Dějiny východního kontinentu

Není-li uvedeno jinak, níže jsou pouze události, které byly před Záplavami běžně známé učeným lidem, většina z nich je ve všeobecném povědomí obyvatel východu.

Rok 0 je považován za začátek událostí okolo Copáka. Je to tedy rok těsně před Záplavami běsů.

## Věk legend

Období zhruba 1600 let, které je plné elfích legend, kterým nikdo jiný nevěří, a vlastně sami elfové (západní) také ne. Údajně existuje vyspělá civilizace temných elfů, která se zde potkala s jinou civilizací s vyspělým typem magie, který elfové vůbec neznají. Legendy jsou následně plné vyvolávání magických bytostí, magických katastrof, oživlých mrtvol, válek se skřety, démony a minotaury. Méně známé legendy mluví i o tom, že (temný) elf Mordén zneužil magii a způsobil Soumrak, který skončil občanskou válkou mezi temnými elfy, byl ale s pomocí západních elfů (dle legendy byl obnoven kontakt) nakonec poražen, stejně jako jeho démoni. Temní (východní) elfové se rozpadly do několika skupin a obývají různě bizarní oblasti (poušť, podzemí, říši mrtvých).

Všem legendám z této doby ale věří jen elfové (někteří), ostatní dokonce většinu popírají, protože k lidským břehům přeci jako první dorazili lidé vedeni Dechejem.

Trpaslíci tvrdí, že k východu připluli také v tomto věku, čímž řešili přelidnění a neschopnost se uživit. O novém kontinentu se dozvěděli od elfů (západních - takže nějaký kontakt mezi východem a západem v tomto věku asi existoval), plány na stavbu lodí ukradli taktéž od nich během vleklé války s elfy. Pronajali si kus půdy od lidí na pobřeží oceánu, aby si lodě vystavěli. Tyto legendy nejsou moc rozšířené, protože trpaslíci se zejména vychloubají tím, jak obelstili elfy (mapy, plány lodí) i lidi (kteří se nechali za pár šupů nájemného připravit o nejlepší území na východě), což elfové i lidé popírají. Navíc trpasličí legendy nepotvrzují vůbec nic z těch elfích, dle trpaslíků bylo pobřeží prázdné a neobydlené.

Trpaslíci budují na východě obrovskou Citadelu (komplex v Srdci hor mezi Assuriamem, Ealonem a Sondosií), výstavní sídlo trpaslíků. Stojí kus dál od pobřeží, vedle toho vybudovali menší povrchové vesničky (zejména na pobřeží). Vše staví velice bytelně, protože očekávají invazi monster z elfích legend, ale nic z toho se neděje. Pobřežní většinou poté opouštějí a cestují do hor, kde zakládají po vzoru Citadely menší sídla. Trpaslíci vysílají velké skupiny do okolí, aby cestovali krajem a hledali vhodná místa k osídlení.

Později však legendy také mluví o boji se skřety a nemrtvými, trpaslíci ztrácejí legendární Trůn pod Citadelou.

## Věk Dechejských rytířů

- 270 Assuriamský král se potýká s problémem, že veškeré území své země už rozdal leníkům. Šlechta, církev i města sílí a král potřebuje rozšířit své državy – v zájmu pokroku a šíření dechejské víry financuje z peněz nákladnou objevnou výpravu, založenou na trpasličích a elfích zkazkách o zemi na východě. **Novou zemi skutečně objevují, veškeré její území rozhodnutím krále patří koruně a církvi (o kterou se král opíral, tudíž jí musel něco dát).**

- 250 na Nový kontinent cestují lidé – Assuriam zakládá několik osad na břehu nového světa. Král financuje stavbu několika pevnůstek a organizuje několik kolonizátorských a objevitelských výprav. **Nové území spravuje místokrál společně s funkcionáři dechejské církve**.

-240 král chce opět z prostředků státu zorganizovat další objevitelskou výpravu, odpor šlechty a měst. Šlechta ho donutí místo toho podpořit soukromé výpravy (šlechty a bohatých měšťanů), jejichž velitelé dostávají nově nabyté území v léno, zatím nedědičně.

- 230 o novém objevu se dozvídá i **Ealon a Sondosia** a zakládají své kolonie poblíž. Avšak ne v přílišné vzdálenosti od Assuriamu, protože assuriamský král si nárokoval celou půdu Nového kontinentu pro sebe. Assuriam protestuje. Zasahuje církev, která uznává právo ostatních zemí zakládat kolonie na novém kontinentu, a církev bude „jednotícím prvkem“. **Tím fakticky církev získala převažující moc na Novém kontinentu. Vůli církve reprezentuje Řád dechejských rytířů**, částečně nezávislá organizace zplnomocněná dechejským Patriarchou.

- 180 příjezd prvních lidských osadníků na území **Nového Přímořska**, založení **Zátočiny**. Původní Nové Přímořsko byl vcelku divoký, nepříliš úrodný a lesnatý kraj, bylo třeba z něj **vyhnat skřety, minotaury, obry a bazilišky, později dochází i k problémům s krolly**…

- 160 se na severním pobřeží zakládá velká osada **Královo** (je tam vcelku úrodná půda a řídké lesy bez stvůr), dnes je druhým největším městem Nového Přímořska. Přístup je zprvu ale spíše po moři, neboť cesty mezi Královem a Zátočinou ještě téměř neexistují – musí se skrze Baziliščí hory, tedy kraj skřetů, obrů a další havěti, a v okolí budoucího Ilvaenu je několik velkých skřetích hradišť

- 140 spor o Hobití ostrovy se Sondosií (ty ostrovy jsou na pomezí přímořských i sondosijských kolonií, ale hobití kolonisté se nevyjádřili, ke komu formálně patří) – tak se harašilo zbraněmi a v pohraničí se zmobilisovala zemská hotovost obou států, ale vojenská tažení se ztratila v Rudných horách a pak došlo k mírové dohodě – ostrovy, dnes označovány jako Souostroví sporu, patří Přímořsku, ale to musí platit roční poplatek Sondosii (tabák, med, koření, víno, košíkářství, keramika…)

- 135 vzniká **Ilvaenský kruh magie čarodějné a Vysokého učení theurgického**, v okolí vzniká **Ilvaen** (který se zuby nehty brání před skřety, pomocí meče i magie), zhruba ve stejné době vzniká i **Almaen**, na obou místech se usazují výhradně elfové, lidé přijíždějí až pak. Pár let nato se elfům z Almaenu nelíbí, kolik je v jejich městě lidí, a osadu opouštějí a zakládají **Nový Almaen**, město lesních elfů.

