10.7. Lifestyles

Chira Mihaela-http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Chira\_Mihaela

Chira Cosmin-http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Chira\_Cosmin

Corcheș Andreea-http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Corches\_Andreea

## ***Introducere***

Conceptul de "stil de viață" este foarte folosit în științele sociale. Totuși, nu s-a reușit până acum o definire universal acceptată a lui, termenul fiind încă destul de neclar. Utilizat frecvent, a căpătat foarte multe valențe astfel contribuindu-se la dezvoltarea unei ambiguități a acestuia.

Ledyard Stebbins a definit stilul de viață ca fiind: „un set de comportamente care este determinat de un set coerent de interese sau condiții sociale, fiind explicat și justificat de un set de valori, atitudini și orientări interdependente și care, în anumite condiții, devine baza identitătii sociale comune a celor care execută ”.

„Stilul de viață" este un concept popular în cercetările privind comportamentul consumatorului. Acest lucru se poate datora faptului că stilul de viață este mai contemporan decât personalitatea și mai comprehensiv decât valorile. Spre deosebire de valori care sunt destul de stabile, stilurile de viață sunt într-o continuă schimbare pe parcursul vieții. De aceea, cercetările efectuate asupra stilului de viață trebuie să fie mereu în concordanță cu actualitatea.

## ***Istoric***

Conform analizei conceptului de "stil de viață" făcută de Cătălin Zamfir (1993) "sociologia stilului de viață caută să identifice în pluralitatea manifestărilor concrete ale vieții individuale din diferitele sfere, determinate de diferiți factori exteriori, un principiu unificator intern, generator de unitate în diversitate".

**Dacă privim doar cu o jumătate de** secol în urmă vom constata deosebiri radicale între stilul de viaţa al bunicilor noştri şi cel al omului modern, totdeauna agitat, în criză de timp, stresat şi tentat să obţină confortul absolut

În ultimii ani de comunism mâncarea era puţină şi se găsea cu greu. Ca să aibă ce să pună pe masă, românii se aşezau cu noaptea în cap la cozi interminabile. Mulţi dintre ei nici nu ştiau dacă vor mai găsi ceva atunci când vor ajunge în faţa tejghelei. Pâinea, laptele, carnea, uleiul şi zahărul, toate alimente de bază, erau raţionalizate. Iarna, temperatura în apartamente ajungea rar la 18 grade Celsius, iar apa caldă curgea doar între anumite ore. În acelaşi timp, lumina şi gazele se opreau frecvent, iar benzina se vindea tot cu raţia.

### **STIL DE VIAŢĂ: cum trăiau BUNICII noştri şi cum trăim NOI astăzi?**

Bunicii noştri aveau un stil de viaţă mai activ, erau mai rezistenţi şi mai sănătoşi. Acest stil de viaţă se caracterizează, in principal, prin:

• activitate fizică moderat – intensă (mergeau frecvent pe jos);

• acordau atenţie orelor de masă (un adevărat ritual) şi luau masa într-un cadru liniştit

• consumau alimente mai naturale, provenind din mai multe surse alimentare şi mai puţin prelucrate, chimizate;

• îşi preparau de regulă hrana în casă şi doar pentru o zi, maxim două;

**•** consumau mai puţină carne şi foarte puţine preparate industriale din carne, mezeluri, cârnaţi, pateuri;

• miercurea şi vinerea ţineau post (în aceste zile nu consumau alimente de origine animală –carne, lapte, ouă);

• nu consumau dulciuri rafinate, produse de cofetărie, patiserie decât la ocazii, sărbători. Obezitatea era aproape necunoscută;

• nu existau lanţuri de restaurante tip fast-food;

**• nu consumau băuturi răcoritoare, energizante, ci apă de izvor;**

• nu consumau cantităti excesive de băuturi alcoolice , industriale (bere, vin, lichioruri);

• alimentele consumate nu aveau **densităţi calorice enorme,** aşa cum au cele de astăzi (o porţie de mâncare la fast-food poate atinge valori calorice de 500-800 Kcal. O porţie de mâncare sănătoasă, din alimente naturale, integrale are circa 150-200 Kcal);

Spre deosebire de noi care **am adoptat un stil de viaţă sedentar**, nu mai dorim să facem nici un fel de efort fizic, ca urmare obezitatea la copii şi adulţi a devenit epidemică, îmbolnăvindu-ne de diabet tip 2, boli cardiovasculare etc;

• nu mai acordăm nicio importanţă orelor de masă şi modului în care mâncăm;

• **consumăm alimentele haotic**, sărim de regulă peste micul dejun, mâncăm seara nu numai excesiv, dar şi mâncăruri grele;.

