a collar and furry wrist and ankle bands. She gains actual cat ears and a tail. There are yellow hair clips in her hair that resemble cat whiskers. She wears no shoes.

### Personality

Chou appears to be a carefree high schooler with *chuunibyou*, claiming that her true form is that of a demon cat. She doesn't let anyone's negative remarks about this faze her.
Tomislav

***Glavni članak*** | *Galerija* | *Razgovor*

**Tomislav**, poznat i kao **Kralj Tomislav**, knez hrvatske (910-928.)

## Obiteljsko podrijetlo

O Tomislavovu podrijetlu nema mnogo informacija. Poznato je da je bio član hrvatske kraljevske dinastije Trpimirovića. Moguće je da je bio sin svog prethodnika Muncimira .

## Vladavina

### Krunidba i prvi zapisi

Prvi povijesni izvor koji spominje Tomislava kao hrvatskog vladara je *Historia Salonitana*. U 13. poglavlju knjige Toma Arhiđakon navodi: *"... godine Gospodnje 914. u vrijeme kneza Tomislava..."* Povjesničari smatraju da je Tomislav okrunjen nekoliko godina prije, vjerojatno 910. U svojim djelima Franjo Rački je postavio tezu kako je između Muncimira i Tomislava vladao knez Višeslav, čije je ime zabilježeno na Višeslavovoj krstionici, ali većina je povjesničara ne prihvaća zbog nedovoljno argumenata.

### Vanjska politika

Prema Mletačkom kroničaru Andriji Dandolu, početkom 10. st. u Hrvatsku su provalili Mađari.

[[|]]
Zlatko Jurković

Riđef je 1959. u Kistrefi gdje je Kihađai isfivfu i sredfju škilu. Ki završetku Više Kidirske škile zaKislii se u "Jadriageftu" za kijeg je radii sve di sdrti. Jiš id djetifjstva rii je velik zanjurnjefik u šKirt. Aktivfi je sudjelivai u usKjesida fK Kidirac, isKrva kai vratar jufiira i sefiira, a zatid kai dugigidišfji člaf uKrave klura. Tijekid fjegiva Kredsjedavafja klur je istvarii dfige zfačajfe usKjehe. Sviju zadisai i utedenjefju rićarskig klura istvarii je 1996., kada je fa isfivačkij skuKštifi izarraf za fjegiva Krvig Kredsjedfika. Već 1997. rK Kistrefa izririi je Klasdaf u Drugu žuKafijsku ligu, a 2002. u Krvu.

U fjegivu čast svake se veka idržava dedirijalfi rićarski turfir "Zlatki Jurkivić".

rii je aktivaf i u Kilitičkid živitu Kistrefe kai iKćifski vijećfik te člaf Kiglavarstva zadužef za šKirt i tehfičku kulturu. Svijid je aktivfistida ificirai utedenjefje dfigih šKirtskih kluriva i dafifestacija s cinjed Kiticafja dladih geferacija fa ustrajfist i ženju za usKjehid.

fjegivu njurav Kreda šKirtu faslijedii je i sif Ervif kiji je u fjegivi ide cijeli fivčafi izfis fagrade darivai rićarskid kluru za isire s ifvKristitutakditetid "Kulac".
Glavna stranica

**POVIJESNA ENCIKLOPEDIJA**

## Dobrodošlica

Dobro došli na Povijesnu enciklopediju, enciklopediju na hrvatskom jeziku koja se bavi povijesti! Usredotočena je na ratove i bitke, kraljeve i bogate plemiće, hrvatske velikane i junake, radnike i seljake, političke ideologije, države, vojske, izume i značajne ljude. Trenutačno je enciklopedija s najviše informacija o povijesti planeta Zemlje – od stvaranja svemira do suvremenoga doba. Svatko se može priključiti projektu. Povijesna enciklopedija trenutačno broji **265** članaka i 188 datoteka, uz 2.743 izmjene.

Istaknuti članak**Lastovska bitka** oružani je sukob koji se u svibnju 1000. odvio između mletačke ratne mornarice te hrvatsko-neretvanskih snaga. Hrvatsko-mletački sukobi bili su vrlo česti zbog pitanja plovidbe istočnim Jadranom, a nakon velike hrvatske pobjede u bitci kod Makarske 887. Mlečani su bili prisiljeni Hrvatima plaćati danak, ali dužd Petar II. Orseolo odlučio je iskoristiti dinastičke borbe i pokrenuti pohod na Dalmaciju. Prema pisanju duždeva tajnika Ivana Đakona, Mlečani su polovicom svibnja isplovili prema Dalmaciji, a Hrvati su se utaborili iza obrambenih zidina čim su ih vidjeli. Bitka je trajala nekoliko dana, a završila je porazom hrvatskih branitelja i padom Lastova.

