Oral medicin föreläsningsanteckningar - Kliniska karaktäristika, Etiologi, Prevalens

**En reaktiv nybildning**
är en vävnadsirritation som gett upphov till vävnadsnybildning i någon form.
Kan orsakas av till ex. mekaniskt trauma, hormonell påverkan, mikrobiologisk
eller läkemedelspåverkan. Dessa är alltid benigna förändringar i början men kan
muteras till maligna förändringar.

En sann benign eller malign
nybildning beror på DNA-mutationer.

**Vad kännetecknar vaskulära missbildningar och hur ser dem ut?**

- Abnorm bildning av kärl
- Ej regress (Kvarstår)
- Återkommer efter kirurgi.

Utseende: Röd/blåa områden som innehåller hög mängd blodkärl (vener, artärer och lymfkärl).

**Vad är ett hemagiom och hur kännetecknas det samt behandlas det?**

Hemagiom = benign blodkärlstumör (Abnormal proliferation av endotelceller), växer snabbt, bildas spontant, ej recidiv.

Utseende: Rödfärgad utväxt, ser ungefär ut som en benign tumör på huden fast kraftigt röd. Vanligast på kind och läppar.

Behandling: Kirurgi (kyro & Laser) OBS storblödningsrisk!

**Redogör för varicier (åderbråck), hur dem ser ut, varför dem uppstår och hur dem behandlas!**

Åderbråck uppstår när väggen i en ven blir försvagad och en ökad diliation av kärlet sker. Detta kan uppstå pga trauma eller ultraviolett ljus. Åderbråck är oftast åldersrelaterat och åtgärdas mah kirurgi om det behövs.

Utseende: I munhålas ser åderbråck ut som ett vidgat blodkärl eller ett stort blått område.

De vanligaste reaktiva nybildningarna i munhålan är
följande; **Fibroepithelial**
slemhinnehyperplasi, pyogent granulom, förkalkade fibroblastiska granulom samt
perifiert jättecellsgranulom.

**Redogör för Pyogent granulom, utseende, uppkomst, behandling samt vilka diffrentialdiagnoser som finns!**

Nybildning av vävnad som utgår ifrån bindväven till följd av trauma som växer ut och bildar röda utväxter pga av den höga koncentrationen kapillärer. Kan även vara lite gulaktiga pga av att fibrintäcke bildats.

Förkommer oftast på gingivan där tandsten traumatiserar gingivan men kan även förekomma på tunga, läpp och kind. Pyogena granulom är lättblödande, vanligare hos kvinnor än män.

För att ställa diagnos kan biopsi behövas ta. Behandling sker främst med kirurgi där man även avlägsnar delar av den omkringliggande vävnaden.

Histologiskt: Granulationsvävnad

Diffrentialdiagnos. Jättecellsgranulom, Fibrom eller metastas.

**Redogör för jättecellsgranulom**

Ovanligt förekommande hyperplasier som utgår från parodontalligamentet eller periostet tillföljd av trauma. Skillnaden från pyogent granulom är att de innehåller jätteceller som kan reabsorbera ben.

Förekommer oftast i gingivan hos inciciverna eller premolarerna
och bildar en blå/vit-aktig upphöjning som oftast är stärre än 1 cm.
Vanligare hos kvinnor än män.

Histologiskt: Hög mängd fibroblaster som i mellan sig har jätteceller. Benrester kan förekomma och inflammationsceller finns närvarande.

Behandling: Biopsi för att säkerställa diagnos. Sedan kirurgi för avlägsnandet. Differential diagnos är pyogent granulom.

**Vad betyder Epulid?**

Utväxt på gingivan

**Redogör för oral skivepitelcancer! Kännetecken, typer, behandling.**

Vanligaste kännetecknet är ett sår som ej vill läka på mer än 2 veckor. Annars kan det förekomma som en vit eller röd prick utan papillomatös yta.

Man skiljer på två typer av skivepitelcancer:
- Ulcurerande = sårbildande
- Exofytiskt växande = utåtväxande tumör

Behandling: Man remitterar till ÖNH. Ju längre bak tumören sitter desto sämre diagnos.