**• nu conştientizăm faptul că alimentele industriale creează dependenţă, determinându-ne să le dorim şi să le consumăm cât mai des,** ceea ce are drept efect adoptarea unei diete monotone şi nesănătoase;

• consumăm **alimente devitalizate, dezechilibrate nutriţional, industrializate, cu multe calorii, pline de chimicale,** în proporţii tot mai mari, rupând balanţa dintre ingerarea şi arderea caloriilor (acestea sunt, în general, alimente pasteurizate şi sterilizate, alimente moarte, profund modificate faţă de starea lor naturală);

• nu ţinem perioade de restricţie alimentară voluntară (post), pentru a oferi
posibilitatea organismului de a se detoxifica de anumiţi nutrienţi, E-uri;

• **înlocuim apa cu alte alimente fluide** (bere, lapte, băuturi răcoritoare sau
energizante, cafea), ignorând faptul că apa nu poate fi înlocuită de nici un alt fluid alimentar,

• **prăjim în exces, în uleiuri nerezistente la temperatură – astfel, alimentele pe care le prăjim se contaminează cu substanţe neurotoxice şi cancerigene;**

• utilizăm **cuptorul cu microunde** la încălzirea sau prepararea alimentelor -ceea ce
scade valoarea nutritivă şi generează modificări periculoase structurii acestora;

• consumăm prea puţine fructe şi legume proaspete de sezon, prea puţine alimente integrale nerafinate, prea puţine fibre alimentare;

• nu respectăm bioritmurile individuale şi alternanţa perioadelor de activitate cu cele de odihnă.

## ***Aspecte generale***

### **Ce să facem ca să avem un stil de viață sănătos?**

***Dacă ar fi să faceți doar 4 lucruri pentru a vă menține** sănătatea la cote maxime, care ar fi acestea?*

*Stilul de viață nesănătos, ritmul alert zilnic, stresul permanent, dieta necorespunzătoare, toate constituie factori de risc pentru majoritatea problemelor grave de sănătate cu care se confruntă omul modern: boli cardiovasculare, accidente vasculare cerebrale.*

*Iată în continuare 4 sfaturi utile și ușor de urmat pe care specialiștii le aduc în atenția tuturor celor care doresc să își păstreze sănătatea sau să o îmbunătățească.*

**Orele de somn trebuie respectate**. În funcţie de organismul fiecăruia, 6-8 ore de somn pe noapte sunt suficiente pentru ca dimineaţa să ne simţim odihniţi. Cercetătorii au descoperit că cel mai bun interval de somn pentru refacerea trupului şi sufletului este între 22.30 şi 06.30. S-a mai descoperit că orele de odihnă pierdute noaptea nu pot fi substituite de cele din timpul dimineţii sau al zilei. Somnul este foarte important deoarece dacă nu vă veţi odihni îndeajuns, organismul nu va rezista stresului din ziua următoare, iar efectele nu vor întârzia să apară. Pe termen lung, lipsa odihnei poate duce la apariţia unor boli foarte grave.

**Alimentaţia** e alt indicator al unui stil de viaţă sănătos. Cercetătorii Universităţii Harvard au elaborat în anul 2008 o piramidă a alimentaţiei sănătoase. La baza acesteia se află exerciţiile fizice şi alimentaţia. Legumele şi fructele, cerealele integrale (orez brun, paste din
făină integrală, secară, orez), uleiurile sănătoase nu trebuie să lipsească din meniul zilnic deoarece sunt sursa noastră de energie. Trebuie să consumăm ouă, peşte, carne de pasăre, nuci, seminţe. 1-2 porţii/zi de lactate vor aduce aportul necesar de calciu în organism. Cercetătorii au pus în vârful piramidei alimentele care trebuie consumate mai rar: carne roşie, unt, cereale, pâine şi paste din făină albă, cartofi, băuturi şi dulciuri pe bază de zahar.

