Co to je Humánní Geografie?

*Přemýšleli jste někdy o slovech a o tom, proč má něco určitý název? Třeba tohle je rostlina nebo moje nehty jsou modré nebo točíme v Miami - ale kdo o tom rozhodl? U spousty slov asi příliš často nepřemýšlíme o tom, odkud pocházejí.   Ale jména jsou důležitá - umožňují nám mluvit o věcech, sdílet myšlenky a dokonce vytvářet identitu. Teď už víme, že zeměpis je mnohem víc než jen znát názvy států a hlavních měst a pamatovat si místa.   Ale připouštím, že geografové často vědí, kde se spousta míst nachází a jak se jmenují. Ukazuje se, že vědět, jaké je hlavní město Indonésie nebo která země jako první prohlásila ledovec za mrtvý, se často děje díky tomu, že se učíme o tom, jak spolu sociální a fyzické systémy interagují. Od pěstování banánů a brambor až po potenciální účinky přírodních nebezpečí - vždy jsme viděli, že lidé a naše životní prostředí se vzájemně ovlivňují. Vytváříme bohaté kultury, orientujeme se v ekonomických systémech a organizujeme se prostřednictvím politiky - rádi stavíme fyzicky i metaforicky a mnoho z toho, co stavíme, pochází z prostředí kolem nás a ovlivňuje ho. V další polovině seriálu se tedy podíváme na to, jak se ve světě spojují lidé, moc a ekonomika a jak ovlivňují lidi i nelidi. Jmenuji se Alizé Carrère a toto je Crash Course Geography.*

Humánní geografie využívá kombinaci prostorových, fyzikálních a sociálních věd k vyprávění komplexního příběhu o světě. Tento příběh se zaměřuje na prostorové vzorce lidí a na to, jak jsme dali smysl místům, která obýváme, zkoumáme nebo vytváříme - například tím, že jim dáváme jména! A jako humánní geografové se snažíme odpovědět na otázky, které věnují zvláštní pozornost způsobu, jakým jsou ve světě rozmístěni lidé, moc, peníze, budovy a mnoho dalšího.   Například jaké procesy určují, kde se lidé pohybují v prostoru? Proč lidé staví, obchodují, spotřebovávají a tvoří tam, kde staví?   A proč se tyto vlastnosti v prostoru mění? Proč nejsou všichni lidé a místa prostě... stejní? Nástroje humánní geografie jsme vlastně již použili, když jsme se zabývali například ekonomikou banánových plantáží nebo vztahy mezi lidmi či skupinami lidí, kde má jeden člověk nebo skupina vliv na druhého. Tato politická moc se projevuje, když mluvíme například o přístupu k vodě nebo o motivaci k výstavbě v záplavových oblastech. Země je však velká a k plnohodnotnému zvládnutí humánní geografie bychom potřebovali ještě několik dalších nástrojů.   Kromě nástrojů, jako jsou mapy a dálkový průzkum Země nebo průzkum půdy a vegetace, které nám poskytují údaje o tom, co tvoří naši fyzickou krajinu, jsou nástroji, které budeme potřebovat v budoucnu, vlastně koncepty, které pomáhají řídit naše myšlení.

Například pojem místa, neboli význam, který dáváme místu, a pocit sounáležitosti, který získáváme z toho, že si místo fyzicky a v mysli vytváříme. Machu Picchu, Velká čínská zeď nebo Dlouhá čínská zeď, poloostrov Yucatán nebo jakýkoli jiný název, který místu dáváme, se nazývá toponymum a je důležitou součástí toho, jak o místě přemýšlíme. Něco podobného, jako je moje jméno důležitou součástí mě samotného. A pokud se ponoříme do historie toponyma, poznáme historii samotného místa a uvidíme, jak se v průběhu času měnilo a jak různé politické a kulturní síly působí na vytváření identity místa. Stejně jako to, jak jsem přišel ke svému jménu a jak se měnilo, nebo jaké jsem dostal přezdívky, může vypovídat část historie o mně. Studium místních jmen je vlastně důležitou součástí kulturní geografie, která je jedním z mnoha podoborů humánní geografie. Zkoumá, jak jsou markery naší identity viditelné v prostoru - jako jména, jazyk, náboženství, umění a desítky dalších projevů. Podívejme se třeba na nejvyšší bod Severní Ameriky: je to hora dosahující výšky něco přes 6190 metrů, kterou někteří znají pod názvem Mt McKinley na území, kterému dnes říkáme Aljaška. I kdybychom o tomto místě a prostoru, v němž se nachází, nevěděli nic jiného, už toponymum Mt. McKinley nám dává určité historické a kulturní souvislosti.   Je to odkaz na 25. prezidenta Spojených států, což signalizuje, že se jedná také o místo v USA.