**Vilken är den vanligaste strukturen att drabbas av cancer i munhålan ?**

Tungan

**Vad innebär Xerostomi?**

Subjektivt upplevd muntorrhet

**Fibroepithelial slemhinnehyperplasi** - En knöl på kindens
insida, samma färg som omgivande vävnad -> Histopatologiskt kan vi exkludera
en malign tumör eftersom cellerna ser normala ut -> Reaktiv nybildning ->
Fibroepitelial hyperplasi

Uppkommer när pat. suger in vävnaden i ex en tandlucka eller
ett större interdentalrum. Orsakas av en exogen faktor (trauma, tandsten,
infektion som inte läker).

Kan också vara läkemedelsinducerade; antiepileptika,
immunosuppresiva samt kalciumblockerare kan leda till gingival överväxt, graden
varierar mellan olika läkemedel.

**Perifiert**
jättecellsgranulom **– Ovanlig reaktiv hyperplasi av bindväven till följd av**
trauma som utgår från periostriet eller parodontalligamenten. Skillnaden från
andra hyperplasier i bindväven är att den innehåller jätteceller vilka kan
reabsorbera ben.

Utseende: Bredbasig oftast 2 färgad (röd/vit/blå) utgår från
gingivan och har oftast ulcererande fibrintäckta sår. Vanligare hos kvinnor och
drabbar ingen speciell åldersgrupp.

Histologiskt kan man se ben i preparatet samt viss mängd
inflammationsceller.

Behandling: Biopsi kan behövas ta för diagnos. Annars sker
excision med marginal samt även borttagandet av traumat som orsakat det hela.

**Pyogent granulom**-
Förekommer oftast på gingivan där den är tvåfärgad på grund av hög mängd kärl
plus ulcererance sår som är täckta med fibrin (röd & gul). Förändringen är
bredbasig, lättblödande och drabbar oftast kvinnor men är oberoende av ålder.

Orsak: Pyogent granulom innebär en tillväxt/nybildning av
bindväven till följd av trauma, vanligtvis tandsten.

Behandling: Biopsi vid osäker diagnos. Annars grov
borttagning då den annars har 10% chans att recidivera.

**Perifert fibrom** -
Tre subtyper:

- Perifert ossifierande fibrom = **förkalkande fibroblastiskt granulom** (benöar).

- Perifert odontogent fibrom (odontogent epitel, hårdvävnad)

- Jättecellsfibrom (multinukleära bindvävsceller =

stellate formade fibroblaster)

Uppstår från periodontalligamentet eller submucosan  i gingiva, oberoende av ålder, kvinnor >
män. Uppkommer främst framför första molaren.

Histologi: Rikt på bindväv men väldigt få
inflammationsceller, kan innehålla benvävnad. Väldigt få blodkärl -> oftast
en vit förändring.

Behandling: Kirurgiskt avlägsnande (av även
periodontalligamentet om involverat). Avlägsnande av ex tandsten vid behov.
Recidivrisk vid subtyp; perifert ossifierande fibrom

Differential diagnos: Pyogent
granulom, Perifert jättecellsgranulom

Redogör för Mucocele!

**1. Mukös**
extravasiationscysta **= Orsakas av trauma mot körtelutförsgången -> saliv**
samlas i omgivande vävnad som sedan bäddas in i granulationsvävnad och en
"cysta" uppstår samt inflammation.

Utseende: Blåaktig/rosa utbuktning som innehåller saliv,
2-20 mm, drabbar ofta yngre individer, kommer och går (rupterar lätt).

Diagnos = Kliniskt utseende, palpation, fin kanyl för att
kolla innehåll, bra om man misstänker hemagiom. Drabbar främst minor salivary
glands.

Behandling = Kirurgisk borttagning av cysta + utförsgång.

**2. Mukös**
retentionscyst = Stopp i utförsgågnen pga sten.

Diagnos: Drabbar oftast äldre personer och de större
körtelutförsgångarna, ger svullnad och värk vid födointag, samt minskad salivsekretion.

Behandling: Kirurgi eller
sialografi (mah röntgen och kontrastmedel)

De vanligaste benigna tumörerna är; **Hemangiom(vanligast), Lipom, Neurofibrom, Pleomorft adenom samt**
**granularcellstumör**.