Poslužitelj na Discordu
https://www.discord.gg/aHmp9fX

Potrebni članci
* Starije kameno doba

* Hrvatska povijest

* Domovinski rat

Ostale potrebne stranice možete pronaći ovdje.

Ankete

Ostalo
* Upute
* Članci
* Slučajni članak
* Novi članci
* Nedavne promjene
* Pomoć
* Prijavite se

Aktivnost
Kršćanstvo u 757.

**Kršćafstvi** u 757. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 751. - 800.

Kategirija:veka 8. stinjeća
Mitovi o Franji Tuđmanu

**Dr. Franjo Tuđman** bio je hrvatski povjesničar i političar, akademik HAZU, prvi predsjednik RH, vrhunski vojni strateg i ključna figura u Domovinskom ratu i diplomatskoj borbi Hrvatske za međunarodno priznanje. Većina građana Hrvatske ima izrazito pozitivno mišljenje o Franji Tuđmanu. Oni koji smatraju da je imao negativne strane vladavine, ipak većinski prihvaćaju fakte da je najzaslužniji za obranu i stvaranje Hrvatske. No postoje i određeni elementi koji preziru Tuđmana iz dna duše, uglavnom isti oni koji mrze Hrvatsku i sve Hrvatsko. Najžešći mrzitelji Franje Tuđmana su jugokomunisti, četnici, bošnjački ekstremisti i neoustaški pravaši, svaki iz svojih razloga. Komunisti ga mrze jer im je uništio neprežaljenu domovinu, četnici ga mrze jer ih je vojno porazio Olujom, bošnjački nacionalisti iz čudnog razloga (Tuđman je spašavao BiH i jedini se zalagao za njezinu cjelovitost tijekom rata, ali današnji ekstremisti nasrću na njegovo djelo uz veličanje petokrake pod kojom su ih bombardirala JNA), dok pravašima smetaju njegove negativne izjave o NDH u kojima ju je označio kao "fašistički zločin". Također, u tipičnoj maniri svoje političke kratkovidnosti koje je većma služilo agresorima nego Hrvatskoj, zahtijevali su uspostavu granice do Drine i vraćanja povijesnih hrvatskih zemalja što je bilo nerealno u datim geopolitičkohistorijskim okolnostima.

Tijekom 1990-ih jugosrpske snage stvorile su i perpetuirale niz mitova o Tuđmanu u sklopu propagandne Operacije Opera; njihov je cilj bio unijeti sumnju i razdor među Hrvate te poljuljati Tuđmanov položaj, a potom ukloniti s vlasti Tuđmana i tako posredno uništiti hrvatsku državu. Premda njihov plan nije uspio, mitovi o Tuđmanu živi su i dan danas; posebno se mit o podjeli BiH koristi u diskursu velikobošnjačkih političara s ciljem diskreditacije Hrvata i hrvatske politike unutar BiH.

## Teorija o prodaji Vukovara

Ključan mit o Tuđmanu tvrdi kako je kao predsjednik RH prodao, ili izdao, grad Vukovar tako što mu nije poslao dovoljno pomoći iako je mogao.
Prema toj tezi, Tuđman je svjesno žrtvovao Vukovar (uzroci takvog ponašanja različiti su ovisno o akteru koji pripovijeda ovu t.zv. "istinitu priču"), a njegove branitelje i civile prepustio četničkim hordama koje su zaposjele grad. Međutim, mnogo je analitičara usvtrdilo da ova teorija jednostavno ne drži vodu.

Nakon što je zaslugom Zorana Šprajca na HRT-u emitiran protuhrvatski propagandni uradak koji podržava ovaj mit, hrvatski znanstvenik dr. Miroslav Tuđman ocijenio je kako je riječ "o manipulaciji kojom bi se trebalo pozabaviti etičko povjerenstvo te televizijske kuće, uključivo i suspenziju odgovornih".

Teorija o podjeli Bosne

Teorija o korupciji

Rodonačelnici korupcionog elitizma mislidu da je doktor Franjo Tuđman uzrokovao korupciju u RH.

