Artemija

Larve slanih racica Artemie salina su najbolja hrana za riblju mlad, zbog svoje veličine i hranjive vrednosti.
Artemija ima nekoliko veličina, pa treba obratiti panju na tzv. klasu artemije ukoliko imamo sitniju mlad. Najmanja i najsitnija (pogodna za hranjenje sitnije mlađi, npr. od Ramireza) je Platinum klasa, veličine larvi manje od 450 mikrometara koja takođe ima i postotak izleganja od više od 90%, a postoje još i zlatna klasa sa postotkom izlijeganja od 90% veličine larvi od 450-475 mikrometara, srebrna sa 80% izleganja, veličine larvi od 500-525 mikrometara i bronzana klasa za koju je karakteristična manja čistoća po gramu težine i veće larve, a koristi se u kasnijim fazama prehrane. Problemi se mogu pojaviti prilikom hranjenja male mlađi krupnijom artemijom što može dovesti do gubitka okota ukoliko ne uočimo problem na vreme.

Uzgoj larvi je vrlo lak, samo vam trebaju jajaca koja se mogu nabaviti u specijaliziranim prodavnicama, ali cena artemije nije mala. U slucajevima kada se ne može nabaviti sitnija vrsta artemije, a ako je malim ribicama vrsta koju trenutno koristite previše velika, tada ih hranite alternativnom hranom (npr. infuzorije, razmuceno žumance) i sačekajte deveti do deseti dan života mlađi, tj dok ne narastu dovoljno veliki da progutaju artemiju.

Jajaca artemije ne smeju biti u dodiru sa vlagom jer inace se nece moci aktivirati, odnosno iz jajašaca se nece izleci račići tako da posuda sa jajašcima mora biti hermeticki zatvorena. Jaja artemije u prodavaonicama mogu neaktivna stajati dosta dugo, pa cak i do godinu dana, to ne smeta jer ce jaja cim dođu u vodu namenjenu za njihovu izleganje odmah poceti sa inkubacijom.

Malo naučnih činjenica - naučnici govore da je artemija u zemljinoj istoriji stara 100 miliona godina to znači da su od artemije jedino stariji Triops cancriformis (oko 220 miliona godina). Artemijina jaja mogu neaktivna stajati i do 50 godina u prirodi dok ne dodu u fazu inkubacije (naravno na mestu koje im odgovara). Artemije u prirodi postanu polno zrele nakon dve nedelje, a nakon još dve nedelje umiru.

Sada malo o uzgoju - Artemiju je najbolje uzgajati u plasticnim bocama koje se okrenu naopako, a gornji deo se odreže kako bi kroz njega dodali vodu, so i jajaca. Za takve okrenute boce moramo napraviti stalak. Na dno boce se ugradi (silikonom) ventil kroz koji se ubacuje vazduh (crevo za dovod vazduha je obavezno jer se artemija mora neprestano okretati). Pripazite da aeracija nije prejaka kako se jajaca ne bi razbila o zidove boce. Na litru vode se dodaje otprilike jedna kafena kašičica soli, najbolje je koristiti nejodiranu so za morske akvarijume, ali se može koristiti i morska sol za kućnu upotrebu jer su razlike u procentu izlegnuća male. Neizležena jajaca je najlake odvojiti od izležene artemije tako što isključimo aeraciju, pa jajaca isplivaju na povrinu jer su laka, dok račiće možemo privući na jednu stranu boce baterijskom lampom odakle ih možemo usisati i procediti kroz posebnu mrežicu ili jako finu najlonsku čarapu.

Artemija će se najbolje izleći na nešto višoj temperaturi od oko 28 celzijusa, a treba paziti da ne prede 30 celzijusa jer dolazi do prekida izleganja. Ako temperatura padne na 24 celzijusa i manje, vreme izleganja se produžava, a postotak izleganja je manji. Potrebno je i dnevno svetlo. Artemija ima hranjivu vrednost samo prvih 12-14 sati zbog žumanjčane vrećice koju imaju u to vreme i koja je hranjiva. Kad nju potroše trebalo bi ih dohranjivati da bi imale hranjivu vrednost i hraniti ribe njima odmah posle hranjenja jer artemije imaju brz metabolizam i brzo svare hranu.

Saftaj mi kurac

Artemia Salina
Preuzeto sa
http://www.beke.co.nz/threads/artemija.44/
Kategorija:Hrana