Grundad teori

Grundad teori är ett tillvägagångssätt som har blivit ett populärt val av metodologi bland social research den senaste tiden. Den har särskilt blivit anammad av de som är involverade i småskaliga projekt och som använder kvalitativ data i studier om mänsklig interaktion och av de vars forskning är exploratorisk och fokuserade på vissa omgivningar.

### Vad är grundad teori?

Grundad teori härstammar från Barney Glaser och Anselm Strauss och deras bok ”The Discovery of Grounded Theory” som publicerades 1967. Därefter har begreppet kommit att betyda olika saker för olika människor. Det har funnits en tendens för forskare att använda sig av grundad teori för att anpassa den selektivt till deras egna syften. Det finns dock viss grundläggande idéer som är kopplade till grundad teori som är relativt konstanta.

### Teorier ska ha grund i empirisk forskning

Detta tillvägagångssättet utmanar värdet i att teoretisera på en hög nivå av abstraktion och därefter göra empiriskt arbete för att se om teorin håller. Istället går grundad teori ut på att utveckla teorier grundad på empirisk forskning och gradvis bygger man upp generella teorier som kommer från datan.

### Teorier borde genereras genom systematisk analys av datan

Betoningen på datainsamling i fält betyder inte att forskaren bara ska samla så mycket information och detaljer som möjligt om en specifik situation och sedan ”låta datan tala för sig själv”. Högt upp på agendan för grundad teori är en ansträngning att *analysera* datan och att generera teorier från den. Koncept och teorieter utvecklas från datan genom en process av jämförlig av idéer med redan existerande data och förbättra det kommande konceptet och teorier genom att kolla av den med ny insamlad data som insamlats för specifikt detta.

### Forskare ska börja med ett öppet sinne

De som väljer att utgå från en grundad teori i sin forskning behöver vara fördomsfri och inte ha en klar idé eller förutfattad mening som formar deras fokus när man studerar frågan. Istället för att ha undersökning som utgångspunkt kan man se grundad teori som en upptäcksresa.

## När är grundad teori användbar?

Grundad teori kan användas vid

* kvalitativ forskning
* explorativ forskning
* studier av mänsklig interaktion
* småskalig forskning

### Kvalitativ forskning

Även om Glaser och Strauss i sin originalmening av grundad teori hävdade att det kunde appliceras på både kvalitativ och kvantitativ forskning så har grundad teori övergått till att mer bestämt associeras med kvalitativ forskning.

### Explorativ forskning

Eftersom det finns en betoning på upptäckt och det är viktigt att möta undersökningen utan att påverkas av tidigare teorier så passar sig grundad teori bra med forskare som är ute efter att upptäcka nytt territorium.

### Studier av mänsklig interaktion

Grundad teori är passande för samhällsforskning som fokuserar på mänsklig interaktion. Speciellt när forskaren vill undersöka

* praktisk aktivitet och rutinsituationer
* deltagarens synvinkel

### Småskalig forskning

Grundad teoris koppling med kvalitativ forskning, dess önskan att generera förklaringar från studier av vissa instanser, dess behov för detaljerad data om aktiviteter och utövningar och dess värde för exploratorisk forskning, gör det till ett tillvägagångssätt som är passande till småskaliga forskningar som utförs av individuella forskare som opererar inom ramarna för en stram budget.

## Börja med grundad teori

### Inledande idéer och koncept

Grundad teori förväntar sig att forskaren börjar undersöka utan några bestämda idéer om omgivningen man ska undersöka. Målet är att möta saker med ett öppet sinne. Med detta menar man såklart inte ett tomt sinne, det är oundvikligt att befintliga teorier och personlig erfarenhet har lite påverkan på vad forskaren redan vet om ämnet. Däremot är det viktigt att all eventuell förkunskap behandlas som provisorisk och öppen att ifrågasätta.

### Inledande platser för fältarbete

Forskare som anammar grundad teori som tillvägagångssätt behöver börja deras undersökning med att koncentrera på en specifik situation, event eller grupp. Till en början är det enda kriteriet för studier av en specifik plats att den är relevant.

## Teoretisk urval; valet av platser för fältarbete

Efter att ha valt en inledande plats för studier väljs efterföljare platser enligt en process av teoretisk urval. Denna form av urval är en distinktiv del av grundad teori och innebär sex nyckeldelar.

* Platser som ska involveras i forskningen är medvetet valda av forskaren för vad de kan bidra med. Platserna väljs medvetet av forskaren för deras karaktär.
* Teoretisk urval är kumulativ.
* Teoretisk urval är inte slumpmässig eller på måfå. Platserna väljs för att dom är relevanta för studien. Dom väljs för att visa jämförelser och kontraster med tidigare platser och tillåter forskaren att testa nya koncept och utveckla deras teori under studien.
* Teoretisk urval innebär ett ökat fokus. Medan studien fortlöper kan forskaren bättre koncentrera sig på ett mindre antal koder och kategorier.
* Teoretisk urval behöver vara lite flexibelt. Det är nödvändigt för att tillåta forskaren att svara på möjligheter som uppkommer under fältarbetet. Det är även viktigt att tillåta utforskningen pröva nya områden som forskaren inte förutsåg skulle vara relevanta.
* Forskare som följer principerna av teoretiskt urval kan inte/vill inte specificera vad urvalet inkluderar. De kan inte veta hur stort urvalet blir eller vilka platser som är involverade.

## Teoretisk mättnad

Grundad teoriforskning kommer fortlöpa tills forskningen når en punkt av ”teoretisk mättnad”. Det är bara när ny data verkar bekräfta analysen snarare än tillföra något till den som urvalets storlek är stor nog.