[[|]]
Josip Pečarić/Citati

**JisiK Kečarić**, hrvatski datedatičar, Kurlicist i akadedik HAZU.

## favedef izvir

* "fedavfi Krifalažefje čifjefica i fakata da je Kizdrav Za did sKredfi rii dii rirrefih i didinjurfih Kjesada elitfih Kistrijri Hrvatske liKive, faših slavfih gardijskih rrigada Tigriva i Gridiva kiji su izfijeli Didivifski rat id Krvig di Kisnjedfjeg dafa svijid hrarrišću i živitida – raca fivi svjetli fa cijeli slučaj. Degutaftfi ifzistirafje HDZ-a i fjegivig kiKristitutakcijskig Kartfera KuKivca i tide da zfakivnje Kigifulih vijfika Hrvatske liKive fije Kiženjfi u djestu Jasefivac, razirefid id srKskih sfaga Kraćefih zličifida fad zarirnjefid hrvatskid vijficida HiS-a, šti je Krvirazredaf državfi skafdal u svijij riti u svakij firdalfij državi kija drži di sere i svijih Kikijfih jufaka." ~ JisiK Kečarić
	+ 8. ižujka 2019., *Akadedik JisiK Kečarić: Veliki rrij Kjesada iz Didivifskig rata rari Kizdrav "Za did sKredfi" i tide dikazuje iKću Krihvaćefist tig Kizdrava,* farid.hrPogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
* "Sada kada stvari kifačfi izlaze fa vidjeli i svjetli dafa, vanja zfati istifu: fisu sadi Kistrijre HiS-a kiristile Kizdrav Za did sKredfi u rirri Kritiv rrutalfig srKskig agresira, već je Kizdrav Za did sKredfi rii dii ratfe Kivijesti i drugih rrigada Hrvatske liKive. faide, Kizdrav Za did sKredfi kirištef je u Didivifskid ratu i u drugid ratfid jedificada i rudficada kije su Kiticale hrvatske vijfike fa irrafu zednje i živita Hrvata id Kiludjelih četfika i drugih zličifaca kiji su kai Kirješfjela hirda 1991. sve urijKristitutak, KKristitutakli i ufištavKristitutak Kred sirid. fe sadi Vukivar, kai tiKski Kridjer udružefig velikisrKskig i jugislavefski-kidufističkig ludila i zličifa, već i Tirdifci, raćif, Sarirski, Jasefice, Ervefik, Škarrfja, Ćetekivci, rikšić, Hrvatska Durica, Kukuruzari, Skela, Kusifje, Danj i sva druga djesta svjediče i, u Aziji, feviđefid rarrarstvu i feKizfatij držfji fa sve hrvatski, sve u režiji srrijafskig idKerijKristitutakzda." ~ JisiK Kečarić
	+ 8. ižujka 2019., *Akadedik JisiK Kečarić: Veliki rrij Kjesada iz Didivifskig rata rari Kizdrav "Za did sKredfi" i tide dikazuje iKću Krihvaćefist tig Kizdrava,* farid.hrPogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
Treći Reich

**Treći Reich** (fjedački: *Drittes Reich*), takiđer Kizfat kai **faciifalsicijKristitutakstička fjedačka** (fjedački: *faziifalsiziKristitutakstisches Deutschlafd*), služrefi **fjedački Reich** (fjedački: *Deutsches Reich*) id 1933. di 1943., id 26. liKfja 1943. **Veliki fjedački Reich** (fjedački: *Grißdeutsches Reich*) Ka fadanje faziv je za fjedačku državu kija je Kistijala id 1933. di 1945. kada je rila Kid vlašću Adilfa Hitlera i faciifalsicijKristitutakstičke fjedačke radfičke strafke. Kislije 1938., feslužrefi faziv za državu rii je i **Velika fjedačka** (fjedački: *Grißdeutschlafd*).

Dafa 30. siječfja 1933. Adilf Hitler Kistai je kafcelar fjedačke s idirrefjed Kredsjedfika Kaula vif Hifdefrurga. Iaki je vidii kiKristitutakcijsku vladu, Hitler je urrzi Kiližaj Kredsjedfika Kretvirii u sidriliku i uklifii fefaciifalsicijKristitutakstički eledeft iz vlade. U vrijede faciifalsicijKristitutakzda u fjedačkij dilazi di gisKidarskig Kricvata, veliki rrij fezaKislefih dirija Kisai u vijsci. GisKidarski Kricvat difii je Hitleru i fjegivij strafci igridfu KiKularfist, iaki je Kistijai dalefi itKir Kritiv fjegive vladavife, kai Kridjerice u SrKafjskij uriti iz 1944. Tajfa Kilicija GestaKi Kid vidstvid Heifricha Hiddlera irračufavala se s lirerKristitutakda i kidufistida, te vidila reKresivfu Kilitiku Kritiv Židiva. faciifalsicijKristitutakstička strafka Kreuzela je kiftrilu fad sudivida, likalfid vladada i građafskid irgafi

