Переклад назв та імен

Це стаття, де будуть перелічені основні інструкції, якими керуються при перекладах на цій вікі

## З реального життя

Бажано, щоби переклад імен та прізвищ реальних людей у назвах статей відповідав правилам офіційного правопису та перекладу з японської. Проте для посилання у тексті можна використовувати вільну форму (наприклад, ім'я\_прізвище або лише прізвище).

Японські імена записуються ієрогліфами (кандзі) або японською абеткою — хіраґаною. Через велику кількість ієрогліфів та ще більшу кількість їхніх комбінацій японці мають багато унікальних імен. Так, наприклад, через ієрогліфічний запис Канзака Хадзіме: 神坂一 , а через кану (хіраґаной) – かんざか はじめ . У дужках після перекладеного імені/фамілії бажано вказати ієрогліфи та трансляцію на ромадзі або кірідзі, а хіраґаной можна зазначити в інфобоксі чи зверху ієрогліфів.

У сучасній Японії власне ім'я складається, зазвичай, із двох елементів — прізвища і особового імені. Члени імператорської родини прізвищ не мають. За східноазійською традицією прізвище передує особистому імені. Наприклад: Канзака Хадзіме【 神坂一】*Kanzaka Hajime*; «Канзакі» — прізвище, «Хадзіме» — особове чоловіче ім'я.

Для запису японських імен в англомовному світі використовується латинка; при такому записі, за західною традицією, особове ім'я часто передує прізвищу. Але 6 вересня 2019 року японський уряд оголосив, що традиційний порядок «прізвище — особисте ім'я» буде використовуватися в офіційних документах іноземними мовами. Такий порядок почав діяти з 1 січня 2020 року.

### Псевдоніми та назви

Проте якщо людина японською використовує творчий псевдонім або свідомо указує ім'я на західний манер, то воно перекладається "як є". Наприклад, Хаясібара Меґумі (яп. 林原 めぐみ) – популярна співачка та сейю Ліни – часто використовує своє ім'я, як бренд та позначує себе саме Меґумі Хаясібара на латиниці. Отож обидва варіанта написання вірні.

**Назви компаній, студій тощо: не перекладаються**. Якщо назва існує лише ієрогліфами, то використовується офіційна трансляція ромадзі.

## Неузгодженості з правописом

В усіх українсько-японських системах транскрипції та транслітерації нехтуються правила українського правопису.Для прикладу: у власних і загальних назвах вживаються записи **ті, дзі, сі, ці, жі, джі, чі, ші, рі** замість нормативних **ти, дзи, си, ци, жи, джи, чи, ши, ри** тощо.

* шінзоку/сінзоку – не шинзоку/синзоку

**Більш детально про них можна прочитати на Вікіпедії.**

## Імена персонажів

Майже усі імена та прізвища персонажів у оригінальному творі записані катаканою та у західний послідовності. Тому порядок їх написання та переклад теж відбувається на західний манер. Наприклад:

* リナ＝インバース (*Rina Inbāsu*) – офіційно транскрибується як "Lina Inverse" у публікаціях, отож вона – Ліна Інверс, не *Ріна Інбаасу*,
* 赤法師レゾ *(aka hōshi Rezo*) – Червоний священник Резо. Червоний (赤) – його титульний колір з Гільдії Магів, "священник" (法師) – це титул, Резо (レゾ) – особисте ім'я, що записано катаканою.

## Назви

Назви локацій та істот повністю перекладаються лише, якщо в оригіналі вони записані ієрогліфами або хіраґаной. Якщо запозичення з англійської та/або катакана – відповідно транскрипція з англійської або пошукати аналог терміну, щоб зненацька орк не став "оку", а ельф – "еруфу". Наприклад:

* 滅びの砂漠 (*horobi no sabaku*) – Пустеля Руйнування, а не "Пустеля Хоробі" або "Хоробська пустеля".
* レイクウッド (*Reikūddo*) – це містечко Лейквуд (*англ*. Lakewood) , а не Рейкууддо або "озерний ліс".
* グール (*Gūru*) – це гуль (англ. "*ghoul*"), а не "гуюру".