## Datainsamlingsmetoder

Det finns inte en specifik metod för datainsamling som är kopplad till grundad teori. Däremot finns det vissa som passar bättre än andra. Metoder som möjliggör isamning av rå data är att föredra, t.ex ostrukturerade intervjuer eller formulär med öppna svar-möjligheter istället för förskrivna rutor och svar.

## Analysering av data

### Kodning, kategorier och koncept

Första steget är att koda och kategorisera den insamlade datan som man har, med det menas att forskaren fördelar den råa datan till olika kategorier. Forskaren behöver granska datan och försöka hitta något gemensamt (t.ex en fras i relation till ett ämne) och därefter placera in det i en specifik kategori. Kodning i grundad teori är inte låsta utan man kan ändra om under forskningsprocessens gång.

### Den konstanta jämförande metoden

Grundad teori använder sig av konstant jämförande metod som verktyg till att analysera data.

Jämförelser underlättar för forskaren att förfina kodningar, kategorier och koncept genom att:

* understryka likheter och skillnader som finns (för att förbättra kategorier och beskrivningar).
* tillåta forskare att integrera kategorier och kodningar under gemensamma rubriker.
* tillåta forskare att se över deras utvecklande teorier allt eftersom de uppkommer (möjliggör ett sätt att verifiera teorierna under arbetets gång snarare än efter arbetets slut).

## Displaying the process

Analyseringsprocessen behöver förklaras för de som läser rapporter om grundad teoriforskning. Logiken och resonemang brukar flyttas från öppen kodning till eventuella koncept och teorin behöver beskrivas längs med med några förklaringar till varför vissa beslut togs av forskaren.

## Fördelar och nackdelar

### Fördelar

* Passar småskalig forskning.
* Erkänt tillvägagångssätt för kvalitativ forskning.
* Anpassningsbar; eftersom den kan användas i kombination med olika kvalitativa insamlingsmetoder så som intervjuer, observationer och fältarbete.
* Systematiskt sätt att analysera kvalitativ data.
* Teoriutveckling som grundar sig i data.
* Förklaringar har grund ur verkligheten.
* Passande till exploratorisk forskning.

### Nackdelar

* Planering; den här metoden är inte passande om man behöver göra detaljplaneringar.
* Kontext; Till exempel finns det en risk att datan man insamlat bortser från andra faktorer som sociala, ekonomiska och politiska faktorer och historisk bakgrund vilka faktiskt kan spela roll för att förklara ett fenomen.
* Öppenhet; Att man behöver se på datan med ett tomt sinne är bra men forskare är omedvetet påverkade av sina tidigare uppfattningar och frågan är hur mycket man kan sätta sina tidigare uppfattningar åt sidan.
* Komplexitet; Att systematiskt analyser datan kan vara komplicerat.
* Positivism; Att om en sak är bevisad så behöver man inte bemöta senare upptäckter som motbevisar teorin.
* Empirism; Kan kritiseras för att förlita sig för mycket på empirisk data.
* Generaliseringar; Det är viktigt att de som använder sig av grundad teori förtydligar att de generaliseringar som görs är teoretiska och inte allmänna generaliseringar.

## Exempel på studie

En studie som har använt sig av forskningsstrategin grundad teori är Karin Forslund Frykedals avhandling om hur elever arbetar i grupp.

I Karin Forslund Frykedals avhandling "Elevers tillvägagångssätt vid grupparbete: Om ambitionsnivå och interaktionsmönster i samarbetssituationer." (2008) ville hon till en början försöka förstå olika processer i arbetsformen grupparbete men hon hade ännu inte bestämt ett fokusområden och det var därför hon valde grundad teori som strategi. Ur detta kom hennes frågeställning fram. Som insamlingsmetod använde sig hon utav semi-strukturerade intervjuer med elever och observationer i klassrummen. Studien genererade djup kunskap och förståelse för elevers sätt att arbeta i grupp men dess insamlingsmetoder är svåra att validera eftersom man använt sig av observationer. Detta då det är svårt att generalisera hennes resultat då hon bara studerat några klasser i en viss skola. Studien i sig blir svår att upprepa och förvänta sig få samma resultat.

## Referenser

1. ↑ Denscombe, M. s.106, 2014
2. ↑ Denscombe, M. s.106, 2014
3. ↑ Denscombe, M. s.106, 2014
4. ↑ Denscombe, M. s.107, 2014
5. ↑ Denscombe, M. s.107, 2014
6. ↑ Denscombe, M. s.108, 2014
7. ↑ Denscombe, M. s.109, 2014
8. ↑ Denscombe, M. s.109, 2014
9. ↑ Denscombe, M. s.109-110, 2014
10. ↑ Denscombe, M. s.111, 2014
11. ↑ Denscombe, M. s.111, 2014
12. ↑ Denscombe, M. s.111-112, 2014
13. ↑ Denscombe, M. s.112-113, 2014
14. ↑ Denscombe, M. s.113, 2014
15. ↑ Denscombe, M. s.116, 2014
16. ↑ Denscombe, M. s.116-117, 2014
17. ↑ Forslund Frykedal, Karin. (2008)

## Litteraturlista

Denscombe, M. 2014.*The Good Research Guide : For Small-Scale Social Research Projects [Elektronisk resurs]*. Maidenhead: McGraw-Hill Education

Forslund Frykedal, Karin. (2008) "Elevers tillvägagångssätt vid grupparbete." *Om ambitionsnivå och interaktionsmönster i samarbetssituationer*. Diss. Linköping : Linköpings Universitet. http://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:17754/FULLTEXT01.pdf