Burgundia

Történelem(röviden)

Burgundia történelme olyan hosszú, hogy folyót lehetne vele rekeszteni. Ezért koncentráljunk 16. századi történelemre. 1495-ben hosszú, véres polgárháború végén a Burgund városok letaszították a trónról a Buorbon királyt, ezután a nemzet élére Benjamin Lambert állt, aki a polgárháborúban győzelemre vezette a városállamok szövetségét.

Polgárháborús Történelem(Bővebben kifejtve)

Előzmény

1483-ben Burgundia elszakadt a Francia Királyságtól. 1483-ban került hatalomra I. Bourbon (Ostoba) Károly, egy gyengekezű uralkodó, akinek hataloméhségéhez nem társult ravaszság, vagy intelligencia. Uralkodása kezdetén a papság és kereskedők jogait megvágta a nemesség javára. Birtokokat osztott szét, majd vett el, és mindezt kénye kedve szerint tette. A végső szög azonban az volt, hogy a királyi városok jogait egyszerűen elvette. Az egykori Német Római, valamint Burgund városokban 1485 VIII. 1-étől kezdve lázongások törtek ki. Ezek egymástól függetlenek voltak, vezetőik a polgármesterek voltak.

Első szakasz:(1485-1490)

A kezdeti szakaszban a szórványos lázadásokat könnyedén letudta verni a király. Legalábbis ezt gondolta az uralkodó. Ugyanis a felkelés olyan volt, mint egy bozóttűz. Ha valahol eltaposták, máshol jelent meg. A városállamok elkezdtek diplomáciai tárgyalásokat kezdeni egymással. Ennek a kezdeményezésnek lett vezetője Benjamin Lambert, valamint segítőjére egy fiatal pap, a későbbi bíboros Joseph Yannick személyében lelt.

Második szakasz:(1490-1495)

1490 május 20-án (Ez a nap azóta nemzeti ünnep) A városállamok a Marseille-i mezők mellett szövetségre léptek egymással a királlyal szemben. A polgárháború új szakaszba lépett. A gerilla harcmodort felváltotta a nyílt csaták. Lambert pontosan tudta, hogy a lovagokkal szemben nem tud felmutatni hasonló kaliberű elit egységet. Viszont a lovagok nem legyőzhetetlenek. Az angolok már legyőzték őket Crécy-nél. A megoldást pedig egy új harcmodor jelentett amit spanyol zsoldosok hoztak be az országba. De hogy kerültek oda spanyol zsoldosok? Mind a Habsburgok, mind az angolok támogatták a lázadást zsoldosokkal, felszereléssel. Ez az új egység pedig a Terciók voltak.

Avignoni csata (1495)

Öt év döntetlen csatározásai után elérkezett a pillanat. 20000 Városállami indult a főváros felé hogy egyszer s mindenkorra véget vessen a kegyetlen háborúnak. VIII. Károly 30000 főjével magabiztosan magáénak tudta a számbeli fölényt. A találkozásra za Avignon melletti mezőknél került sor. Ez volt a burgund terciók debütálása. A csata a kor szokásainak megfelelően minimális tüzérségi párbajjal kezdődött. Majd a király elkövette a csata első, és élete utolsó hibáját. Lovagjaival nyílt rohamot indított a pikások falának. Az eredmény halálos. A király a csata első órájában holtan rogyott össze. A maradék sereg elmenekült, átállt, vagy megadta magát. Az ütközet végére elesettek száma 10000 volt, ebből 8000 Királypárti volt. Azonban a megmaradt királypárti sereg felbomlott, további harcértéket már nem viselt. 10 évnyi vér és szenvedés után Burgundia lerázta magáról a királyok uralmát.

Milánói Kaland (1499)

A 16. század előtt egy évvel Bemjamin Lambert szövetségre lépett Cesaire Borgiával egy nagyhatalmú Itáliai herceggel, hogy közös erőkkel legyőzzék a Milánói Hercegséget. A hadseregért cserébe Burgundia jelentős pénzösszeget kapott volna. Azonban Borgiának egyszerűen nem volt elegendő aranya arra, hogy fizethesse az összeget, nem is akarta. A csalódott és átvert Lambert egyszerű modszerhez folyamodott. A sereg kivonulása közben leszakította Savoyát, majd az anyaországhoz csatolta. Borgia belső ellenséggel küzdött, ezért nem tudott válaszcsapást mérni.

