Virovitička županija

**Virovitička županija** postoji od 13. stoljeća kada Arpadovići osnivaju kraljevske županije kao administrativna područja, a Virovitička županija (Comitatus de Wereuche) po prvi put se spominje u listini kraljice Elizabete iz 1275. godine.

Sve do 15. stoljeća Županija je bila u posjedu ugarskih kraljica, a Virovitica je jedan od posljednjih gradova koje je osvojilo Otomansko Carstvo; u turske je ruke pala 1547. godine i ostala pod osmanskom okupacijom sve do 1684. godine.

Nakon oslobođenja Slavonije od osmanske vlasti krajem XVII. stoljeća, ovim je područjem upravljalo Dvorsko ratno vijeće u Beču s Dvorskom komorom sve do 1737. godine kada se osniva Pokrajinska uprava za Slavoniju koja je vodila sve pravne, političke, policijske i pravosudne poslove, dok su gospodarski poslovi ostali i dalje u nadležnosti Komore, a vojni poslovi pod Generalkomandom u Osijeku.

Godine 1744. Slavonija je podijeljena na civilno područje s uspostavljenom (obnovljenom) Virovitičkom, Požeškom i Srijemskom županijom te s Vojnom granicom. Tako je tada Virovitička županija, osim područja posjeda Virovitice obuhvatila područje Voćina, Orahovice, Našica, Valpova, Đakova, Retfale, komorskog grada Osijeka s njegovim kotarevima Aljmašem, Daljem i Erdutom.

Sam čin uspostave Virovitičke županije zbio se 1745. godine kada je 8. prosinca u Nutarnjem gradu Osijeku (Tvrđi) u Generalskoj palači pročitana povelja o imenovanju velikog župana Ljudevita Patačića de Zajezde prvim županom novouspostavljene Virovitičke županije.

Godine 1746. carica i kraljica Marija Terezija dodijelila je Virovitičkoj županiji županijski grb, a kao izvorni pečat Županije služio je stari slavonski grb s dijelom grba obitelji Patačić (sidro). Zastava je bila bijelo-plavo-bijela s tamnocrvenim poljem usred kojeg se nalazio županijski grb u bojama te iznad njega natpis PRO LEGE ET LEGE (Za zakon i sa zakonom).

Godine 1785. Josip II. ukida županije, a Virovitička županija ulazi u pečujsko okružje.Nakon rata s Mađarima i pripojenja Međimurja Hrvatskoj, 4. travnja 1848. godine Franjo Josip I. proglašava Oktroirani ustav koji Hrvatsku dijeli na šest županija (Riječku, Zagrebačku, Varaždinsku, Križevačku, Osječku i Požešku), a po tome teritorijalnom ustrojstvu Virovitička županija potpala je pod Požešku županiju.

No, već 1854. godine uvođenjem apsolutizma ukinute su županije kao samoupravne teritorijalne jedinice, da bi padom Bachova apsolutizma bio vraćen stari županijski sustav uprave i ustavnog uređenja. Namjesničkom vijeću u Zagrebu s banom na čelu tada je bilo podređeno sedam županija (Zagrebačka, Križevačka, Varaždinska, Riječka, Požeška, Virovitička i Srijemska). Tako je za velikog župana virovitičkog 1861. godine imenovan đakovačko-srijemski biskup Josip Juraj Strossmayer koji 1862. godine podnosi ostavku na mjesto župana kao znak svoga neslaganja s politikom Beča, a posebno Pešte.

Osnivanjem Zemaljske vlade u Zagrebu 1869. godine kao vrhovne upravne vlasti na području
Hrvatske i Slavonije koja je postojala sve do 1918. županije su doživjele tri razdoblja:

* od 1870. do 1874. godine - županije nisu samostalni i posebni upravni organi;
* od 1875. do 1886. godine - županije su samoupravni organi sa svojim županijskim tijelima te su podijeljene na podžupanije, tj. kotareve;

* od 1887. do 1918. godine - županije ponovno djeluju kao samoupravni organi, a broj županija povećan je na osam: Ličko-krbavska, Modruško-riječka, Zagrebačka, Varaždinska, Bjelovarsko-križevačka, Požeška, Virovitička i Srijemska, a ukidaju se podžupanije te uvode kotarevi.

