Romanan kieli

Alue
 Virallinen kieli
 Puhujia
 Sija
 Kirjaimisto
 Kielenhuolto
 YST 2 -koodi
 Kielikunta
 Kieliryhmä
latinalaiset kielet

**Romanan kieli** (lrm. *lingua romana*), eli **romana**, on Adriassa puhuttava romaaniseen kielikuntaan kuuluva kieli. Äidinkielenään sitä puhuu reilu 6 miljoonaa ihmistä. Merkittävimmät puhujamäärät löytyvät Adriasta ja Kyporiasta.

## **Äänneoppi**

Vokaaliäänteet
 Puolisuppea
 Puoliväljä
 Väljä

### **Huomioita**

* **c** ja **g** ääntyvät **kovina**, kun ne esiintyvät a:n, o:n ja u:n edellä:
collus (kaula), cubus (kuutio); golfo (lahti), gusto (maku)
* **c** ja **g** ääntyvät **pehmeinä**, kun ne esiintyvät e:n ja i:n edellä:
centum (sata), citta (kaupunki) vrt. engl. check
giraffa (kirahvi), generale (kenraali) vrt. engl. general
* **cc** ja **gg** ääntyvät joskus **kovina** ja joskus **pehmeinä**, kun ne esiintyvät e:n ja i:n edellä. Muiden vokaalien edellä ne ovat automaattisesti kovia.
* **cch, ch**, **gh** ääntyvät k:na ja g:na, kun ne esiintyvät e:n ja i:n edellä:
chitarra (kitara), spaghetti (spagetti)
* **sc** ääntyy sk:na, kun se esiintyy a:n, o:n ja u:n edellä:
scale (portaat), scudo (kilpi)
* kun **sc** esiintyy e:n ja i:n edellä, se on soinniton **suhuäänne**:
scelta (valinta), scimmia (apina) vrt. engl. shop
* **sch** ääntyy sk:na, kun se esiintyy e:n ja i:n edellä:
schezzo (luonnos)
* **gn** äänteessä g ääntyy ng-äänteenä ja n tavallisena n-äänteenä:
campagna (maaseutu), regno (kuningaskunta)
* **gli** edellinen vokaali ääntyy pitkänä, (l liudentuneena):
egli (hän), figlio (poika) [i ei äänny]
* **q** esiintyy yleensä u:n edellä ja ääntyy k:na:
squalo (hai)
* **s** on joko soinniton kuten suomessa tai soinillinen:
sale (suola), stella (tähti), borsa (laukku); isola (saari), cosmo (kosmos)
* **z** on joko soinniton tai soinnillinen. Soinniton z ääntyy ts:na:
notizia (uutinen), grazia (kiitos), prezzo (hinta); zaino (reppu),azzurro (sininen), realizzare (tajuta)

## **Kielioppi**

### **Substantiivit**

Kielen kehityksen myötä substantiivien suvut ovat kadonneet kokonaan. Nykyään epämääräisenä artikkelina toimii *il*. Esimerkiksi *il patre* ('isä'), *il toro* ('sonni', 'härkä') ja *il donna* ('nainen'). Määräinen artikkeli on aina *la* ja monikossa käytetään artikkelia *le.* Nämä lyhenevät vokaalialkuisten sanojen edellä muotoon *l'*.

Romanan kielessä on muutama erilainen monikkotyyppi. Näihin on muutama yleispätevä sääntö, mutta melko usein monikon taivutus on muistettava ulkoa:

 *epäsäännöllinen monikkoluokka* | -

Genetiivi muodostetaan yleensä *di*-konjunktion avulla. Esim. *l'auto di Matti* ('Matin auto'). Di-konjunktio taipuu määräisten artikkeleiden mukaan: *di, del, della, delle*.

Lisäksi käytetään *-um, -am* ja *-em* päätteisiä genetiivimuotoja. Näitä käyttäessä omistettava asia taipuu. Esim. *Impero Roman**um*** ('Rooman valtakunta') ja *lingua mond**um*** ('maailmankieli').

### **Adjektiivit**

Adjektiivien vertailumuodot ovat komparatiivi *-ire* ja superlatiivi *-issimo*. Esimerkiksi *bella – bellire – bellissimo* ('kaunis') tai *veloci – velocire - velocissimo* ('nopea')*.* Epäsäännöllisiä adjektiivejakin on kuitenkin melko liuta. Esimerkiksi *male – peggiore – pessimo* ('huono', 'paha')ja *piccolo – minore – minimo* ('pieni').

