Midthlandi nyelv

Skandináv ny. cs.

Skandináv Félsziget kivüli ny. cs.

''***Ez az oldal még szerkesztés alatt áll.''***

A **Midthland nyelv** (midth. *Miðlänska*) legközelebbi rokona a ízland. Bár az utóbbi időben, elszigetelt fejlődési utat járja be, és a félszigeten élő skandináv beszélők már nem értik meg ezt a nyelvet nagyon.

## Írás

### Ábécé

Latin ABC

A midthlenska nyelv hivatalos ábécéja.

 Jj
 /ʒ/
 Tt
 /t/
 Úú

### Hagyományos hangjelölés nevekben

Mássalhangzók (kiejtés magyar/midthlandi)

 ts
 tch
 gh
 ss

## Szókincs

A midthland nyelv szókincse a szótöveket tekintve kb. 76%-ban german eredetű

## Nyelvtan

### Toldalékok

Többes szám: Ulfur (farkas) - Ulfur + er = Ulfurer (farkasok)

Fosztóképző: Khlok (bölcs) - Å + khlok = Åkhlok (bölcstelen)

Melléknévi igenév:Twed (mosni) - Twed + par = Twetpar (mosó)

Főnévi melléknév: Élt (Tűz) - Élt + ligh = Éltligh (tüzes)

Melléknévi főnév: Heggur (lassú) - Heggur + het = Heggurhet (lassúság)

Melléknév - határozószó: Personligh (személy) - Personligh + en = Personalighen (személyesen)

Fönévi igenév: Ére (dicsőség) - Ére + lighä = Érelighä (dicsőitsék)

Igenévi főnév: Till (ír) - Till + ing = Tilling (író)

### Főnév

A midland főneveknek két nemük van: semleges és hímnem névelője: *én,* és nőnem névelője: *ene* amelyek még határozarlan névelőt is jelőlnek. A legtöbb főnév közös nemű. A nőnemet csak végződéssel lehet megkülöniteni (végződése : -e). A közös nemnek nincs meghatározott végződés. Határozott névelő a *ðe*.

#### Névmások

##### Mutató névmás

Ðe/Ðette - ez, Ðetter - ezek, Ðå/Ðåtte - az, Ðåtter - azok.

##### Birtokviszony

Amikor a birtokos megelőzi a birtokot jelölő szót, akkor a birtokos **–ir**ragot kap: **Peter'ir bók.** (Peter könyve).

### Melléknév

A melléknevek lehetnek „tiszták” (például: **søed**: édes, **suir**: savanyú, **hvad**: fehér), vagy más szófajból képzettek. Példa a főnévből képzett melléknévre: **polke** (a fiú) ; **polkèligh** (fiús).

 Képzése
 Példák
suir (savanyú)
hvad (fehér)

A melléknévi szerkezetekben a melléknevet a főnévvel megegyező esetben és számban kell szerepeltetni. Ez a „tiszta” mellékneveknél (amelyek a szótárban közös nemben szerepelnek) Semlegesben határozott esetben –þ, többes számban –er végződést jelent: én stóer polke ((egy) nagy fiú); ðé stóer polkér (a nagy fiúk); ene søt barne ((egy) aranyos gyerek); ðe søt barnér (az aranyos gyerekek).

#### A melléknevek fokozása

A melléknevek fokozás szempontjából a merer/mester (inkább/leginkább) segédhatározószó segítségével fokozzuk.

* søt - merer søt - mester søt

#### Hasonlítások

Azonosság: **lighe sæ** + melléknév + **ssem**: Þu **är lighe sæ stærèk ssem han.** (Ugyanolyan erős vagy, mint ő.)

Azonosság tagadása: e**kker sæ** + melléknév + **ssem**: **Mette iss ekker sæ khøn ssem Lise.** (Mette nem olyan szép mint Lise.)

Különbség: Melléknév + **-ère** + **ent**: **Jonas iss stærkère ent Jakob.** (Jonas erősebb, mint Jakob.)

A **megel** a megszámlálhatatlan főnevek előtt áll: megel maþ (sok étel), megel vant (sok víz).

### Számnevek

#### Tőszámok

21 twegoerr, 34 þregofyra, 45 fyregofeem, 111 hundra-og-élwa, 1211 tusen-og-tweirhundra-og-elf.

#### Sorszámok

Rendhagyóvá válnak a következő számok: **1, 2, 6, 7, 8, 9.** azaz **fyrsde, sinssde, seisde, sjadè, ede, nejeide**. A többi számhoz -de végződést kell adni hozzá.

### Igemódok

Kijelentő mód: Jag är ríta - Írok

Kötőmód: **Fasstè** ðe húss binn mig. - Bárcsak a ház enyém lenne.

Felszolító mód: **Gera** är ríta! - Írjál!

## Története

### Nyelvstilusok

Négy nyelvstilus van, amely közöttük hármat már nem használnak. A stilusokat beszédnek nevezik, mert nem csak irási külömbségeik vannak, hanem beszédi is.

* Island Miðland maal (Ízland Midthlandi beszéd)- nagyon eltérik az eredeti nyelvtől, szavak többsége hasonlit ízlandira.
* Alt Literatuur Midthländ måll (Óirodalmi Midthlandi beszéd)- első hivatalos és most már nem használnak. Abban vannak a külömbségei, hogy esteket használnak ebben a stilusban.
* Ny Literatúr Miðländ tungmåll (Újiridalmi Midthland nyelv) - most használnak. Francia-Ízland-Svéd-Norvég hatásai vannak.
* Niderlanden Mithlanden mooll (Holland Midthlandi beszéd) - most már elveszitette a népszerüségét.

### Korok

A midthland nyelvnek nincs meghatározó időbeli korszakai, mert a nyelv folyamatosan változott. A nyelvnek a korszakait ugy lehet csoportositani a nyelvhatok szerint.

* Svéd kor: A nyelv svédböl indult ki és ennek a kornak a nyelv részei egyáltalán nem hasonlitottak egymásra. Ég helyett Jag volt, a Þu helyett peddig Du volt és igy más szavakkal.
* Holland kor: Ennek a kornak nincsenek nagy jellemzői, **IJ** betű csak marad meg ebböl a korszakból.
* Első átmeneti kor: A Holland és Ízland korok közötti korszak. Jellemzői: szavak folyamatos változása, szinonimák létrehozása, ragozás behozása.
* Ízland kor: Ez a kor nagy változást hozta a nyelvben, a szókincse teljesen kezdődött változni, személy névmások teljesen változása írásban és beszédben, három idő csak megjelenik.
* Második átmeneti kor: Ennek a kornak jellemzői: himnem és semleges nem összeolvadása, német hatás (-e végzödő szavak nő neműek), ragozás teljes elfelejtése.
* Harmadik átmeneti kor: norvég és francia hatás.
* Jelenkor: A himnusz leirása/forditása óta számitható. Francia-Ízland-Svéd-Norvég nyelvek hatásai.

### Esetek

Az eseteket nem szoktak használni mindennapi életben, ugy hogy esetek kimentek a használatból.

Pl.: Ulfur - farkas

 N/E/Alanyeset
 G/E/Birtokoseset
 I/Eszközhatérozói eset

## Mondattan

### Alapok

Alany: aki a cselekvést végzi, akivel valami történik.