70 123

**70 123 GK2** handler om design- og kunsthistorie i relasjon til vår samtid. "Kurset tar ikke mål av seg til å være uttømmende, men det vil sette fokus på et sammensatt sett av estetiske, filosofiske, politiske motivasjoner som har formet design og kunst fra industrialismen til dag."

## Struktur

1. Innføring i temaer fra oldtiden frem t.o.m. romantikken
2. Gjennomgang av sentrale designhistoriske epoker, perspektiver, strømninger og episoder. "Fra Arts and Crafts-bevegelsen og fremveksten av moderne design på slutten av 1800-tallet til popdesign og postmodernisme på 1980- og 1990-tallet."
3. Samtidshistorisk gjennomgang av designhistorisk utvikling fra tusenårsskiftet og frem til dags dato med fokus på media- og informasjonsrevolusjonen. Temaer som rettferdig handel og bærekraftig design bl.a.

## Kompetansemål

* Kunnskap om designhistoriens ulike epoker.
* Oversikt over sentrale designere og viktige ikoniske objekter fra kunstens og designens historie.
* Bred innsikt i sentrale diskurser og teoretiske perspektiver knyttet til samtidens design og kunst.

* Analysere og redegjøre for stiler og epoker skiftelig og muntlig.
* kunne sette samtidens designuttrykk inn i et historisk perspektiv
* Se seg selv, sin faglige utøvelse og sitt faglige ståsted i perspektiv
* På en selvstendig måte reise interessante problemstillinger på bakgrunn av designteoretiske eller estetiske temaer.
* Formulere dekkende visuelle responser på teoretiske eller historiske problemstillinger.
* Redegjøre for og drøfte teoretiske tekster.

"Et hovedmål for emnet er å utvikle studentens forståelse for omgivelsene; skjerpe deres blikk hvilken betydning omgivelser og tings utforming har. Som fremtidige produsenter av bilder, rom, gjenstander, visuelle uttrykk og sosiale situasjoner, er det viktig at studenten utvikler et bevisst forhold til hva de setter ut i virkeligheten, ikke minst med tanke på at vi lever i en visuelt overstimulert og oppjaget konsumkultur, noe som gir grunn til å problematisere den stadig økende fremstilling av materielle og visuelle produkter."

## Undervisningsmetode

* Forelesning fra 9-11 hver mandag formiddag
* Studentene skal også studere på egenhånd.
* Egenstudier og tekstlesing er en viktig del av kurset. Kurset inkluderer en pensumsliste.
* Det vil bli gitt noen oppgaver som skal leveres i løpet av kurset\*
* Ved slutten av semesteret skal studentene levere inn et par oppgaver og et essay\*

## Vurdering

*⚠️ Avhengig av smitteforholdene, kan arbeidsboken bli erstattet av en mye mer omfattende oppsummeringsprøve. Det er derfor lurt å starte med å fokusere på oppsummeringsprøven til vi ser hvordan tingene utvikler seg.*
* Ved slutten av semesteret leveres en arbeidsbok, samt et essay som drøfter og redegjør for en selvvalgt pensumtekst. (Individuell, bestått/ikke bestått)
* Det forventes 80 % oppmøte på forelesninger.

Eksamen består av: en arbeidsbok og en oppsummeringsprøve.

