Bevisföring för och mot lånord

***Obs:** Den här artikeln är skriven på svenska med flit. Vänligen översätt den inte till rensvenska.*

Många människor verkar vara emot språkpurism. Nederländska *Bond Tegen Leenwoorden* ('Förbund mot lånord') har en bra artikel på deras webbplats där de vederlägger argumentationer mot lånord. Fast artikeln handlar om språkpurism i nederländska, kan man tillämpa bevisföringen även för andra språk. Nedanför följer en översättning. Det som står mellan hakparantes står inte i den ursprungligen texten men har lagts till i den svenska översättningen. De är (bokstavliga) översättningar eller ger en förklaring:

**1. "Lånord kompletterar språket. Ansatser att byta ut lånord minskar ordskatten och underminerar språkets rikedom."**

Ställningen att lånord kompletterar språket är inte särskilt riktig. Exemplet där medelnederländska ord ersatts av latinska motsvarigheter visar att lånord inte utökar språket utan ersätter det. Ett nytt ord tränger bort ett gammalt ord. Dessutom säger vi inte "Du får inte använda lånord". Vi ger även ord som man i stället kan använda och om möjligt olika möjligheter. Förresten bör motståndarna till denna ställning vara glada att vi smedjar nya ord; de utökar ju vårt språk!?!

**2. "Lånord är ofta kortare och mer användbara än de nederländska alternativen. De föreslagna orden känns ofta konstlade."**

Första påståendet stämmer bara delvist. Det är sant att *fondue* är kortare än *smeltkaasschotel* ['smältosträtt'] och *föhn* är kortare än *haardroger* ['hårtorkare']. 'Barnsteenkracht' ['bärnstenkraft'] eller 'barnsteen' ['bärnsten'] (gr. *elektron* = barnsteen) är dock verkligen kortare än *electriciteit* [sic] och 'zeilsteenkracht' ['segelstenkraft'] (av zeilsteen = magneet) är kortare än *magnetisme*.

Om ord som 'rekentuig' ['räknetyg'] för *computer* och 'zweefvliegtuig' ['svävflygtyg'] för *hovercraft* känns konstlade kan man tvista. Dessa ord känns konstiga helt enkelt för att de används sällan och darför hörts sällan. Objektivt sett är dessa ord lika brukbara som 'vliegtuig' [flygplan]. Det enda skället att människor tycker att 'räknetyg' och 'svävflygtyg' känns mer konstlade än 'flygplan' är för att 'flygplan' används oftare än de andra två ord. Tydligen är konstlade ord inte längre konstlade när de används allmänt. Det har ingenting att göra med frågan om ordet är inlånat. En affärsman som tar *aëroplaan* till New York känns lika konstlade än någon som åker 'zweeftuig' ['svävtyg'] till Kales [nl. stavning av Calais].

**3. "Många moderna ord som används i vetenskapen, tekniken och politiken är 'internationanella'; de förekommer i mångra språk i nästan samma form. På detta sätt blir det lättare att kommunicera med utlänningar."**

Visst kan man hitta många nutida begrepp som *socialism*e, *communism*e, *telefoon*, och *elektriciteit* i nästan alla västerländska språk. Det har dock ingen påverkan på kommunikation med utlänningar. Om vi vill tala med utlänningar, bör vi lära deras språk. Om några begrepp lyder annorlunda än i vårt språk, behöver vi lära dem helt enkelt. Att det är möjligt att översätta dessa 'världsord' bevisar det rena isländska språket. För ovannämnda begrepp använder de *jafnaðarstefna* ('likhetssträvan'), *sameignarstefna* ('samägarsträvan'), *sími* (gammalt ord för 'tråd'), *sjónvarp* ('synkast') och *rafmagn* ('barnstenkraft'). I mindre utsträckning översätter även tyskar lånord: television heter *Fernsehen* och för telefon *används* ibland *Fernsprecher*. Emellertid verkar det så att många tyskar och islänningar har goda kunskaper i engelska, utan att vara konfuderade av deras egna 'ointernationella' benämningar för de ovanstående sakerna.

Förresten är det värt att visa på så kallade 'falska vänner', ord därav man obefogad förväntar sig att de i ett annat språk lyder ungefär likadant. En nederländare som tänkte köpa en *smoking* i en *tax-free shop* låter sig vilseledas. Dessa saker heter *dinner jacket* (eller amerikansk *tuxedo*) och *duty free* på engelska.

**4. "Många lånord som föreslås är egentligen felaktiga: ni översätter *bacterie* med det föråldrade 'splijtzwam' ['klyvsvamp'], fast det är känt sedan lång tid att bakterier inte räknas till svamparna."**

Det är påfallande att man mäter med olika mått beträffande begreppens riktighet: nederländska översättningar är snarare 'felaktiga' än lånord. Ändå är även många lånord fel, fast det märks inte för att lånordens uppbyggnad och härkomst är otydliga för en nederländare. Låt oss ta ordet *bacterie* igen: ordet är format till det grekiska ordet för 'käpp'. Tydligen var de första observerade bakterierna stafformiga. Numera vet vi också att det finns bollformiga och krokiga bakterier, så namnet *bacterie* stämmer inte heller längre. Eftersom den nutida begreppsdefinitionen är losryckd av den ursprungliga betydelsen, vållar det inte några svårigheter. Ordet *bacterie* är allmänt, även i vetenskapliga kretsar, accepterat. I nederländskan gäller det förresten även för ord som *walvis* [*val*, bokstavligt 'valfisk'] (är ingen fisk), *zeehond* [*själ*, bokstavligt 'sjöhund'] (är inget hund), [...], osv. På detta sätt är också ett ord som 'splijtzwam' helt acceptabel, så snart man har fastställt ordets betydelse.

**5. "Hahaha, ni säger att ni är emot användning av lånord, men er webbplats vimlar av lånord!"**

Kanske var det inte tydligt att det som står här ovan är påstående av vad andra människor har sagt. I ordlistan ges ofta först en omskrivning av ordet, följd av en möjlig översättning. Omskrivningen kan innehålla lånord, det är ju en ordlista från oren nederländska till ren(are) nederländska. Slutligen ger vi ibland översättningar som inte är fullkomliga ren nederländska, men som är enligt vår åsikt bättre än lånordet. Så tycker vi att 'muziekmaat' ['musikmått'] är mycket bättre än *walkman* [*free-style*].

### Källa:

Bond Tegen Leenwoorden. *Bewijsvoering voor en tegen ontlening*. Hämtad 2016-09-02, från http://bondtegenleenwoorden.nl/WaaromBTL.html