Nebo bychom mohli využít další konceptuální nástroj: pojem měřítka neboli vztah místa ke zbytku světa. Tato hora dostala jméno Mt. McKinley od hledače zlata z Ohia, který o ní napsal do novin The New York Sun v roce 1897, těsně předtím, než McKinley získal prezidentský úřad. Také další místa na Aljašce dostala jména podle politických osobností z Ohia, jiných států USA a Velké Británie, která byla hojně publikována v článcích a použita v oficiálních mapách vytvořených lidmi, kteří nepocházejí z Aljašky. O několik let později, v roce 1901, Rada pro zeměpisná jména, která je divizí Geologické služby Spojených států, oficiálně pojmenovala horu Mount McKinley. A to byla jedna z mnoha změn názvů na Aljašce, v USA a po celém světě, které přesunuly pravomoc pojmenovávat místa od obyvatel v místním měřítku k lidem s pravomocí v národním a globálním měřítku, aniž by zastupovali místní obyvatele. Jak je řečeno, jak uvidíme ve zbytku tohoto seriálu, moc se často mění a místní obyvatelé nejsou vždy jednotní. Ale... tato majestátní hora už měla své jméno. Ve skutečnosti měla nejméně 30 jmen.  Athabaskové, kteří žili v okolí horního toku řeky Kuskokwim, ji často nazývali Denali, což údajně znamená "Vysoká" nebo "Vysoký".

A již v roce 1906 se objevily spisy, které podporovaly přejmenování tohoto místa na Denali. Ostatní domorodé národy, které zde žily, však měly jiná jména.   Stejně tak lidé pocházející z oblasti, kterou dnes nazýváme Rusko, kteří na tomto místě také žili. Jména mohou také naznačovat moc, což popkultura mnohokrát prozkoumala, od městských legend až po kouzelnické světy. A v některých kulturách, jako například u Athabasků, se místa nebo věci nepojmenovávají podle lidí, protože názvy míst slouží k popisu země a zapamatování si důležitých detailů, jako jsou zdroje nebo techniky lovu. Nakonec lidé, kteří prosazovali navrácení jména Denali, měli menší moc a vliv a mohli být ignorováni. V roce 1917 se oblast kolem Denali stala národním parkem Mount McKinley, tedy několik let předtím, než se Aljaška vůbec stala státem USA. Což nově definovalo toto místo a stalo se tak přesně kvůli takové nerovnoměrné dynamice moci, jakou dnes studují lidští geografové. Po celém světě můžeme sledovat způsob, jakým je moc rozdělena v prostoru, částečně podle toponym, která dáváme místům.

Názvy a památky, které jsou uctívány, vypovídají mnohé o tom, kdo má moc pojmenovávat a vytvářet obraz místa. Na tom, jak místo nazýváme, tedy záleží, protože to nastavuje způsob, jakým si prostor představujeme - například kdo ho vlastní nebo jaká by měla být jeho kultura. Když se Evropané usazovali po celé Severní Americe, vyvíjeli velké úsilí, aby si prostor přivlastnili, a to tak, že místa přejmenovávali a vymazávali kultury a dopady existujících skupin na krajinu. Ve skutečnosti existuje třetí konceptuální nástroj, který můžeme použít k pochopení tohoto místa: myšlenka regionu, což je způsob seskupování a klasifikace podobných míst. A existují různé typy regionů. Stejně jako mnoho administrativních regionů neboli regionů s právními hranicemi v rámci Aljašky bylo zavedeno přes existující hranice národů, které zde již žily. A v případě Denali nebo přejmenování mnoha míst známých domorodým národům znamená nový název nový percepční region neboli region, který je sjednocen tím, jak o něm lidé přemýšlejí nebo jak ho vidí.