**Mişcarea** nu trebuie să lipsească. Exerciţiile fizice regulate sunt vitale pentru sănătate. Acestea ajută la controlul greutăţii. Alergaţi în parc, mergeţi la sala de fitness, urcaţi scările, mergeţi pe jos cât mai mult, plimbaţi câinele sau aveţi grijă de grădină. Sunt nenumărate moduri în care puteţi evita sedentarismul. Monica Roşu, fostă *campioană olimpică la gimnastică* spune că nu îşi poate imagina viaţa fără sport, deoarece acesta înseamnă sănătate, o viaţă mai bună şi mai lungă. Fără mişcare, nici sănătate nu este!

**Vizitele la medicul de familie** trebuie să devină din ce în ce mai dese. Acesta trebuie să vă consulte periodic, să vă informeze cu privire la factorii de risc pe care îi aveți asociați și să vă trimită, în vederea efectuării de controale de specialitate, teste de screening și analize, la diferiți alți medici. Medicul de familie este persoana care vă poate spune dacă aveți probleme cardiace, tensionale, dislipidemice. De asemenea, este indicat să fiți vaccinați la zi, iar în funcție de sezon, vârstă sau alte condiții asociate, vă puteți vaccina împotriva pneumoniei sau gripei.

### **Sfaturi ca să ai o alimentație sănătoasă**

**Combinarea corectă a alimentelor** Asta ar trebui sa fie principala preocupare a noastra pe parte de alimentație sănătoasă: să învățam să combinam corect alimentele pentru a ne ajuta organismul să le digere mai ușor și ca să menținem o stare bună de energie.

**Micul dejun este esențial pentru o alimentatie sanatoasa** Micul dejun îți oferă energia de dimineața – când ești cel mai productiv – și dă tonul zilei. De altfel mesele în general ar trebui luate atunci când avem nevoie de energie suplimentară. Dacă vrei să sari peste o masă, mai bine renunți la cină, dupa cum spune un proverb știut din bătrâni – “*masa de dimineață o mănânci
toată, cea de la amiază o împarți cu un prieten, iar cea de seară o lași altora*“.

**Mestecatul mâncării** Una dintre cele mai frecvente greșeli legate de nutriție, generată și de stilul de viață fast-food este “*înfulecatul*” în grabă și tratarea meselor ca pe o obligație. Problema vine din faptul că în clipa în care mâncarea este mestecată, în gură sunt secretate o serie de enzime care încep practic digestia alimentelor. Dacă “*înfulecam*“, acest proces nu mai are loc.

**Consumarea fructelor**

Fructele e bine să nu fie amestecate cu alte alimente și consumate singure. Sunt printre cele mai rapid digerate alimente, suplimentar ele fermentează intens în stomac. În cazul în care ai mâncat ceva greu înainte și care durează până când va fi digerat (să zicem carne grasă), va dura o vreme până carnea e digerată, timp în care fructele vor aștepta în stomac și vor fermenta în continuare. Asta duce la balonare și alte chestii neplăcute.Pe scurt fructele ar trebui să fie la ceva distanță de celelalte mese. Sau să constituie o masă în sine.

**Bea suficientă apă pe parcursul zilei**

Sfatul clasic de a consuma zilnic lichide. Aici intră nu doar apa, ci și alte lichide pe care le poți consuma de-a lungul zilei – ceaiuri, sucuri, fresh-uri. Copiii își ascultă corpul, când le este sete pur și simplu beau apă.

**Scade consumul de mezeluri**

Sau renunță complet la ele și înlocuiește-le cu alte alimente. Uită-te singur pe etichete și o să vezi cîte chestii sunt băgate în alimente în România. Încearcă să consumi carne neprocesată, în forma ei “*originală*” – să vezi fizic pulpa de pui sau pieptul etc. Caută, de curiozitate, cât e conținutul de carne dintr-un salam și cât e chimicale? Vei constata că de obicei carnea NU este majoritară. Deci nu e “*salam de curcan*” (cum zice pe etichetă), ci salam de chimicale cu 40% carne de curcan. Asta vrei să mănânci?