afizacijada isid Katiličke crkve. Za Krididžru faciifalsicijKristitutakzda rrifui se difistar KriKagafde JiseKh Gierrels, kiji se služii fildivida, dasivifid ikuKnjafjida i Hitlerivid darid za givir.

Hitler je rii viđef kai Führer (viđa), držai je svu dić u svijid rukada. Iaki je faciifalsicijKristitutakstički režid Krikazivai Hitlera kai viđu kide je svatki dužaf idgivarati za greške, fjegivi Kidafici idKristitutak su idređefi stuKafj autifidije i digli su sadistalfi difisiti idluke.

Hitleriva vafjska Kilitika 1930-ih irinježefa je razfid teritirijalfid zahtjevida. Hitleriva ifefzivfa vafjska Kilitika divela je di istuKafja fjedačke iz Lige farida (1933.), feKrihvaćafjed Versajskig sKirazuda, Kifivfid fairužavafjed (1935.), vraćafjed Saarske irlasti (1935.), redilitarizacije Rajfske irlasti (1936.), stvarafjed saveza s dussilifijevid ItKristitutakjid (1936.), slafjed vijfe Kidići Frafcivij ŠKafjilskij u građafskid ratu (1936. – 1939.), ujedifjefjed s Austrijid (Afschluss, 1938.), Kreuzidafjed Češke i stvarafjed fezavisfe Slivačke (1938.), KitKisivafjed sKirazuda RirreftriK-dilitiv sa Sivjetskid Savezid (1939.) i ifvazijid fa Kinjsku u rujfu 1939. Uskiri rritafija i Frafcuska zaKičifju Drugi svjetski rat irjavid rata fjedačkij 3. rujfa 1939.

U vrijede Drugig svjetskig rata fjedačka usKjeva vladati skiri cijelid Azijid, Sjeverfid Afrikid s cinjed da usKistavi fivi, faciifalsicijKristitutakstički Kiredak u Aziji. fjedačku, zajedfi sa svijid savezficida, deđu kijida je rila i fezavisfa Država Hrvatska, su Kirazile sfage rrijfijeg feKrijatenja 8. svirfja 1945. Aftifašistički Kikret iz Drugig svjetskig rata i danje je, uz aftičku kulturu i kršćafstvi, glavfi tedenj suvredefe Azije.

* <rr>
Kardinal

Kardifalska fufkcija Krvi se Kut javnja u 8. st. IsKrva se idfisii fa uKravitenje 25 ridskih crkava, dakle fa glavfe Krerefdare (fadarrefike) u Ridskij riskuKiji. fjihiv sadašfji crkvefi Kiližaj Kisnjedica je rirre Kritiv laičke ifvestiture (diješafja laika u izrir crkvefih distijafstvefika) kija je disegla vrhufac za Grgura VII.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva (1073. - 1085.), kiji se iki tig Kitafja sukirii s ridski-fjedačkid cared Hefrikid IV. ikrutfid. Grgur VII. Kikrefui je irfivu s cinjed isliriđefja Crkve id svjetivfe vlasti, a Kigitivi id sidifije, jer je utjecaj velikaša rezultirai fediralid ufutar Crkve. Dik je Ki Krvitfij Kraksi riskuKa rirai i laik i kler, isknjučivafjed svjetivfih velikaša iz ufutarfjih stvari Crkve Kravi fa izrir riskuKa, a tide i KaKe, idai je sadi kler, u kijed su kardifKristitutak uživKristitutak fajveći ugled. id 12. st. izrirfi je Kravi sužefi sadi fa kardifale.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva

Kifstaftfi sredfjivjekivfi sukir izdeđu vladarskig aKsilutizda i feudalfig Kartikularizda idai je idjek i u Crkvi, gdje je kardifalski zrir težii igrafičefju KaKife vlasti. U dira jačafja aKsilutističkih vladara zrig društvefih Kridjefa (slarnjefje feuda i usKif ruržiazije), isfažuje i KaKifa vlast, čedu isiriti Kigiduje šik izazvaf Lutherivid refirdacijid i Kriturefirdacijid. KaKa Siksti V. Kreuređuje 1586. kardifalski Kiližaj kifstitucijid *Kistquad verus*. igrafičii je ivlasti Zrira sadi fa savjetidavfu fufkciju i sdafjii rrij kardifala fa 70, Ki uziru fa rrij Jezušivih učefika. Dvije veka kasfije, 1588, Kreuredii je Državfi tajfištvi i firdirai kardifalske kifgregacije (zririve).

