Tidsregning

Verdens tidsregning har historisk set varieret iblandt forskellige racer og folkefærd. Den notahmesiske tidsregning er blevet dominerende som grundlæggende system iblandt de intelligente racer med undtagelse af hur, der bruger en nulstillende variant af samme. Iblandt sørkere er det også normalt at regne med sørkisk tidsregning, der benytter de samme enheder som den notahmesiske, blot med Soerkenborgs fald som udgangspunkt.

### Enheder

Både notahmesisk, sørkisk og hursk tidsregning benytter sig af enhederne timer, dage, sæsoner, cyklusser og petyhler.

#### Sæsoner

En sæson er en enhed, der svarer til 93 dage. Der er fem forskellige slags sæsoner, der optræder på skift. En sæson er en beskrivelse af periodens overordnede vejr og magiske aktivitet. Et sæt af fem sæsoner er en cyklus.

#### Cykluser

En cyklus er en enhed, der svarer til fem sæsoner og til 465 dage. En cyklus beskriver én passeren af alle fem typer sæsoner.

#### Petyhl

Et petyhl er en enhed, der svarer til 30 cykluser, til 150 sæsoner og til 13950 dage. Betegnelsen petyhl kommer fra det notahmesiske ord for hur. Enheden kommer fra hursk kultur og har siden spredt sig til resten af Verden. I hursk kultur starter tidsregning forfra ved hvert petyhlskifte, der altså indtræffer hver 30. cyklus. I notahmesisk tidsregning bruges petyhl til at beskrive længere forløb, og i talemåder som "det føles som et petyhl siden sidst vi sås" eller "jeg har ikke sovet i et kvart petyhl".

### Tidslokation

Det er normalt at referere til tidligere tider i benævnelse af petyhl. I reference til tidspunkter inden for de seneste to-tre petyhler er det normalt at benævne cyklus og evt. sæson.

#### Petyhlbenævnelse

I notahmesisk og sørkisk tidsregning benævner man antallet af petyhlers afstand til en bestemt historisk begivenhed.

I notahmesisk tidsregning siger man "X petyhler før/efter Notahm", hvilket refererer til den oficielle grundlæggelse af storstaden Notahm. F.eks. "Deleon Samgrint drog til Saadvar i det 27. petyhl efter Notahm".

I sørkisk tidsregning siger man "X petyhler før/efter Soerkenborgs fald", hvilket refererer til den tragiske ende på det antikke sørkerrige og oldstaden Soerkenborg. F.eks. "Notahm blev grundlagt i det 26. petyhl efter Soerkenborgs fald".

Der er altså omtrent 25 petyhler fra Soerkenborgs fald til Notahms grundlæggelse. Hvor sørkere i kystområderne typisk insisterer på altid at benævne ud fra Soerkenborgs fald, mens notahmesere typisk insisterer på at benævne ud fra Notahms grundlæggelse, vil de fleste andre skifte mellem de to pejlemærker efter godtbefindende. Refererer man til en af de få kendte begivenheder før Soerkenborgs fald eller inden for de første ti petyhler efter, vil det være mest nærliggende at sige "X petyhler før/efter Soerkenborgs fald", mens det for senere petyhler vil være mere nærliggende at sætte i relation til Notahm grundlæggelse. Således er Notahms grundlæggelse det mest udbredte pejlemærke i petyhlbenævnelse.

I hursk tidsregning benævner man ikke andre petyhler end den nuværende og af og til den foregående. Hvert petyhlskifte ses som en nulstilling af tiden.

#### Cyklusbenævnelse

Refererer man i notahmesisk/sørkisk tidsregning til et tidspunkt inden for de seneste to-tre petyhler, er det normalt også at benævne cyklussen. F.eks. "I den fjortende cyklus i det 27. petyhl efter Notahm vendte Deleon Samgrint hjem fra Rohlonhaverne".

I hursk tidsregning refererer man til cyklus i relation til det nuværende petyhl. F.eks. "syttende cyklus" eller "den ottende cyklus i forrige petyhl".