Latvia

**Latvia** (latv. ***Latvija***) on valtio Itä-Euroopassa.

Latvia on alavaa, kalkkipitoista moreenimaata. Sen alasta neljännes on metsää, ja kalkkipitoinen maaperä suosii näyttäviä kasveja kuten kämmeköitä. Nykyisen Latvian muodostavat Liivinmaa ja Kuurinmaa ovat olleet vuosisatojen varrella kalparitarien, Puolan, Ruotsin, Saksan, Venäjän ja Neuvostoliiton vallan alla. Ensimmäinen itsenäisyyskausi oli 1918–1940 ja toinen alkoi 1991. Neuvostokauden jälkeen talouden toipuminen alkoi vauhdikkaasti 2000-luvulla, mutta 2008 alkanut kansainvälinen lama koetteli maata pahasti. *Lähde 1 (*https://fi.wikipedia.org/wiki/Latvia)

## Perustiedot

Pääkaupunki: Riika

Pinta-ala: 64 573 km2

Väkiluku: 1 986 096 *(2015)*

Osuus EUn väkiluvusta: 0,4 % *(2015)*

Bruttokansantuote (BKT): 24,378 miljardia EUR *(2015)*

Virallinen EU-kieli (kielet): latvia

Valtiomuoto: parlamentaarinen tasavalta

Liittyi EUn jäseneksi: 1.5.2004

Paikkoja Euroopan parlamentissa: 8

Rahayksikkö: Euro. Euroalueen jäsen 1.1.2014 alkaen

Schengen-jäsenyys: : Kyllä, Latvia on kuulunut Schengen-alueeseenHae linkin muut kieliversiotEN**•••** 21.12.2007 alkaen.

EU:n neuvoston puheenjohtajuus: Latvia toimii ensi kertaa EU:n neuvoston puheenjohtajana vuonna 2015.

Latvialla on 531 kilometriä rantaviivaa Itämerellä. Maan rajanaapureita ovat Viro, Liettua, Venäjä ja Valko-Venäjä. Alavan maan pinta-alasta 40 % on metsää. Latviassa on myös tuhansia pieniä järviä ja jokia.

Latvian talouden tärkeimmät toimialat olivat vuonna 2015 tukku- ja vähittäiskauppa, kuljetus, majoitus- ja ravitsemistoiminta (25,2 %), teollisuus (16,4 %) sekä julkinen hallinto ja maanpuolustus, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut (15,7 %).

Latvian tärkeimmät vientimaat ovat Liettua, Venäjä ja Viro ja tuontimaat Liettua, Saksa ja Puola.*Lähde 4 (*http://europa.eu/european-union/about-eu/countries/member-countries/latvia\_fi)

## Ruokakulttuuri

Latviassa matkailijoita odottavat herkulliset ja monipuoliset ruokaelämykset. Paikallinen keittiö on saanut vaikutteita monista lähialueiden maista, ja varsinkin maan pääkupungista Riiasta löytyy hämmästyttävä valikoima ruokia eri puolilta maailmaa. Perinteikkään latvialaisen kotiruoan lisäksi maa hemmottelee matkailijoita todellisilla kulinaristisilla elämyksillä.

Aitoa latvialaista perinneruokaa ovat jauhelihasta tehdyt kotletit sekä munassa ja jauhoissa pyöritellyt paistetut sianlihapalat. Liha, erilaiset makkarat ja peruna ovat paikallisen ruokavalion kulmakiviä.

Latviassa nautitaan myös täyteläisistä keitoista, ja eritoten ruisleivästä valmistettu *maizes zupa*, lihapullakeitto *frikadelu zupa* sekä kasvissyöjillekin sopiva punajuurikeitto *biesu zupa* ovat ehdottomasti kokeilemisen arvoisia. Lisäksi täytetyt letut, *piragit*, nostavat veden kielelle; erilaisten suolaisten ja makeiden täytteiden valikoimasta löytyy nautiskeltavaa vaikka päivän jokaiselle aterialle. *Lähde 2 (*http://www.aurinkomatkat.fi/latvia/tietoa)

### Vanha Riika

Vanha Riika on Riian historiallinen ja maantieteellinen keskus Daugava-joen oikealla rannalla. Täällä sijaitsevat asuintalokokonaisuudet ja sakraalirakennukset. Vanha Riika on arkkitehtuurin ja vanhojen aikojen mestariteos.

### Riian keskustori

Maista suolakurkkuja, osta tuoreita vihanneksia, hemmottele itseäsi edellisenä yönä savustetulla ankeriaalla tai kiertele Riian keskustorilla muuten vain!

### Riian vapaudenpatsas

Graniitilla ja kuparilla päällystetty patsas Riian keskustassa symbolisoi Latvian valtiollisuutta, kansan yhtenäisyyttä, itsenäisyyttä ja vapautta.

### Jugend- tyyli

Sata vuotta sitten Riikaa yhtä lailla kuin muita Euroopan kaupunkeja yllätti rohkea loiston innoittama arkkitehtuuri- ja elämäntyyli - jugendtyyli. Oppimalla luonnosta, iloitsemalla kukista, koristeista, taivutetuista linjoista, nauttimalla antiikkisesta kauneudesta, haaveilemalla sfinkseistä, gryphoneista sekä suojelevista koirista jugendtyyli teki Riiasta suurenmoisen, salaperäisemmän ja viehättävämmän. Nostakaa katseenne ylös ja löytäkää Euroopan kauneimpia jugendtyylisiä rakennuksia!