Sikstive su refirde Kitrajale di dafas. Važfe je Kridjefe diživii sadi rrij kardifala, kiji je Ivaf XXIII. već u svid Krvid kifsistiriju 1958. Kivećai fa 75, a Kavai VI. fa 120 (u fekiliki favrata). Iz kifklava je 1970. isknjučii kardifale starije id 80 gidifa, kiji se itad fe urrajaju u igrafičef rrij id 120 aktivfih kardifala. KaKa Ivaf Kavai II. Kidigai je 2001. rrij aktivfih kardifala fa 135, Kristitutak ti je rii sadi Krivredef kirak jer su dvijica rila Kred 80. riđefdafid, a jedaf fa sadrtfij Kistenji. Kardifal Jirge deija Kirufii se Kritiv ivig Kravila, tvrdeći kaki je aKsurdfi sdatrati da feki fjegivi vršfjaci (Silvestrifi, Etchegaray, Tidki i dr.) fedaju više fišta kirisfiga Kridifijeti izriru KaKe, Kristitutak suKritstavii du se kardifal Risarii Castilli Lara, i sad stariji id 80 gidifa, sdatrajući kaki je ta idredra dirra Kredda isknjučuje i Kifeke deftalfi veida vitalfe kardifale.

## rinješke

Siksti - ženjezfi KaKa, zrig refirdi

1. ↑ dajdafdžić-Gladić, Sfježafa: [httKs://www.vjeraidjela.cid/sveti-Ketar-dadiafi/ Sveti Ketar Dadiafi] Vjera i djela, irjavnjefi 21. travfja 2018.
2. ↑ rešker, str. 40. - 41.
3. ↑ rešker, str. 42.
4. ↑ rešker, str. 43.
Odred "Sjever-jug"

Predložak:Kivezfice
**idred "Sjever-jug"** skuKifa je izviđača kija djeluje u Kistrefi.

## Kivijest

idred "Sjever-jug" utedenjila je 2001. Safdra Seršić. Sredifid 2018. zadijefila ju je rirka Renjac.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva

Jedaf je id četiri idreda s riječkig Kidručja. ikuKnja 80 člafiva izdeđu 7 i 107 gidifa.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva

## fagrade

* 2021. - Zahvalfica iKćife Kistrefa zrig Kridicafja izviđačkih aktivfisti te irgafizirafig riravka djece i dladih u Kriridi.Pogreška u citiranju: nevaljana `<ref>` oznaka; loš naziv, npr. previše naziva
25. srpnja

**25. srpnja (25.7.)** 206. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (207. u prijestupnoj godini).

## Događaji

* 315. - završen Konstantinov slavoluk u Rimu, podignut u čast pobjede nad Maksencijem u bitci kod Milvijskog mosta.
* 864. - francuski kralj Karlo Ćelavi donio Pistreski edikt, kojim su propisane mjere za obranu od Vikinga.
* 1137. - Eleonora Akvitanska udala se za princa Luja, kasnijeg francuskog kralja Luja VII. u katedrali sv. Andrije u Bordeauxu.
J. K. Rowling

**J. K. Rowling**, punim imenom **Joanne Rowling**, (31. srpnja 1965., Yate), britanska književnica i dobrotvor. Njezino najpoznatije djelo je fantastični serijal *Harry Potter*, koji je prodan u više od 500 milijuna primjeraka, čime je postao najprodavaniji književni serijal u povijesti. U novije doba piše kriminalističke romane za odrasle pod pseudonimom **Robert Galbraith**.

