A Rusz Birodalom

Az óbirodalom széthullása, egy új birodalom kezdete

  A 11. század Európájában hatalmas pestisjárvány szedte áldozatait. A pandémia tetőpontján már nem érkeztek meg Kijevbe az adók, és az élelmiszer szállítása is akadozott délről. Mindenki a maga bajával törődött. Számos földesúr fejedelemnek, majd nagyfejedelemnek kezdte szólítani önmagát, és kialakítani saját, önálló területét. Kijev tehetetlen volt, a tényt még tetézte, hogy az uralkodó is áldozatává vált a járványnak. A polgárháború irányába sodródó maradék területekért megkezdődtek a trónharcok.

A "Látnok"

  Sok ravasz és kapzsi önjelölt fejedelem ácsingózott a koronára, egy dologgal azonban nem számoltak. Jogos trónkövetelőként feltűnt Látnok Vszeszláv, a Rurik-dinasztia Polocki ágából. Támogatta Vladimir-szuzdal és a Dnyeperi hercegség ura is, kik erős szövetségesek voltak. Számos követője is támogatta, kiknek már bizonyította bölcsességét, és szívének nemességét. Kijevnek egy erős kezű uralkodó kellett, akit meg is találtak Vszeszlav személyében.

  A trónkövetelők látva Vszeszlav népszerűségét, összeesküvésbe kezdtek. Azonban a puccskísérlet véres kudarcba fulladt. Nem volt hát kérdés: a Látnok elfoglalta az őt megillető trónt, míg a galádok fejei Kijev falának karóit díszítették.

Az új Nagyfejedelem nem vesztegette az időt, hónapokon belül stabilizálódtak az ország határai, és lecsillapodtak a belviszályok.

Felelevenítette az Egységes Rusz Birodalom elméletét, melynek első lépéseként hozzácsatolta Kijevhez a keleti- és dnyeper menti területeket. Végső célja a Kijevi Rusz egykori területeinek visszacsatolása jogos tulajdonosukhoz, és egy meghatározó állam fenntartása mind európai, mind ázsiai viszonylatban.

Gazdaság

  A déli területek fekete földje kiváló növénytermesztésre, míg a sztyeppéken hatalmas csordák legelnek. A birodalom csataménjei messzi földön híresek gyorsaságukról, kecsességükről, no meg a rajtuk lovagló vitézekről.

  Kijev árumegállító joggal rendelkezik, minekután képes komtrollálni a Dnyeperi kereskedelmet, valamint az északról érkező árucikkeket.

Vallás

  Az ezredforduló előtt gyors terjedésnek indult a keresztény hit, mely Szent Olga Kijevi Fejedelemasszony közbenjárásának köszönhető. II. Vszeszlav az ő hagyományait megőrizve államvallássá tette az ortodox hitet, kinek feje a Metropolita, Kijevi székhellyel. Az egyháznak nincs valós politikai hatalma, ám tanácsokat adhat az uralkodónak ügyeiben.

Ennek hatására az országban elenyésző a pogányság és a különféle régebbi vallások.

A birodalom minden lakosa egyházi tizedet fizet a Kijevi Metropolitának. Kezdetben voltak ellene felszólalások, ám Vszeszláv az eretneknek nyílvánítás lehetőségével nyomatékosította a rendeletet a gazdagabb rétegek körében.

Belügyek

  A Nagyfejedelem aktualizálta a területi elnevezéseket, régiókra osztva a Birodalmat. Minden régió évi adót fizet Kijevnek, és ha kell, kiállít egy hadsereget a haza szolgálatára. Ezen intézkedésekkel biztosítva lett az egységes közigazgatás.

Hadsereg

  Bár a gyalogság nagy korszerűsítésen ment keresztül, a lovasság adta mindig a sereg magját. A harcedzett könnyűlovasság, kisrészt nehézlovasság nagy harcértékkel bír, ezzel kiemelkedve a főként gyalogosokból álló európai seregek közül.