Politika

Az ország hatalmi rendszerének alapját a városok adják, pontosabban azok vezetői. A nagy tanács hatvan tagját 20 város választja ki 5 évre Ezek a városok:

1.     Marseille

2.     Peccais

3.     Montpellier

4.     Narbonne

5.     Arles

6.     Avignon

7.     Lyon

8.     Dijon

9.     Besancon

10.  Lausanne

11.  Genf

12.  Bern

13.  Basel

14.  Nancy

15.  Reims

16.  Saarbucken

17.  Trier

18.  Clermont

19.  Toulon.

20.  Mainz

Eme tanács részt vesz a döntéshozásban, szavaz, ugyanakkor a Praetornak vétójoga van. Viszont amennyiben a Praetor a vezetésre alkalmatlanná válik, a tanácsnak jogában áll megbuktatni.

A tanács tagjai általában a leggazdagabb emberek a városukban, így ők rendelkeznek a legtöbb hatalommal. A monarchiákkal ellentétben itt a nemesség nem létezik, hiszen a nemesi oklevél jelentéktelen. Persze a leggazdagabbak ősi nemesi családból származnak, de ez inkább presztízs, mintsem tényleges előny.

A praetorok a Római Köztársaság választott magistratusai (főtisztviselői) voltak, feladatuk a városi rend fenntartása, illetve ezen belül a polgári és büntetőjogi ügyekben való bíráskodás volt. Ezt a hagyományt vette át Burgundia, azonban itt csak egy Praetor van és a megválasztása egy életre szól. A hatalom az ő kezében összpontosul.  A választásért a Tanács felel.

Praetorok:

Benjamin Lambert: 1495-1510

Garner Mercier: 1510-

Haderő:

Burgund Terció: Eme alakulatok adják a hadsereg gerincét. Egy teljes Terció kb. 3000 főt számlál, azaz 6 századból áll össze(500 fő). Ezt a haderő felállást a spanyol zsoldosok hozták be a polgárháború idején. Ezek a csapatok  állandó haderőt alkotnak szemben a lovagi haderőkkel. Kiképzésük folyamatos, békeidőben rendfenntartó erőként is bevethető. Egy terció összesen 3 fő egységtípust foglal magába.

1. Pikások: A sereg magját alkotják. Az ókori falanx feltámadásának tekinthetők 3-5 méteres pikáikkal. A főbb csapatok jelentős páncélzattal voltak ellátva, igaz jóval könnyebek voltak, mint a lovagi vértezetek. A jobban képzett csapatok fém vértezettel voltak ellátva, ugyanakkor költségvetési szempontok miatt a rosszabbul kiképzetteket bőrpáncéllal látták el. Bár jónéhányan rendelkeztek karddal, azt csak legvégső esetben használták.

2. Arkabúz: Az Arkabúz magyarul talán a kézi ágyú kifejezéssel lehet a legpontosabban körülírni. Ezek a fegyverek jóval nehezebbek voltak, mint a muskéták, lőtávjuk is kisebb volt, ugyanakkor közelről halálosak voltak.

3. Múskétás:  A múskéták jóval könnyebbek, mint az arkabúzok emiatt a muskétások jóval mobilisabbak, emmellett lőtávjuk is jóval nagyobb.

Egyéb egységek a seregben:

Svájci Gárda: Burgundia két tartománya az egykori Svájci Konföderációhoz tartozott. Ezek a területek komoly autónómiával rendelkeznek, a lázadások elkerülése érdekében.  A Svájci Gárda a krémek krémje. Alabárddal, karddal felszerelt páncélózott gyalogság, akik kemény kiképzésen esnek át. A létszámuk limitált mindössze 2000 fő.

Lovasság: A lovagi hagyományok újra gondolva. Könnyebb páncélzat, gyorsabb, agilisabb lovassági harcmodor. A burgund hadviselésben a feladatuk az ellenség szétszórása és az esetleges egyesülés megakadályozása.

Tüzérség: Pontatlan eszközök, több ember menekül el mint amennyi meghal miattuk.

Gazdaság:

Az ország gazdaságilag szerencsésnek valhatja magát, hiszen gazdag mind ásványokban mind élelmiszerben. Ám a főhangsúly a kereskedelemre helyezkedik. Burgundia összeköti a hanza kereskedelmet a Földközi-tengeri kereskedelemmel.

Linkek:

Event I.