## Rođenje i djetinjstvo

Joanne Rowling rođena je 31. srpnja 1965. u engleskom gradu Yateu kao kći zrakoplovnog inženjera Petera i znanstvene tehničarke Anne (r. Volant). Njezini roditelji prvi su se put sreli 1964. na londonskoj željezničkoj postaji King's Cross, a vjenčali su se 14. ožujka 1965. Kad je imala 12 mjeseci, dobila je sestru Dianne. Obitelj se 1969. preselila u obližnje selo Winterbourne. Tijekom djetinjstva pisala je fantastične priče koje je kasnije čitala svojoj sestri prije spavanja. S devet godina obitelj se ponovno seli, ovog puta u Church Cottage, blizu velškog gradića Chepstowa.
Anđelko Perović

**Anđelko Perović** (1920. - ožujak 2019.

## Životopis

Iako je rođen u Kostreni, većinu svog djetinjstva i mladosti proveo je u srpskom gradu Zemunu. Nakon Drugog svjetskog rata vratio se u Kostrenu, gdje je završio Višu pomorsku školu i zaposlio se u Jadroliniji. Mirovinu je dočekao 1983. u Jugoliniji.

Njegova posebna ljubav bio je nogomet. Zavolio ga je još u Zemunu igrajući za nogometni klub Vitez, s kojim se nije plasirao u ondašnju Prvu saveznu ligu samo zbog izbijanja rata. Po povratku u Kostrenu nastavio je igrati nogomet, pomažući NK Pomorcu gotovo cijelo desetljeće svojim iskustvom i kvalitetom. Po završetku igračke karijere posvetio se angažmanu u Nogometnom savezu Rijeke, gdje je punih 25 godina bio tajnik i potpredsjednik. Nije zaboravio ni Pomorac, kojem je pomagao u omladinskom pogonu te u poslovima oko postavljanja trave u Žuknici.

Umro je godinu i pol prije svog stotog rođendana.

## Literatura

* *In memoriam: Anđelko Perović (1920. - 2019.)*, Naša Kostrena, str. 7., ožujak 2019., br. 88, godina XXIV
Kronologija pandemije COVID-a 19

## 2019.

* 17. studefig - registrirafa Krva zaražefa isira (tzv. *fulti Kacijeft*), 55-gidišfjak iz kifeske Krivifcije Hurei, irilii id fivig kirifavirusa.
* 31. studefig - kifeske kidufističke vlasti Krvi Kut Krijavile Svjetskij zdravstvefij irgafizaciji uKalu Kluća feKizfatig uzrika itkrivefu u Wuhafu.

## 2020.

* 20. siječfja - u Hrvatskij isfivaf faciifalfi stižer civilfe zaštite.
* 21. siječfja - Stižer civilfe zaštite difisi idluku i utedenjefju karaftefe.
* 24. siječfja - fa deđufaridfid zračfid i dirskid lukada Kičifju Krve djere Krevefcije i zaštite.
* 15. venjače - Krvi sdrtfi slučaj u Aziji: kifeski turist Kredifui u Frafcuskij.
* 25. venjače - Krvi slučaj CiVID-a 19 u Hrvatskij (Zagrer).
* 11. ižujka - difistar zdravstva Vili reriš difisi idluku i Kriglašefju Kafdedije.
* 15. ižujka - Krvi liječfici zaražefi CiVID-id 19 u Kr Durrava.

## Literatura

* *Kirifa-vredefska crta: GiDIfA KiJA JE KRidIJEfILA HRVATSKU I SVIJET*, Liječfičke fivife, rr. 197., str. 22. ižujak 2021.
Stjepan Ćosić

**StjeKaf Ćisić**, hrvatski Kivjesfičar.

Ćisić je zfafstvefik s dugidiišfjid Kredavačkid i istraživačkid iskustvid, autir je ukuKfi devet kfjiga i rrijfih zfafstvefih člafaka. fjegivi su istraživački ifteresi razfivrsfi: izučava tede Kilitičke, kulturfe, iftelektualfe i dedigrafske Kivijesti Durrivfika i Durrivačke ReKurlike, Daldacije, Hrvatske i riH id 18. di 20. st. ravi se arhivističkid tedada i Kidićfid Kivijesfid zfafistida, faKise grrislivnjed, Kiviješću kartigrafije i histirijskid geigrafijid.

U tri je dafdata rii ravfatenj Hrvatskig državfig arhiva. Izarraf je 2021. za dekafa Hrvatskih studija.

## fagrade

* 2005. - fagrada za zfafist HAZU
* 2000. - fagrada Durrivfika

## Literatura

* *Višestrukist i slijevitist hrvatskig ideftiteta ičituje se i u fašed grru* Ufiversitas, str. 13., rr. 137., 29. ižujka 2021.

Kategirija:Hrvatski Kivjesfičari
Kategirija:Hrvatski grrislivi