1. **Arbeidsboken** / Visualiseringer
	1. skal være et lite stykke fysisk formgivning. Det betyr at du ikke kan lage hele digitalt og printe den ut, men at du skal jobbe med enten håndtegning eller tekstutforming eller på annen måte jobbe fysisk med stoffet. Det gjør ikke noe om deler av boken er formgitt digitalt og siden printet ut, men boken skal som helhet ha et håndlaget preg.
	2. Formatet skal være enten A4 eller A3. Den skal ikke leveres som løsbladsystem, men skal være heftet sammen eller legges i en mappe. NB! Merk boken tydelig med fullt navn, skole og klasse. Sørg for at boken er boken er lett å bla i.
	3. Arbeidsboken skal inneholde:
		1. 5 visualisering av problemstillinger. Tre av de som er utdelt, og to som du velger selv. (Problemstillingen er ofte formulert som et spørsmål, og oppgaven er å visualisere dette spørsmålet, eller "svare" på spørsmålet gjennom illustrasjon, eller en annen form for visuelt uttrykk. Illustrasjoner kan være laget delvis digitalt og delvis manuelt, det kan være tegning, collage, maleri, grafikk, broderi, fotografi... (Hvis du appropriere et uttrykk, altså låner et bilde noen andre har tatt, så må det fremgå)
		2. I tillegg skal det til hver oppslag være 15 tekstpunkter som kobler seg direkte til forelesningen.
		3. Du skal også ha et konseptnotat til hver visualisering der du tydeliggjør for meg hva du selv tenker at du problematiserer/tematiserer med ditt visuelle uttrykk.
2. **Oppsummeringsprøven** leveres i tillegg til arbeidsboken.
	1. NB! Den skal ikke skrives ut og legges inn i boken, men sendes på mail.
	2. I oppsummeringsprøven svarer du på spørsmål knyttet til den digitale undervisningen, slik at du kan vise at du har fulgt forelesningene på nett. For hver forelesning som leveres digitalt vil det følge med spørsmål som bør besvares mens man ser forelesningsfilmen, slik at man ikke må se alt om igjen på slutten av semesteret.

## Undervisningsplan

*Fagstoffet leveres som digitale forelesninger på Canvas og WeTransfer.*
Dette kurset taes sammen med 30 andre studenter fra KHIO. Kurset blir innledet live på Zoom første gangen, men deretter blir fagstoffet levert i form av ferdig filmede digitale forelesninger.

## Pensumliste

### Grunnbøker / Bakgrunnslesning: Kunsthistorie

* Billedspor bind 1 og 2 av Danbolt / Kjerschow
* Frå modernisme til det kontemporære av Gunnar Danbolt
* Art since 1900 av Hal Foster (red.)
* Verdenskunsten/The Story of Art av E.H. Gombrich
* Gardner's Art through the Ages av Fred S. Kleiner & Christian J. Mamiya
* The Story of Modern Art av Norbert Lynton
* Ny norsk kunst etter 1990 av Øistein Ustvedt

### Grunnbøker: Design- og arkitekturhistorie

* Møbler og mennesker av Peter Anker (red.)
* Produktdesign av Didier Aubry og Tom Vavik
* Tingenes århundre 1900-2000 av G. Bergan og T. Dysthe
* Stil og interiør: Vår stilhistorie fra oldtid til nåtid av Gunnar Hjelde
* Om stygt og pent av Odd Brockmann
* Modern Architecture av William J.R. Curtis
* Europas arkitekturhistorie fra idé til form av Thomas Thiis-Evensen
* Norge i Form av F. Wildhagen