### Latvian kansallisooppera ja baletti

Latvian Kansallisooppera ja baletti (LNOB) tarjoaa katsojille menestyksekkäitä klassisia oopperaproduktioita, modernin oopperan ja baletin mestariteoksia, lasten oopperoita ja latvialaisia alkuperäisteoksia. Erityisen riemuissaan oopperan ystävät ovat silloin, kun lavalle astuvat maailmankuulut latvialaiset oopperatähdet. *Lähde 3 (*http://www.latvia.travel/fi/artikkeli/riian-top-10-nahtavyydet)

## Paikallishallinnollinen jako

Paikallishallinnollisesti Latvia jakautuu 110 kuntaan (latv. *novadi*) ja lisäksi yhdeksään tasavallan tason kaupunkiin[45] (*republikas pilsētas*), jotka eivät kuulu osana mihinkään kuntaan. Kuntajako on peräisin vuoden 2009 hallinnonuudistuksesta, jossa entisestä piiritasosta luovuttiin kokonaan ja samalla toteutettiin laajoja kuntaliitoksia. Ennen uudistusta maassa oli 26 piiriä, seitsemän erillistä kaupunkia ja piirien sisällä yli 500 kuntatason yksikköä.

### Suurimmat kaupungit

Oheisessa taulukossa on lueteltu Latvian suurimmat, yli 10 000 asukkaan kaupungit (1.1.2012). Tasavallan tason kaupunkeja on yhdeksän, jotka on esitetty lihavoituna. Loput Latvian yhteensä 77 kaupungista on organisoitu kuntahallinnon alaisuuteen. Viereinen kartta kertoo kaupunkien sijainnin.

**Kaupungin asukasluku**

**> 100 000 as.**

**30 000-100 000 as.**

10 000-30 000 as.

*Lähde 1 (*https://fi.wikipedia.org/wiki/Latvia)

## Väestö

1. maaliskuuta 2011 suoritetun väestönlaskennan mukaan Latvian asukasluku oli 2 067 887. Kansallisuutensa mukaan suurin väestöryhmä ovat latvialaiset, joita oli 1 284 194 (62,1 %). Suurimpia etnisiä vähemmistöjä muodostivat venäläiset (556 422, 26,9 %), valkovenäläiset (68 174, 3,3 %), ukrainalaiset (45 699, 2,2 %), puolalaiset (45 783, 2,2 %) liettualaiset (24 426, 1,2 %), romanit (6 452, 0,3 %), juutalaiset (6 416, 0,3 %), saksalaiset (3 023, 0,1 %) ja virolaiset (2 000, 0,1 %).[2] Suuri osa muiden vähemmistöryhmien edustajista on tullut Latviaan neuvostovallan aikana. Valkovenäläiset ja puolalaiset ovat osaksi historiallisia vähemmistöjä, kuten myös osa venäläisistä. Historiallisista vähemmistöistä juutalaiset, baltiansaksalaiset ja liiviläiset ovat supistuneet ajan kuluessa merkityksettömiksi.

Latvian kansalaisia oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 83,8 prosenttia maan asukkaista, joka oli selvästi enemmän kuin edeltäneessä eli vuoden 2000 väestönlaskennassa, jolloin heitä oli 74,5 prosenttia asukkaista (tuolloin 2 377 383). Latvian väkiluku laski vuosien 2000–2011 väestönlaskentojen välillä merkittävästi, 13 prosenttia. Väkiluvun laskussa näkyi selvästi muiden kuin Latvian kansalaisten määrän väheneminen (ns. ei-latvialaisten osuus laski yli 200 000, muiden maiden kansalaisten määrä laski lähes 60 000). Maan väkiluvun laskemisen syynä on pidetty voimakasta maastamuuttoa ja alhaista syntyvyyttä.

Latvian kieli on ainoa virallinen kieli, ja sen asemaa vahvistetaan tiukahkolla kielipolitiikalla, mutta venäjän kieltä käytetään myös paljon. Latvian kieltä osaa 79 prosenttia väestöstä ja venäjää 81 prosenttia.[66]Latviassa järjestettiin 18. helmikuuta 2012 äänestys venäjän kielen virallistamisesta, vaikka oli tiedossa, ettei virallistaminen saisi riittävästi kannatusta, vähintään puolta äänistä. Äänestysaktiivisuus nousi yli 70 prosentin, ja virallistamista kannatti noin 25 prosenttia äänestäneistä. Englannin kieli on pakollinen oppiaine kaikille koululaisille, ja sen opettaminen alkaa heti peruskoulun ensimmäisellä luokalla.

Latvialaisten koulutus alkaa pakollisesta esikoulusta 5–7-vuotiaille. Sen jälkeen seuraa pakollinen ilmainen yhdeksänvuotinen peruskoulu, jonka päätteeksi suoritetaan kansallinen testi. Tämän läpäisseet voivat hakea lukioon tai 2–4 vuoden pituisiin ammatillisiin koulutuksiin. Peruskoulun päättötestiä suorittamattomille on tarjolla oma ammatillinen koulutuslinjansa. Korkea-asteen opetus on kaksijakoista – monet yliopistot ja korkeakoulut tarjoavat sekä akateemisia opintoja että soveltavampia ammattikorkeakoulutyyppisiä opintoja. Yliopistoissa on tietty kiintiö valtion rahoittamia vapaaoppilaspaikkoja, niiden ulkopuolelle jääneet voivat päästä opiskelemaan maksamalla lukukausimaksun. *Lähde 1 (*https://fi.wikipedia.org/wiki/Latvia)

## Lähteet

1. https://fi.wikipedia.org/wiki/Latvia
2. http://www.aurinkomatkat.fi/latvia/tietoa
3. http://www.latvia.travel/fi/artikkeli/riian-top-10-nahtavyydet
4. http://europa.eu/european-union/about-eu/countries/member-countries/latvia\_fi