Stejně jako region, který je sjednocen kolem jazyka nebo kulturního slangu, který používá, nebo týmu či kulturní skupiny, jejíž je součástí. Nový název vytvořil vztah mezi Ohiem a Aljaškou.   Přivedl horu a Aljašku do představivosti lidí v kontinentálních USA a možná dokonce vyvolal pocit vlastenectví tím, že spojil Aljašku s politikou USA - i když prezident McKinley neměl k tomuto místu žádný vztah. Zatímco název Denali v té době vytvářel dojem, že toto místo má kulturu a historii cizí nebo "jinou" pro většinu Evropanů- Američanů - kteří měli velkou politickou a kulturní moc. Ale akt přejmenování má také svou moc.  Tento boj, který pociťují všichni lidé, aby se jejich identita odrážela zpět v jejich krajině, motivoval aljašské domorodce i nedomorodé spojence k tomu, aby po desetiletí usilovali o změnu názvu zpět.

V roce 2015 se tato tvrdá práce vyplatila a toto místo bylo přejmenováno na Denali, aby odráželo národy, které mají ke krajině vztah po předcích. Na změnu názvu Denali a následnou opětovnou změnu jsme se dívali jako kulturní geografové, ale existují i další velké části humánní geografie, které bychom mohli využít ke zkoumání tohoto místa a prostoru. Politická geografie studuje způsob, jakým moc utváří krajinu, například jak zde v Denali existovala nerovnoměrná moc mezi těmi v Ohiu a Washingtonu D.C. a těmi na Aljašce. A když to přiblížíme až do globálního měřítka, podobné napětí ohledně toponym můžeme najít na mnoha dalších místech, zejména na těch, která byla v určitém okamžiku své historie koloniemi nebo součástí impérií. Jako například v roce 1995, kdy byl oficiálně vyhlášen národní park Uluru-Kata Tjuta v Austrálii, čímž skončil britský název Ayers Rock-Mount Olga National Park. Každé místo je složité, ale jako geografové hledáme, jak spolu místa souvisejí.

Podobně působí i politické a ekonomické síly, které pomáhají těm, kdo jsou u moci, ukázat, že mají kontrolu nad identitou místa, na kterém se nacházejí. Obnovení názvů míst je tedy důležitou součástí geografie identity a kultury a důležitou politickou prací v místním měřítku jako způsob, jak tlačit na regionální a globální moc. Nebo v ekonomické geografii studujeme nerovnoměrný pohyb ekonomických příležitostí.   Třeba to, jak některé příležitosti, jako jsou zlaté doly na Aljašce, nakonec nepřinášejí bohatství lidem žijícím v blízkosti těchto dolů. Nebo způsob, jakým se může měnit turistická ekonomika v celém národním parku v závislosti na environmentálních, kulturních nebo politických faktorech. A konečně v geografii měst studujeme způsob, jakým lidé staví města. Například jaké vlivy vytvářejí vzorce bydlení a průmyslu nebo způsoby, jakými můžeme plánovat prostory, abychom maximalizovali pěší komunity, a vztahy mezi městskými a venkovskými prostory. Což je na Aljašce stále důležitý obor.

Vzhledem k tomu, že města v rámci USA rostou, Aljaška by mohla hrát důležitou roli jako "poslední hranice Ameriky". Denali je jen jedním z příkladů rostoucího hnutí domorodých a marginalizovaných skupin, které prosazují své kulturní chápání míst, na něž mají duchovní, kulturní a zákonná práva. V názvech míst je síla. V tom, jak definujeme regiony, co je uvnitř a co mimo, koho to zahrnuje a koho to vylučuje, je moc. Proto jsme svědky bojů o názvy míst po celém světě. Naše jména utvářejí naši identitu. A úsilí o poznání míst, která nazýváme domovem, a jejich historie je součástí kulturní a politické práce, kterou můžeme vykonat, abychom rozpoznali, kdo byl kolonizací a dobýváním poškozen. Poznání ekonomiky, technologií, jazyka, náboženství, moci a jejich pohybu nám umožní vyprávět plnější a bohatší příběhy o Zemi.