**Redogör för**
**hemangiom**! utseende, orsak, behandling

Utseende: Detta ger en röd exofytisk förändring med hög
antal blodkärl. Vanligast förekommande på läpp och kinder, vanligast hos unga
flickor.

Orsak: Godartad tumör som uppstår då endotelcellerna ökar i
tillväxt.

Diagnos: Anamnes, Kliniskt utseende, tömmer sig vid tryck
& ev biopsi

Behandling: Kirurgi, kryo, laser OBS. Stor blödningsrisk!
bör remitteras till käkkirurg.

Diffrentialdiagnos: Åderbråck

**Redogör för lipom**!

Asymptomatisk, gulaktig tumör som uppkommer ur fettceller.
Gulaktig mjuk förändring med intakt yta där man ibland ser ytliga kärl. Kan ses
i alla områden i munnen.

Har sällan någon praktisk betydelse utöver det eventuellt
kosmetiska, eller de få gånger det trycker på angränsande vävnad, till exempel
en nerv.

Lipom är långsamtväxande och har en mjukt till fast,
gummiaktig konsistens. Diametern är oftast <5 cm i diameter, men de kan i
vissa fall bli upp till 20 cm. Lipom ger ofta inga symtom, men kan i
undantagsfall ge smärtor om de trycker på en nerv.

**Redogör för**
**neurofibrom**!

En måttligt fast, godartad och innesluten tumör som bildats
genom tillväxt av Schwannceller och fibroblaster, med inslag av nervfiberdelar.
Tumörerna utvecklas vanligtvis längs perifera eller kranialnerver och utgör ett
huvuddrag vid neurofibromatos 1, där de kan uppträda intrakraniellt eller
inbegripa spinalrötter. Till de patologiska kännetecknen hör spolformad
förstoring av den drabbade nerven. Mikroskopisk undersökning avslöjar ett
oorganiserat och löst cellmönster med avlånga kärnor, blandade med
fibersträngar.

**Redogör för Pleomorft**
**Adenom**!

Oftast i form av en välavgränsad svullnad som är palpabel.

80% av dessa tumörer uppstår i gl. Parotis. 20% fördelat på
övriga körtlar ffa små spottkörtlar i gommen.

De har en långsam tillväxt och har en diffus avgränsning ibland
med kapsel. Men kan malignisera så det är viktigt att dom tas bort kirurgiskt.

**Redogör för**
**Granularcells tumör**

Dessa tumörer är oftast ganska små(<3cm)  och munhålan är en relativt vanlig lokal(70%
av alla H&N lesioner).

Drabbar oftast äldre individer och väldigt sällan barn.

Djupliggande tumörer med normal slemhinna.

Ser lite grumlig ut i mikroskop(därav namnet).

**Oral lichen planus (OLP)** är en av de vanligaste förekommande förändringarna i
munnens slemhinna. Cirka 1 - 2 % av den svenska befolkningen får OLP. Den
har ofta ett periodiskt förlopp med sjukdomsutbrott varvat med lugna perioder.
Sjukdomen kan även förekomma på huden och slemhinnan i underlivet.
OLP är en kronisk inflammation i slemhinnan som kan ge betydande obehag när
man äter syrliga födoämnen, starkt kryddad mat, hårdtuggad föda eller då man
dricker något varmt. Även tandborstning och tandkräm kan ge upphov till besvär
i form av sveda och smärta. Slemhinnan är uttunnad och därmed känsligare.
Trots att OLP har varit känd i mer än hundra år vet man inte säkert vad som är
orsaken till förändringen. Man känner dock till att kroppens försvarsceller är
engagerade och att dessa av någon anledning riktar sig mot slemhinnans
vävnader. Förändringen är inte smittsam. Det finns ingen känd koppling till
födoämnen eller allergier.

Prevalensen av OLP i den svenska befolkningen är ca 1 %.
Medelåldern är 55 år och 65 % av patienterna är kvinnor.

### KLINISK BILD

Icke-symptomatisk

* Papillär OLP
* Retikulär OLP
* Plaque-liknande OLP

Symptomatisk

* Erytematös OLP
* Ulcerös OLP