Adjektiivit taipuvat pääsanan mukaan monikossa. Esimerkiksi *citta**e** grand**e*** ('suuret kaupungit') ja *regn**i** grand**i*** ('suuret kuningaskunnat'). Lisäksi adjektiivi, kuten muutkin kuvailevat sanat, sijoitetaan pääsanan jälkeen.

### **Adverbit**

Adverbi muodostetaan yleensä lisäämällä adjektiivin perään liite *-mente.* Esim. *velocimente* ('nopeasti') ja *bellimente* ('kauniisti'). Poikkeuksia löytyy toki näistäkin. Esimerkiksi *bene* ('hyvin').

### **Pronominit**

#### **Persoonapronominit**

Objektimuotoja voidaan käyttää normaalin sanajärjestyksen mukaan verbin jäljessä: *Io* *appello a se*, tai yksinkertaisemmin *Io se appello* ('Soitin hänelle').

Refleksiivimuotoja voidaan käyttää kun lauseen subjekti ja objekti ovat sama henkilö: *Egli si lave* ('Hän pesee itseään') tai *Ella parle di si* ('Hän puhuu itsestään').

#### **Demonstratiivipronominit**

 tuo
 se
 nämä
 nuo
 ne

### **Verbit**

Romanan kielessä verbit jaetaan kolmeen taivutusluokkaan eli **konjugaatioon**. Nämä verbiryhmät määräytyvät infinitiivin päätteen tunnusvokaalin mukaan:

 2. konjugaatio
 3. konjugaatio

Vähän kuten suomen kielessä, voi romanassa tekijän erottaa verbistä itsestään, eikä pronominia tarvitse erikseen ilmoittaa. Alla esimerkkiverbinä *cantare* ('laulaa'):

#### **Olla-verbin taivutus**

Olla-verbiä (*essere*) käytetään romanan kielessä normaalin verbikäytön lisäksi myös taivutettaessa perfekti-, pluskvamperfekti- ja gerundimuotoja. Esimerkiksi *sono stato* ('olen ollut'), *ene venduto* ('olitte ostaneet') ja *sta volando* ('se lentää'). Alla *essere*-verbin taivutusmuodot:

#### **Epäsäännöllisten verbien preesens**

Romanan kielessä on myös paljon epäsäännöllisiä verbejä, jotka eivät toteuta säännöllisten verbien kaavaa. Eivät myöskään siinä mielessä, että epäsäännöllinen ire-verbi saattaa taipua 1. epäsäännöllisen konjugaation mukaan tai epäsäännöllinen are-verbi 2. epäsäännöllisen konjugaation mukaan. Alla olevissa esimerkeissä kaikki verbit on kuitenkin luokiteltu niinkun säännöllisissäkin verbeissä (are=1, ere=2 ja ire=3)

#### **Verbin modukset**

Alla listattuna vielä verbien modukset, joita on kaksi kappaletta: gerundi ja imperatiivi. Gerundi muodostetaan lisäämällä verbin perään liite *-ndo*. Tämä on kaikissa konjugaatioissa sama. Imperatiivi muodostetaan melko epäsäännöllisesti ja nämä on vain joko opeteltava ulkoa tai on kuunneltava kielikorvaansa. Imperatiivin päätteitä ovat *-cchi*, *-cche*, *-ai* (kuten joissain konjugaatioissa myös yks. 2. pers. pääte) ja *-ce*. Imperatiivia käytetään usein myös yks. 2. ja mon. 2. persoonan paikalla: esim. *Cosa face?* ('Mitä teet?').

### **Sanajärjestys**

Romanan perussanajärjestys on **SPO** eli **subjekti-predikaatti-objekti:** "*(Io) amo le notti*" ('Rakastan öitä'). Objektipronominit ovat ennen vebiä: "*Te amo*" ('Rakastan sinua').

Koska tekijä näkyy lauseen predikaatissa, voidaan subjektipronomini jättää usein pois: "*(Io) te amo*" ('Rakastan sinua'). Toisin kuin suomessa, subjektipronomini jätetään pois myös kolmannessa persoonassa: "*(Egli) me ame*" ('Hän rakastaa minua'), "*(Id) e vero*" ('Se on totta'). Kysymyslause muodostetaan rakenteella **kysymyssana-subjekti-predikaatti-objekti:** *"Cosa (tu) farai oggi?"* ('Mitä aiot tehdä tänään?'). Joissain tapauksissa kysymyslauseen voi myös muodostaa väitelauseesta vain nousevan intonaation avulla: *"Questa borsa e di pelle?"* ('Onko tämä laukku nahkaa?')