Vriisin kieli

**Vriisin kieli** (vriisi) on Mehtun kehittämä kieli, joka kuuluu Vallun perustamaan tekogermaaniseen kielikuntaan.

Vriisin lähimmät sukulaiskielet ovat sveeri, boezi, graeezi. Kielioppi on hyvin pitkälti sama kuin englannissa, joka tekee kielen opiskelusta helppoa.

## Historia

Mehtu aloitti kielen kehittämisen toukokuussa, ja lopetti sen samassa kuussa.

## Äänneoppi

### Diftongit

Vriisi on diftongien paratiisi. Usein yksittäisellä kirjaimella merkattava diftongi *oe* (œ, å) ja vriisin kielen vriisinkielisessäkin nimessä esiintyvä *ij* (ï) ovat diftongeista varmasti tunnetuimmat ja yleisimmät. Myös joskus *oe*-diftongina merkattava [ø]-äänne on melko yleinen.

## Kielioppi

### Substantiivit

Monikon pääte on yleensä *-(d)en,* kuten *jong – jongen*, *trï – trïden.* Joillakin sanoilla on epäsäännöllinen monikko, kuten *hund – henn, appel – aplen, barn – bern.*

Yksikön epämääräinen artikkeli on *en*; monikossa ei ole epämääräistä artikkelia. Määräinen artikkeli on *den*. Henkilöistä käytettävän genetiivin tunnus on yksikössä -*s* (*Mattis auto*). Esineistä ja asioista puhuttaessa käytetään usein *von*-genetiiviä.

### Adjektiivit

Adjektiivin vertailumuodot ovat komparatiivi *-de/-te* ja superlatiivi *den -st*. Epäsäännöllisiä adjektiiveja ovat muun muassa *gott –bettre – den best* (’hyvä’) ja *bad – varre – den varst* (’paljon’).

### Adverbit

Adverbin pääte on *-t* tai *-et*, esimerkiksi *let – letet* (’varovasti’). Poikkeuksena sääntöön ovat kuitenkin epäsäännölliset adverbit, joita ovat esimerkiksi *vel –bettre – best* ('hyvin') ja *fïr – fïre – fïrst* ('kaukana').

### Pronominit:

 detten
 det
 dem
 datte
 datten

### Verbit

Verbin muotoja ovat infinitiivi, preesens, imperfekti, perfekti, pluskvamperfekti ja futuuri. Näistä jokaisella (paitsi infinitiivillä) on yleis- ja kestomuoto. Kestomuoto kuvaa jatkuvaa toimintaa ja yleismuoto tavallisesti esimerkiksi päättynyttä tai lyhyttä tapahtumaa. Alla olevassa taulukossa on säännöllisen *ånska* (’haluta’) -verbin taivutus kaikissa muodoissa:

 preesens
 imperfekti
 perfekti
 pluskvamperfekti
 futuuri

Tulevaa aikaa voi kuvata joskus myös preesensillä tai *go att* -rakenteella. Aikamuodot (kuten myös pronominit sekä ajan ja paikan määreet) muuttuvat tietyissä tilanteissa siirryttäessä suorasta esityksestä epäsuoraan.

Verbin tapaluokkia ovat indikatiivi, imperatiivi (joka on perusmuodon kaltainen) ja konditionaali (joka muodostetaan *vilt*-apuverbillä). Konditionaalilla on neljä muotoa: nykyajan ja menneen ajan yleis- ja kestomuodot.

Säännölliset verbit taipuvat kuten oenska-verbi: ånska *– ånsker – ånskt – ånsket*. Vriisissä on myös hyvin paljon epäsäännöllisiä verbejä, kuten vara *– er – var – vart* (’olla’). Vaillinaisia apuverbejä (joilta puuttuu tiettyjä muotoja) ovat muun muassa kan*/kannt, mast, må/makt, skal, vill, skalt, vilt.*

Passiivi muodostetaan apuverbillä *vara* (’olla’), joka taipuu aikamuodon mukaan, esimerkiksi *Den hus **var** malt* (’Talo maalattiin’). Myös *vi-, je-, de-, ja en*-muotoisia passiiveja voidaan käyttää, esimerkiksi *De tell at...* (’Sanotaan että...’).

Gerundi on verbin *-ing*/-*ning*-päätteinen muoto. Sitä käytetään esimerkiksi partisiipin preesensissä, kuten *flyvning* (’lentävä’); tai -minen-muodossa, kuten *schwamming* (’uiminen’).

Lauseenvastikkeita esiintyy lähinnä kirjoitetussa kielessä. Yleisimpiä lauseenvastikkeita on *-ing*/*-ning*, esimerkiksi *seing* (’näyttäen’). Muita lauseenvastikkeena käytettyjä muotoja ovat partisiipin perfekti ja infinitiivi.

### Sanajärjestys

Vriisin sanajärjestys on väitelauseissa suora (subjekti– predikaatti– objekti) ja kysymyksessä joskus käänteinen, esimerkiksi silloin kun kysymyssana ei ole subjektina (kuten *Vem bor du med?*). Kysymyslauseen voi myös muodostaa yksinkertaisesti (predikaatti– subjekti– objekti). Esimerkiksi *Køpt du en ny auto?* ('Ostitko sinä uuden auto?'). Adverbiaalit ovat yleensä lauseen lopussa, järjestyksessä tapa – paikka – aika, mutta usein tästäkin säännöstä voi joustaa, jolloin kielestä kuitenkin tulee hieman runollisempaa.

### Muodollinen subjekti

Muodollisia subjekteja ovat *det* ja *dar*, esimerkiksi *Det var dejlig i Maj* (’toukokuussa oli ihanaa’) tai *Dar er aplen i basket* (’korissa on omenoita’).