## ***Puncte tari***

**Prelungește durata vieții** O alimentație sănătoasă și exercițiile fizice regulate duc la prevenirea bolilor care sunt asociate stilului de viață nesănătos (ca și exemplu: bolile cardiovasculare, diabet , osteoporoză, colesterol, cancer, boli ale sistemului nervos, boli ale sistemului digestiv), acesta survenind și din combinarea incorectă a alimentelor, astfel anulând unele proprietăți ale lor.

**Sănătatea mentală** O persoană care își modifică stilul de viață, care are o alimentație echilibrată și care face mișcare în permanență, va avea de beneficiat din punct de vedere fizic, mental, social și academic. Alimentația corectă și exercițiile fizice îi ajută pe oameni să răspundă provocărilor mentale mult mai bine. Mai departe, un stil de viață sănătos poate regla și problemele de somn ale lor, ceea ce îi poate face să se odihnească mai bine și să aibă mai multă energie, pe care o pot folosi inclusiv în activități de ordin mental.

## ***Puncte slabe***

**Persoanele care consumă droguri** Drogurile sunt substanțe psihoactive și  duc la modificarea echilibrului psiho-fizic al unui  individ.Consumatorii de droguri pornesc de la ideea că după ce vor consuma se vor simți mai bine. Acest lucru este și preocuparea lor să fie într-o stare de euforie, să se simtă bine, să uite de ei, de griji, de gândurile apăsătoare, de stările depresive și de problemele de acasă. România se află printre puţinele state care nu mai înregistrează diferenţe între fete şi băieţi în ceea ce priveşte prevalenţa consumului de canabis, în timp ce, în cazul tutunului, acelaşi indicator a scăzut uşor la populaţia cu vârste sub 16 ani. Drogul are de multe ori forma unei astfel de experiențe, care reunește: curiozitatea, dorința de a încerca ceva nou, de a experimenta totul, dorința de a-și ridica performanțele intelectuale și chiar dorința de a fi modern pur și simplu. Astfel, principalii factori de risc ce pot determina consumul de droguri ar putea fi: toate tulburările emoționale, anxietățile, depresiile, însingurările, frustrările și conflictele interpersonale. Faptul că unii tineri adolescenți consumă droguri arată în continuare că există baraje de netrecut între oameni și generații.

**Persoanele care consumă tutun** Principalul constituent al tutunului, care totodată dă startul dependenței, este nicotina. La început, fumatul este considerat o joacă. Odată cu instalarea dependenței apare și faza de negare, aceștia spund că fumează din cauza stresului - acesta devenind un principal motiv pentru consumul de nicotină de către indivizi în ultimii ani. Principalele efecte ale fumatului de tutun (principala modalitate de consum) sunt mărirea riscului de cancer la plămâni și de boli cardio-vasculare. Organizația mondială a sănătății a estimat în 2002 că în țările în curs de dezvoltare, 26% din decesele bărbaților și 9% din decesele femeilor au la origine fumatul. Fumatul este una din cauzele majore de îmbolnăvire și mortalitate în întreagă lume, fiind știut că speranța de viață a unui fumător este cu 5 - 20 de ani mai mică, iar aceasta depinde dacă se îmbolnăvește sau nu din cauza fumatului.

## ***Ce este de făcut?***

Începutul este întotdeauna foarte important. Știați că nașterea copiilor prin cezariană are efecte negative asupra fătului? O a două sarcină după cezariană presupune încă o naștere prin aceeași metodă, ceea ce înseamnă pur și simplu redeschiderea operației inițiale. Pentru bebeluși există unele riscuri: pentru că nu li s-au comprimat plămânii ar putea avea ceva probleme respiratorii în primele ore după naștere. Un alt aspect ar fi acela că lactația pornește mai greu, anestezia putând afecta copilul, dar mai ales mama. Pentru un stil de viață sănătos încă din primele clipe de viață, ar trebui redusă ponderea femeilor care folosesc această metodă.