- 130 – 60: totální vyhnání skřetů na východ, tzv. „**skřetí války**“ (nejvíc jich bylo v okolí Zátočiny, na Kraji světa, v okolí Ilvaenu a na části severního pobřeží). Hojně se využívala magie a alchymie, příroda je kvůli tomu dodnes dost poškozená (vznikala tzv. **jedoviska**, tedy místa, kde normální příroda už nežije…). Každopádně se do skřetích válek významně zapojili mágové, každý studovaný mág by o této válce měl vědět. Vedle vyhánění skřetů se též téměř vyhubili obři (kde se obři vzali, to nikdo neví…) a praví bazilišci z Baziliščích hor na severu od Ilvaenu i z Rudných hor na jihu země.

- 80: objevení zlata na území Divoké výspy, vzniká Divoká, **nad bezpečnosti pozemních cest mezi Almaenem a Divokou dohlíží Řád mramorových poutníků,** který vzniká v této době.

- 70: kromě poctivých osadníků se v Novém Přímořsku usazují i **bandité a hlavně piráti**, kteří kradou lodě a obývají pobřežní ostrůvky poblíž Zátočiny a Králova. Časem dochází k tzv. **válce s piráty**, královské flotile a vojsku se daří významnou část pirátů porazit, jenže pochytat je všechny se nepodařilo nikdy a tak je pirátský problém aktuální i dnes.

- 60: druidi, kteří zde žili snad ještě před příchodem lidí, provádějí „velký nábor“, neboť potřebují uklidňovat místa zničená válkou se skřety. To se nelíbí lidským osadníkům a začínají dělat druidům naschvály, například zřizují v Zátočině Arénu, kde se bojuje dosti nevybíravým způsobem se zvířaty.

- 50-45: **válka s druidy**, je dost zničen Kraj světa (tedy i Nedar) a pár míst na severu a v okolí Ilvaenu. Nejvíce na tuto válku doplatili venkované v lesnatých oblastech, spousta vesnic bylo lesem pohlceno či zničeno, později druidi útočí jen na vojenské cíle, kvůli čemuž začínají válku prohrávat. Válka končím „**almaenským kompromisem**“ – lidé nebudou v určitých oblastech lovit zvířata a kácet stromy, lidé nebudou zvířata zbytečně týrat, za to jim druidi budou dodávat divoká zvířata (pro hospodářské účely a tak) a pomáhat lidem, jako to dělávali před válkou. Almaenský kompromis je pro druidy hanebností, skuteční druidi s ním nesouhlasí a odchází na východ, do Chladného lesa… Co se s nimi stalo, málokdo tuší…

- 40: krollové dělávají pár nájezdů na Divokou výspu, ale nic vážného, jsou vždy odraženi (výjimkou je pár vypleněných vesniček). Ale někde se krollové učí mluvit lidskou řečí, několik lidí přijmou mezi sebe…

- 35: další spory o Souostroví sporu. Přímořsko již nechce platit, hobiti se hlásí k němu a když se král Sondosie jménem arcikrále ze staré Sondosie vzdává nároku na tyto ostrovy, již není pochyb, že Hobití ostrovy jsou součástí Přímořska.  Zhruba od konce této války se všechna plavidla východu, kromě assuriamských, povinně registrují v rámci Námořní unie.

- 25: pod záštitou **Řádu Svěceného meče** jsou organisovány dobyvačné a průzkumné výpravy na východ, za hranice známého světa. Tam se plení převážně skřetí vesnice a města, úspěchy jsou střídavé. Každopádně z těchto výprav v Přímořsku velice bohatne **Řád Mramorových poutníků**, neboť pokud se mladý šlechtic připojí k výpravě na východ, přenechá do úschovy svůj majetek právě Řádu… který jej opatruje za určitý poplatek a pokud se majitel nevrátí, často celý majetek připadne Řádu.

- 10: v Almaenu dochází k tajemným vraždám, moci se poté ujímá Jarogleg. Na frontě se skřety došlo k poslednímu lidskému vítězství proti skřetům, v bitvě o Křivý vrch. Skřeti jsou od té doby velmi opatrní a jednotní, už se navzájem ani moc nezrazují jako dřív, sjednocuje je velekrál Salg-adh-Ghín. Námořní unie ztrácí na významu.

-5 až současnost - východ se sice (kromě Assuriamu) sjednocuje a začíná si částečně uvědomovat hrozbu pádu Dechejova města, stále ale není žádné velké úspěšné tažení, samé mrtvé body. **Ze západu náhle přestávají připlouvat lodě.** Několik událostí vede k **pádu Dechejova města** - na východě zrušení řádu Mramorových poutníků (šlechta záviděla jeho bohatství), východní Přímořsko je pod náporem krollů, Sondosia si pletichaří proti sobě, Assuriam stále to samé, v Ealonu umírá místokrál bez nástupce. Skřeti po několika letech blokády Dechejova města jej dobývají.