Raspadom Austro-Ugarske Monarhije i stvaranjem Države Slovenaca, Hrvata i Srba odnosno Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca od 1918. do 1929. godine došlo je do zanemarivanja tradicije tisućljetne upravne organizacije u Hrvatskoj i uveden je centralizam iz Beograda. Tako se 1922. godine ukida Zemaljska vlada u Zagrebu, a uvodi Pokrajinska uprava za Hrvatsku i Slavoniju, te oblasti. Takvo stanje traje sve do 1929. godine kada se 10. studenoga uvodi apsolutizam, a država proglašava Kraljevinom Jugoslavijom.

## Veliki župani Virovitičke županije (1745. - 1929.)

* Ljudevit grof Patačić de Zajezda  1745. - 1756.
* Biskup Đuro Klimo (administrator)  26. 4. 1756. - 1761.
* Ivan grof Patačić de Zajezda (administrator)  3. 1. 1761. - 1766.
* Kristofor grof Neczky de Niezk  29. 1. 1766. - 1783.
* Juraj grof Niczky de Niezk   1783. - 1785.
* Franjo grof Szecsenyi de Sarvar (administrator)  10. 11. 1785. - 1790.
* Juraj grof Niczky de Niezk   29. 3. 1790. - 1811.
* Josip grof Majlath de Szekhely  1811. - 1818.
* Antun barun Adamović de Csepin (administrator)  8. 6. 1818. - 1825.
* Josip grof Majlath de Szekhely  4. 5. 1825. - 1827.
* Emerik grof Lany de Kis Szanto   1827. - 1830.
* Franjo grof Szegedy de Mezo Szeget  1830. - 1841.
* Josip grof Šišković de Almas et Godre  6. 11. 1841. - 1850.
* Petar grof Pejačević de Verocze   22. 7. 1850. - 1861.
* Biskup Josip Juraj Strossmayer  5. 1. 1861. - 21. 4. 1862.
* Ladislav pl. Delimanić   21. 4. 1862. - 1867.
* Petar grof Pejačević de Verocze  27. 7. 1867. - 1870.
* Miroslav pl. Kraljević  30. 1. 1870. - 1875.
* Mirko Kršnjavi  15. 3. 1875. - 1886.
* Dr. Theodor grof Pejačević Virovitički  25. 6. 1886. - 29. 10. 1910.
* Levin pl. Csavrak Letovanički  23. 12. 1901. - 19. 10. 1904.
* Antun pl. Mihalović   19. 10. 1904. - 9. 8. 1907.
* Vladimir barun Rajačić   13. 12. 1908. - 10. 6. 1910.
* Franjo pl. Kukuljević Sakcinski   14. 12. 1911. - 12. 2. 1912.
* Ivan barun Adamović Čepinski  2. 10. 1913. - 8. 12. 1918.
* Dr. Dragutin Tončić  19. 12. 1918. - 1. 6. 1919.
* Ing. Dragutin Šaj  27. 4. 1919. - 6. 4. 1920.
* Dr. Jovan Božić  16. 4. 1921. - 3. 1. 1923.
* Dr. Franjo Gabrek  31. 12. 1922. - lipanj 1924.
* Dr. Ante Perković   5. 6. 1924. - 18. 7. 1925.
* Dr. Ljudevit Gaj   4. 8. 1925. - 15. 10. 1927.
* Dr. Ivan Frančić  15. 6. 1927. - 1927.
* Dr. Radmilo Vujović  14. 10. 1927. - 1928.
* Dr. Marijan Hanžeković  13. 1. 1928. - 12. 1. 1929.
* Dr. Juraj Kučić   12. 1. 1929. 29. 9. 1929.
* Dr. Ante Perković  1929. - 10. 11. 1929.

## Izvori

* Ivan Horvat: Naših prvih 15 godina - Crtice iz prošlosti Virovitičko - podravske županije