### Estetisk teori og filosofi mm

* Theodor Adorno: Aesthetic theory
* Theodor Adorno: Culture industry
* Hanna Arendt: On totalitarianism (Del 1: “Antisemitism”)
* Roland Barthes: Mythologies (Forord + “The World of Wrestling” + “Myth today”)
* Roland Barthes: The Fashion system (Introduksjon +1. Kapittel)
* Roland Barthes: Camera Lucida/Det lyse kammer
* Simone de Beauvoir: Det annet kjønn (Innledning + 1.del: Skjebnen & 2.del: Historien)
* Walter Benjamin: “The Work of Art in the age of mechanical reproduction”
* Pierre Bourdieus Distinksjonen. (Forord + innledning)
* Nicolas Bourriaud: Relasjonell estetikk.
* Guy Debord: Society of the Spectacle (Første del)
* William Easterly: ”The White Mans Burden” (Første del)
* Clement Greenberg ”Towards a newer Laocoon”
* Paul Greenhalgh: The Persistence of Crafts – Applied Arts Today
* Walter Gropious: “The Theory and organization of the Bauhaus.”
* Dick Hebdige: The meaning of Style .
* Le Corbusier: Towards a new architecture (Utdrag se lenke) https://www.ntnu.no/wiki/download/attachments/32539747/le+Corbusier.pdf
* Louise Mazanti: En teori for nutidig konceptuelt kunsthåndverk.
* Adolf Loos; Ornament & Crime : Selected Essays
* Marshall Mc Luhan: Mennesket og media. (Innledning + “Medie er budskapet” & “Varme og kalde media”)
* Marcel Mauss: Gaven: Utvekslingens form og årsak i arkaiske samfunn.
* Laura Mulvey “The Visual pleasure and narrative Cinema”
* Craig Owens ”The Allegorical impulse: Towards a Theory of Postmodernism”
* Robert Pattison: The Triumph of Vulgarity: Rock music in the Mirror of Romanticism
* Gregor Paulsson Vackrare Vardagsvara (Svenska sløydforeningen)
* Kjetil Rollnes Vulgær og vidunderlig: En studie i utsøkt dårlig smak
* John Ruskin: The Stones of Venice (1.kapittel: “The Quarry” + 4.kapittel: “St. Marks”)
* Edward Said: Orientalism (Forord +Introduksjon + Etterord)
* Slavoj Zizeks (Red) *Everything you always wanted to know about Lacan, but were afraid to ask Hitchcock*. Introduksjon + ”In His Bold Gaze My Ruin Is Writ Large”

## Problemstillinger

Dere skal velge 2 av de 28 problemstillingene under. Oppgaven er å gi et visuelt svar på disse problemstillingene; det vil si en illustrasjon som tematiserer eller illustrerer tematikken.

