Epizoda III: Tajemství Babylónu

**Zasazení historické a časové**

Mocné říši Babylón vládne Nabukadnessar II., který se rozhodne jednou provždy srovnat vzpurné Judejce a dobýt jejich jeruzalémský chrám, kde je veleknězem Ezekiel. Navíc prahne po jejich pokladech, zejména zlatém poháru. Svěří tento úkol vojákovi Labašimu, kterému se ho s pomocí jeho syna Nikanuura, fénické dívky Elissy a nějakých těch pastevců podaří získat, byť za to zaplatí životem. Král slavně vítězí a nechává zabít rodinu judejského krále Sidkiáše, kterého následně oslepí. Jeho vlastní dcera Eanna-szarra-usurr je z následného masakru v Jeruzalémě nenadšená. Nicméně Judejci jsou poraženi a ti významní jsou odvlečeni do Babylónu, mezi nimi i Salome a její bratr Jeremiáš, který se stane vůdcem Judejců v exilu. Nabukadnessar má pohár ve své moci, ale brzo z toho začne šílet.

**Pád Babylónu**

O šest let později vzrůstá moc perské říše a Nabukadnessarova manželka Amytis, dcera médského krále Kyaxerése II., a bratr Neriglissar se dohadují o vládu, neb král už opravdu není příčetný a páchá podivnosti s pomocí gardisty Sargona. Začínají se ztrácet děti. Nikanuur podezírá Jeremiáše, který s králem vede dlouhé rozhovory. Když je odhaleno hrůzné tajemství Nabukadnessarových zahrad a král sám páchá sebevraždu, rozhodne se Nikanuur přitvrdit a mučí Jeremiáše. Princ Amel-Marduk je korunován novým králem. Babylón je ovšem napaden Peršany pod vedením Kýra, a ti co se zachrání, prchají do Týru.

V Týru Elissa, nejmladší dcera týrského vládce Abdemona, vyjedná diplomatickou výpravu k Řekům, které chtějí přesvědčit o tom, že je třeba se spojit proti Peršanům. Například s Kartágem, kde vládne Elissin bratr Mago I. Elissa se také ujme velení výpravě, byť jejím oficiálním vůdcem je Řek Orfeus a doprovází je i další Elissin bratr, Kanmi. Sparta a Athény jsou ovšem dost na nože, navíc je sužuje podivná nemoc, která jim přijde důležitější, jak jim vysvětlí athénský vůdce Periklés i bojovník Sokratés. Elissa a spol. se činí a potkávají se mimo jiné s maskovaným Pagondasem, jednookým, šedovlasým (a snad špičatouchým) velitelem záhadných Bójóťanů, kteří pomáhají Spartě. Nakonec se vydají v doprovodu Duba hledat odpovědi do delfské věštírny, ale to jim přinese akorát víc otázek. Delfské kněžky jsou podivné společenství zelenookých ženštin, kterým se blýská v očích a jsou-li naštvané, umějí na člověka poštvat hady. Místní vykladač vizí je taky dost podivný. Akorát hlavní věštkyně, zlatovlasá a smutná (a snad špičatouchá) žena, se poněkud liší.

Skupinka se rozhodne pátrat po informacích z minulosti. Nejprve navštěvují knihovnu v egyptském Saisu, kde ještě stále vládne faraón Psamtik III., a čtou o dávné vládě Tausret a Siptaha, ale jsou přerušeni perským útokem na Týr. A na Egypt. Marně se snaží pomoci. Nakonec všichni prchají na Kypr, kde konečně získávají nějaké odpovědi od místního vládce Evagora a jeho knihovny - zdá se, že ta podivná nemoc měla vždy co dočinění s těžbou cínu a mědi, a zejména sléváním bronzu. Míří do Řecka, kde se jim konečně daří přesvědčit k boji proti Peršanům Spartu, když bójótský vládce Aklión domluví nafoukanému vládci Sparty, Leonidasovi. Nikanuur se potkává se svým bratrem Rihatem, který byl v Spartě vychován. A pak už je pro Sparťany čas vyrazit do bitvy.

Skupinka vedená Elissou se ale vrací do Delf, kde chtějí získat pomoc s hledáním léku na onu nemoc. Stanou se ovšem svědky příchodu záhadných Keltů a úmrtí zlatovlasé kněžky, která jim měla pomoci. A znovu potkávají Pagondase, který jim představuje malého synka smutné zlatovlasé kněžky. Jmenuje se Alexandr a ještě o něm určitě něco uslyší. Jednou totiž všechny ty Peršany porazí sám! Pagondas se ptá po jeruzalémské arše úmluvy, ale je mu sděleno, že i ta byla odvlečena do Babylónu a nyní je nejspíš v rukou Peršanů.

Plánování dalšího hledání léku ovšem přeruší vzkaz od Achnear, královny Kréty. Je to poněkud záhadný vzkaz, neb jakási Achnear měla vládnout Krétě už kdysi dávno, když Kréta ovládala Mykény a kolovaly historky o podivném býčím kultu a řeckém tributu Krétě. Přesto se tam vydávají a v krétském paláci na Knóssu objevují temnou pravdu o jeho vládkyni a o povídačkách o býcích. Nedopadá to pro ně dobře.

Vlastně, ti co umřou hned, jsou na tom vůbec nejlíp.