Obezitatea în rândul copiilor este o afecțiune des întâlnită în zilele noastre. Putem observa ca suntem înconjurați de o sumedenie de restaurante de tip fast food, în care se pregătesc mâncăruri pline de grăsimi și sărace în elementele nutritive esențiale corpului oricăruia dintre noi. Părinții au datoria să stopeze acest fenomen negativ, să le ofere copiilor o educație alimentară corespunzătoare, bogată în elemente nutritive, atât de necesare organismului lor aflat într-un proces de creștere și dezvoltare. De altfel, obezitatea infantila, pe lângă cea a adultului, a devenit o problemă de sănătate publică. **Culmea este că părinţii îşi aduc tot mai des copiii la astfel de restaurante şi aleg meniurile pentru aceştia sau le organizează petreceri**. Părinţii sunt în acest caz iresponsabili cu privire la sănătatea copiilor lor.

Faptul că alimentele pe care le consumăm nu mai sunt ceea ce erau în trecut este de neconstestat, iar acest fenomen al scăderii valorii nutriționale a legumelor și fructelor se datorează felului în care sunt crescute: cu o mulțime de chimicale, conservanți, pesticide etc. Ce legume și fructe trebuie să alegem să cumpărăm sub formă bio, dar și despre cele mai sănătoase fructe și legume așa că nu ar fi rău să vorbim puțin și despre beneficiile consumului de fructe și legume bio. Chiar și o persoană care are o dietă sănătoasă ar trebui să își dea seama că produsele cumpărate din hipermarketuri nu îi mai pot oferi aceleași beneficii sănătății așa cum o făceau pe vremea când ele erau de proveniență sigură, de la țară, din livezile și grădinile proprii. Chiar și legumele și fructele sunt modificate genetic pentru a fi mai prezentabile și mai greu perisabile, sunt crescute în sol plin de îngrășăminte și stropite cu substanțe nocive cu care noi vom face cunoștință când alimentele îți ajung pe farfurie.

## ***Concluzie***

În prezent, putem spune că sunt două extreme din punct de vedere al stilului de viață, de o parte sunt cei care mănâncă mult, dar nesănătos, apoi urmează cea de-a două extremă, ca o consecință a primei: înfometarea. Ambele extreme având efecte negative asupra organismului.

În concluzie, avem un număr destul de mic de persoane care adoptă un stil de viață sănătos, din toate punctele de vedere, iar restul consideră că au un stil de viață sănătos, realitatea fiind de fapt alta. Un stil de viață sănătos înseamnă în primul rând ECHILIBRU, de exemplu vegetarienii, au un deficit de vitamină B12, un pH mai acid al mediului intern și sunt mai predispuși la formarea calculilor renali.

Omul modern are parte doar aparent de diversitate alimentară. În trecut, strămoșii noștri se hrăneau mult mai sănătos și mai diversificat decât noi. Ei aveau la dispoziție un spectru alimentar foarte variat, care provenea de la 300 de specii naturale de plante și animale. Astăzi, gama sortimentală este doar aparent bogată. Așa-zisă abundență alimentară actuală este dată de numărul mare de produse obținute industrial, care de fapt sunt variații ale unui număr destul de redus de produse de bază. Alimentele procesate au o serie de defecte pe care noi nu le putem corecta. Tot ceea ce putem face este să le consumăm mai rar și în cantități mai mici pentru a avea un stil de viață sănătos.

## ***Direcții viitoare***

Din păcate, după ce am analizat studiile statistice efectuate asupra mai multor eșantioane privind stilul de viață, am remarcat că direcțiile viitoare nu sunt foarte încurajatoare deoarece ponderea populației care adopta un stil de viață nesănătos este într-o continuă creștere. Stilul de viață este responsabil de mai mult de jumătate din anii de viață prematur pierduți de către oameni.

## B*ibliografie*

* Arturo Tentori –Combinații alimentare sănătoase

* Gillian McKeith –Ești ceea ce mănânci
* Judith Wurtman –The good mood diet
* http://all-about-life.ucoz.ro/index/stiluri\_de\_viata/0-71
* http://florinrosoga.ro/blog/obiceiuri-alimentatie-sanatoasa/