**Kunsthistorisk bakteppe**

1. Det gamle Egypt: Hva er det tidløse?
2. Antikkens Hellas: Hva er det klassiske?
3. Den romerske antikken: Hvordan kan man I dag skape et ekspanderende eller konglomeratiske formuttrykk?
4. Tidligkristentid og middelalder: Hvordan formulere et uttrykk der åndelighet og eller felleskap står i fokus?
5. Renessansen: Et uttrykk som stille mennesket i sentrum
6. Barokken: Speiling av makt/formmessig maktretorikk
7. Rokokko: Sensualitet og lek – det pirrende
8. Klassisisme: Hvordan kan man gjøre klassisismens credo “Stille storhet” til et relevant uttrykk for oss i dag?
9. Romantikken: Hvordan uttrykke noe unikt følelsesladet?
10. Arts and Crafts: Hvordan kan man tilføre formgivningen moralske verdier?
11. Historie og dialektikk (Morris og Marx): Hvordan kan man lage en form/et objekt som avspeiler arbeidsprosessen?
12. Jugendstil: Hvordan kan man skape et organisk, naturinspirert formuttrykk i dag, som ikke bare blir en jugend-stiletterlikning? Hvordan skaper vi et uttrykk som favner historien, men samtidig er på talefot med samtiden (les: samtidig teknologi, medier el.l.) Da jugendstilen oppsto var det opprør mot resirkuleringen av historiske stiler (historismen) hva slags flunkende nytt uttrykk kan vi skape i dag, som bryter med resirkuleringen av modernismen/funksjonalismens elementer og motiver?
13. Deutcher Werkbund: Form som uttrykk for tiden med et lokalt tilsnitt. Hva er det norske i dag, hvordan manifesterer tidsånden seg akkurat her?
14. Futurismen: Hvordan kan man skape et estetisk uttrykk som forholder seg til fremtiden fremfor å holde fast på historien? Hvordan ville en type futuristisk/visjonær arkitektur/design ta seg ut i dag?
15. Konstruktivisme: Hvordan skape en form der konstruksjonen står i sentrum?
16. Dadaisme: Hvordan skape et opprørsk non-sense-uttrykk i dag?
17. Le Corbusier: Hvordan kan man skape en form/et uttrykk uten "dialekt" - Hva er det internasjonale for oss i dag? Le Corbusier dyrket maskinestetikken - i dag er maskinen noe vi ser på med et nostalgisk tilbakeskuende blikk, hvordan skal vi skape et uttrykk som er i takt med dagens teknologi - hva slags metaforer kan sees som bilde på vår tid? (Le Corbusiers formmetafor var bilen)
18. Picasso: Hvordan kan man lage en form/et uttrykk som favner mange perspektiver/ fører sammen ulike sider av virkeligheten/diskurser
19. Surrealisme: Drømmedesign i vår tid. Hvordan kan drømmen og fantasiens virkelighet inspirere oss i vår formgivning?
20. Bauhaus: Hvordan kan vi bryte ned grensen mellom design og kunst i dag?/Hvordan er forholdet mellom kunst og design I dag?Hvordan skape et "gesamtkunstwerk" i dag - med et utgangspunkt i et sett nye medier - det er ikke lenger maleri, skulptur som er de eneste eller selvfølgelige inspirasjonskildene for arkitektur og design.
21. Abstrakt ekspresjonisme: Hvordan kan det å dyrke det meningsløse gi mening? (…) ikke minst et interessant spørsmål i forhold til design som ofte forventes å være noe rasjonelt og funksjonsorientert.)Er det ene og alene kunstens privilegium å kunne vende seg bort fra virkeligheten? Kan man forestille seg en bortvendt design, som motsetter seg en rasjonell plass i virkeligheten – uten at det dermed går over til å bli et slags rent kunstobjekt?
22. Organisk modernisme – 30- 50-tallet: Den organiske modernismen bygget på en blanding mellom en fascinasjon for teknologi (Aerodynamikk) og natur (organiske former) hvordan kan vi i dag skape et formspråk som forener natur og teknologi? Finnes det en slik form? Og hvordan ville den i såfall se ut?
23. POP & 60-talls arkitektur og design Hvordan kan man gjennom form eller et estetisk uttrykk leke med, og utfordre konvensjoner?På 60-tallet var det det man så som en foreldet seksualmoral, et autoritært oppdragelses - og utdannelsessystem - og så enkle ting som kleskoder - som skjorte og slips, man ville kvitte seg med, hvilke konvensjoner skal vi gjennom vår formgivning ta oppgjør med i dag?
24. Arbus: På 70-tallet var rock- og punk-estetikken viktige inspirasjonskilder for kunst og formgivning. Hva slags populærkulturelle fenomener kan i dag på liknende måte fungere som inspirasjonskilde for oss, og hvordan kan vi lage spennende formuttrykk på bakgrunn av disse fenomenenet
25. Richter: Vi har snakket om maleriets krise, i dag er det kanskje mer relevant å snakke om en fotografiets krise, i en tid der det profesjonelle fotografiet utfordres av såkalt iphonography. Hvordan kan man fortsette fotografiet som krise?
26. Postmodernisme: Postmodernismen brøt med det enkle, rene ornamentløse som kjennetegner modernismen, og omfavnet det fragmentariske og komplekse. Med slagordet: Form følger følelse. Hva slags form ville et slikt credo i dag danne utgangspunkt for?
27. Transnasjonal handel: Vær en skaprskytter i tegnenes verden, lag et metameme, evt et metametameme (a la adbuster)
28. Design og bærekraft: Hvordan kan designeren gå fra å være en del av problemet (gjenstandsproduksjon/forbruk) til å bli en del av løsningen (inovasjon/idéoverføring) Hvilken rolle kan designeren spille i det "grønne skiftet"?

## References

1. ↑ 1.0 1.1 1.2 aho.no/no/courses/70-123/2022-var 8. jan. 2022
2. ↑ 2.0 2.1 2.2 Intern epost