Nordheimi Ottó

IV. Ottó (szül. 1035 Nov. 30 München) Bajor herceg és a Badeni-Délnémet koronaszövetség feje és a Német-Római Birodalom megválasztót császára.

## Uralkodói adatok:

### Uralkodási ideje:

Bajor Hercegség (1056-), Badeni-Délnémet-koronaszövetség (1085 - ), Német-Római Birodalom (1085- )

## Életrajzi adatok:

### Született:

1035. november 30. München, Bajor Hercegség

### Gyereke(i):

Nordheimi Bertold (1054-), Nordhelmi Berta(1056-), Nordhelmi Borbála (1068-), Nordhelmi Róbert (1074 -)

### É**letrajza:**

#### **Gyermekkor és család**

1035-ben látta meg a napvilágot Nordheimi Valentin bajor herceg és nagybirtokos valamint Badeni Anna második fiúgyermekeként. Ifjúkora a nemesi neveltetés rendje szerint ment. Rangjára való tekintettel a Hohenstaufenek udvarában tanult Württemberg mellett. Itt lovaggá válásig tartózkodott.16 évesen nagykorúsították, ajándékul nevelőjétől Károly hercegtől kapta meg első teljes lópáncélját. A fiatal hercegvárományos Ottó szeretett lovagolni, előszeretettel mérte össze tudását és képességeit más apródokéval. Feleségét, Károly herceg lányát is itt ismerte meg, akivel 18 éves korában 1053-ban egybekeltek. A meggyőzésben már ekkor járatos Ottó apósát rávette, hogy amennyiben annak fia halála esetén címe s birtokai reá szálljanak.

#### **Herceggé válás, gyermekei**

A fiatal Ottót 1056-bab érte apja halálának híre. Mivel bátyját, Josefet 1049-ben betegség vitte el, apjuk birtokai és címei reá szálltak. Beteges természetű bátyja halálára számítva,nem papi, hanem birtokosi pályára készült. Feleségével és ekkorra két éves fiával, Bertolddal ekkor visszatértek a család München melletti birtokaira. 1056 Március 4.-én koronázták bajor herceggé, s rögvest utána is látott birtokai igazgatásának. Számos hospest telepítetett le, különösen a cseh medencét körbeölelő hegységek lábainál. Apja főembereit becsben megtartotta, jó viszonyra törekedett az egyházzal. Környezete maga is hithű katolikusnak ismeri. Bár Ottó fiatalkorában formálisan volt csak vallásos, a pestis okozta sok halál és a skizma megrázták világát, melyben Istenhez menekült. Második gyermekét, Bertát az úrnak ajánlotta fel apácai szolgálatra, mintegy fajta áldozatot. Harmadik gyermeke Borbála 1068-ban jön napvilágra. 1074-ben megszületett második fia, Róbert.

#### **Háború a császár ellen**

1070-ben IV Henrik saját hatalmának növelése érdekében, számos címet megsértve, sok területet és földet vett vissza számos német nagy nemesi családtól. Nem volt kivétel a Nordheimi család sem. Számos földjétől megfosztva Ottó fegyveres felkelést hirdetett az uralkodó ellen szeptemberben, melyhez számos sértett nagyúr, köztük Magnus szász herceg, személyes jó barátja, és Hohenstaufen Károly is csatlakozott. Ottó így vezető tisztben járta meg a német római polgárháborút mely során számos csatát megjárt. Két alkalommal sérült meg komolyabban, az első 1071 augusztusa során, egy Duna melletti tábori rajtaütés során, mikoris a sátrába berontó ellenséges zsoldostól mellkasán éles vágást kapott. A második alkalom 1073 Szeptemberében történt mikoris egy íj eltalálva vállát, lesodorta lováról, s kis híján az által vezetett roham agyontaposta. A konfliktus végül a felkelők győzelmével zárul az 1074-es Nuremburgi csatában, mely során a császár is életét vesztette. Az ezek után kialakult káoszban többek között Nordheimi Ottó rendelkezett akkora haderővel és vagyonnal, hogy a maga hasznára fordíthassa ezt. Az által előterjesztett ideiglenes kormányzótanács elnöke lett, s számos egykori császárpárti nemes földjét megszerezve, döntő tényező lett birodalomszerte. A konfliktus befejezte óta kormányzói tisztségét gyakorolja, valamint saját hercegségét igazgatja.

#### **Németek királya, s rómaiak császára:**

Krisztus urunk 1085.évén, 4.hónapján, 21.napján 5 elektori szavazattal megkapta a vára vált császári címet, ám e ragyogó, fényes korona még nem volt fején, hisz az akkori VII.Gergely pápa nem várta meg a választás, hanem hamar adta oda teremtőjének a lelkét. Következő pápa II.Orbán lett, aki 1085 augusztus 28-án meg is koronázta Ottót. Koronázása után azonnal sereget kezdett toborozni, hisz keleten a cseh-lengyelek támadást indítottak Bécs ellen. Erre mag II. Orbán pápa megkérte, s anyagilag is támogatta a sereg toborzást, ám csak hogy közbe jött egy ellenpápa, II. Calixtus, ki azért lett ellenszenatya, mivel sokan úgy gondolták hogy II. Orbán letérdel az Ortodox egyház előtt. Így az öreg Császárnak e vallási kérdést kellett megoldania, amit a Trieri zsinaton sikerült is, ám ideje nem volt hogy megvédje Bécset, mert már akkor béke köttetett meg. Ottó csalódott volt magában és magányosan élt, ám volt egy álma, ahol az első német-római császárral találkozott és két irányt látott. Az egyik a sötétség míg a másik a világosság. IV. Ottó a világosságot választotta és elhatározta magát, hogy e Szent Birodalmat feltámassza és neki kezdet a gazdasági és hadi fejlesztéseknek.

### **Személyisége:**

#### **Jellemzői**

Ottó a maga poziciójában megbízható, hadsereg irányítására alkalmas ember. Személyét tekintve talán kicsit agresszív, de ezt amennyiben a helyzet kívánja képes visszafogni. Vallásos,hitét komolyan veszi, elismeri a pápát isten földi helytartójának, s mint ilyet terveiben is nagyban alapoz rá amennyiben az Isten útját követi. Az egyházszakadás révén nagy utálattal van az Orthodoxia iránt. Kivállóan bánik az egykezes karddal valamint fokossal, ugyanez távolsági fegyverekről nem mondható el. Alapvetően egészséges életű, sebei azonban gyakran okoznak neki fájdalmat, különösen ha hosszabb ideig szükséges harci felszerelésben lennie. Állatbarát, két farkaskutyája is van, Udo és Vermont. Császárként nagy elképzelései vannak a Birodalom jövőjéről. Császári célja, hogy egységessé tegye a Birodalmat és hogy gazdaságilag, kultúrilásan, tudományilag fejlődjön.