Haagen

## Politická situace

### **Vláda**

Haagenská unie na rozdíl od valné většiny ostatních Svobodných království není založena na klasickém monarchistickém modelu teruelského typu. Haagen je rozdělen na menší správní jednotky, klanová území. Každé klanové území ovládá jeden klan v čele s jarlem. Titul jarla je dědičný z otce na nejstaršího syna. V čele Haagenu stojí velekrál, který je po smrti předchozího velekrále volen z řad jarlů třinácti největších klanů. Velekrál je volen většinovým hlasováním těch samých jarlů. Třináct největších klanů je pevně dané pořadí klanů zapsáné na zemských deskách, uložených v hlavním městě. Za historii Haagenské unie byla jen jedinkrát snaha toto pořadí změnit, což vyústilo v *černoslunečnou rebelii*.

Současným velekrálem je Heldean Skalfson z Bouřných medvědů, syn předchozího velekrále Skalfa Svassona. Třinácti největšími klany jsou v sestupném pořadí: Bouřní medvěd, Synové hvězd, Děti lesa, Veselá kladiva, Dcery Sigrid, Vlčí tlapy, Smrduté lišky, Lávohradští, Kostěné vrány, Popelaví, Zlaté sekery, Mravenečníci a Krvavé růže.

### **Spojenci a nepřátelé**

Haagen udržuje dlouhodobě dobré vztahy s Reykem, který kdysi býval jeho územím.

Naopak tradičně špatné vztahy má s Velkocarstvím a Ravenou, na jejichž bývalém území Haagen vznikl. S Velkocarstvím vedl Haagen dlouhé roky *druhou horskou válku,* která sice skončila smírem, ale napětí mezi oběma stranami stále trvá. Současný velekrál se však snaží udržovat s carskými elfy dobré vztahy, neboť se snaží vyjednat znovupřipojení údolí Hofn ke klanové unii.

Vztahy Kalmaru a Haagenu jsou komplikované. Ačkoliv to tak nemusí na první pohled vypadat, mají k sobě oba národy kulturně blízko. Na území Haagenu se navíc začíná šířit vliv kalmarské víry ve Svatý Oheň poté, co jí za svojí přijaly klany Kostěných vran a Popelavých.

Vztah s Lichtenbergem narušují dlouholeté vleklé spory o území Hjoburnu. Nepředpokládá se, že by se tento problém v blízké době vyřešil.

## Historie

### ***První* *horská válka* a zformování unie**

Severské kmeny obývaly Bílé hory dlouho před zformováním Haagenské unie. Kvůli neprůstupnosti Bílých hor si haagenské kmeny dlouhou dobu držely odstup od vnějších politických šarvátek a rozbrojů, zůstávaly však nespojené a rozrtoušené na území Velkocarství a Raveny. Roku XXX se v klanu Vlčích tlap dostal k moci jarl Holmkell Lindbergsson, který celý svůj život toužil po sjednocení všech seveřanských kmenů do jednoho jednotného státu. Celé své mládí strávil cestami po Bílých horách, na kterých se snažil ostatní jarly přesvědčit, aby se přidali k jeho věci. Proslýchá se, že při svých cestách se svojí družinou vyvraždil přes tucet menších kmenů, které ho odmítly, koncem roku XXX se však konečně konala první rada jarlů v hlavním městě klanu Vlčích tlap, Vlčím Doupěti. Rada jarlů ustanovuje budoucí fungování klanové unie a vyhlašuje její nezávislost. Holmkell Lindbergsson je jmenován velejarlem Haagenské unie a získává přízvisko *jarl sjednotitel*.

Nedlouho po radě jarlů vyráží první velejarl Holmkell Lindbergsson na jednání na carský dvůr Velkocarství a jeho mladší bratr Yotun na královský dvůr Raveny. Zde přednášejí své požadavky, oba jsou však uvězněni. Holmkell je po dvou letech vyjednávání popraven a Yotun, nový jarl klanu klanu Vlčích tlap, uniká ze svého vězení ve Waldenburku. V Haagenu je jmenován novým velejarlem a vede sjednocené horské kmeny do války proti Raveně a Velkocarství. Začíná třicet let trvající *horská válka* za haagenskou nezávislost. *První horská válka* končí smírem mezi všemi třemi stranami a oficiálním uznáním nezávislosti Haagenské unie.