Виключення складають загальновживані японські слова, що прийшли з англійської для позначення їжі, зброї, тварин тощо. Наприклад, такі слова як "**ピンク**"（pinku）– рожевий.

Назви рас: мазоку, шінзоку та рюузоку не перекладаються. Авжеж рюузоку – можна називати драконами у статтях, хоча це дуже загальний термін, що має на увазі багату кількість істот, а не конкретний розумний «драконів народ». Для шінзоку можна використовувати слова "боги", але, знов ж таки, не все що люди називають "богами" то є шінзоку.

### Р чи Л?

Як відомо, у японській мові нема звуку «л». При цьому автор явно використовує виключно європейські назви та імена з відповідною буквою. Ото ж зрозуміло, що Філліонел – не Фіріоунеру, а Мартіна – не Маручина. Деякі імена не такі зрозуміли та відомі, але їх можна просто пошукати однодоменну людину у японській вікіпедії, а потім знайти її української або англійською. Теж саме катається інших власних назв.

Але іноді виникає плутанина та накладки з перекладами. Так, наприклад, у дуже багатьох перекладах аніме та новел: Сейллун – то Сейрун. Хоча останнє звучить краще, але на офіційних картах з аніме та ігор, де назва королівства латиницею, чітко позначено «Saillun». Більш того, автор твору заявляв, що прізвище Амелії (Сейллун) – це пародія на SaillorMoon. Тому саме така назва буде використовуватися у Вікі.

### Проблеми з іменами

На жаль, відсутність інтернету у ті часи, коли аніме поширювалося на касетах та дисках призвало до того, що через фан-саб і фан-даб устоялися дивні адаптації імен та назв серед фанатів. На щастя, в український та англійський їх набагато менше аніж, скажімо, у іспанській, але все рівно іноді виникає питання: як правильно?

* Зелос/Зерос. "Кселлос" до української прийшло від неправильної транскрипції з англійської, де буква "х" на початку імені читається як "з".
* Шабранігду, а не Шабранігдо або Шабаранігду.
* Амелія (Amelia)– здавалося б, звичайне західне ім'я через "л", як у інших героїнь (Ліна, Луна, тощо). Але, цікавий факт: в оригіналі вона була саме "Амерія". Таку трансляцію латиницею можна помітити на коробках та у ранніх японських публікаціях. Не тільки іноземні, але і японські фанати почали писати через "л", тому з часом офіційне ім'я перетерпіло змін.
* *далі буде*

## Примітки

1. ↑ **Кана** (яп. 仮名) — японська силабічна абетка, яка існує у двох графічних формах — **хіраґана** і **катакана**. Два види кани розрізняються візуально. Знаки хіраґани округлі (ひらがな), а знаки катакани — загострені (カタカナ). Знаки обох абеток позначають однакові звуки, тому текст написаний катаканою можна переписати хіраґаною.
2. ↑ **Ро́мадзі** (яп. ローマ字, ローマじ, «латиниця») – це по суті латинізація японської мови.
3. ↑ Why Japanese names have flipped. (англ.) *The Economist*. Архів за 27 вересня 2020.

Japan pushes media to fall in line on name order. (англ.) Deutsche Welle. Julian Ryall, Tokyo 09/25/2020
4. ↑ **Катака́на** (яп. 片仮名, かたかな, «рубчаста абетка») — японська складова абетка, що сьогодні використовується переважно для запису запозичених слів європейського походження, іншомовних власних назв (країни, імена тощо), та термінів, еквіваленти яких відсутні у японській мові.
5. ↑ Це більш-менш відповідний термін. Бо в японських рпг, хосі - це в першу чергу персонаж класу "священник", що мандрує світом. В реальному житті "хосі" – "проповідник буддизму". *hō* (法) та *shi* (師) – це «буддійське навчання» та «вчитель» відповідно. В Японії вони були на кшталт кобзарів – сліпі мандрівні виконавці на музичному інструменті хейке-біва, які розносили буддійські легенди, міфи та історії.
6. ↑ У Латинській Америці володарі ліцензії локалізували Ліну як "Reena", Гаурі – "Gaudy", Резо – "Лезо" та ін.