Jarl av Quirin

**Jarl av Quirin** var en jipsirsk adelstittel som har vært i besittelsen av blant annet det tussarixiske huset Lamboise, og de jipsirske husene Burgsteller og Zübeck. Den første bæreren av denne tittelen var Henri Lamboise, én av flere tussarixiske adelsmennene som koloniserte Jipsir på vegene av keiser Paul VI.

## ***Historie***

### **Koloniopprøret**

Før Koloniopprøret (2548 – 2553) brøt ut var setet som jarl av Quirin holdt av François Lamboise. Mannen var en voldelig og sadistisk mann. Han hadde en skare av likesinnede, som alle misbrukte sine bønder og lokale føydalherrer under dem. Ved ett tilfelle kidnappet han konen til en baron, bare fordi han hadde tapt et slag kort – og en liten sum penger – til ham. Baronen betalte François tilbake beløpet, med renter i tillegg, men han ga ikke baronessen tilbake. Det var umulig, fordi hun hadde dødd av en plutselig influensa – som også hadde tatt livet av flere i tjenerstaben. Ingen trodde ham.

Etter Koloniopprøret kronet Alexandre LeClaire seg selv til konge av Jipsir under navnet og tittelen Alexander "Forsoneren" Klerantz. Ettersom opprøret – som i realiteten var iscenesatt for å legge til rette for Brantley-konspirasjonen – i hovedsak var ledet av lavtstående adelsmenn, sørget Alexander for at de mest fromme fikk utstående posisjoner. Setet som jarl av Quirin gikk til Reinhold Burgsteller, som allerede bar tittelen baron av Bronstügg. Da tiden kom for François Lamboise å forlate Jipsir, sørget Reinhold for at noen av hans hær myrdet Lamboise og alle hans venner.

### **Søskenbytter og Tschida-feide**

En av Reinholds venner fra Koloniopprøret, Leonard Zübeck, var gift med søsteren hans. Da Reinhold plutselig døde uten å etterlate seg arvinger – og Leonard hadde en sønn med Constanze, men denne ikke var gammel nok – ble Leonard og Constanze de nye forvalterne av Quirin. Setet som baron av Bronstügg gikk over til Constanzes yngre bror, Bruno.

Med skjenkingen av Quirin, sikret huset Zübeck et eget jarledømme, men hadde fremdeles et baroni under en annen jarl. Etter å ha prøvd å forhandle med jarlen å annektere baroniet på vegene av setet som jarl av Quirin, arrangerte Leonards kone et ekteskap mellom ett av barna deres med jarlens yngstesønn. På denne måten ville familien dele inntektene som baroniet ga: 50–50 til Zübeck-ene og Tschida-ene. Ettersom de begge var menn og ikke kunne skaffe seg barn, måtte de benytte seg av en utenforstående part: en konkubine fra landsbygden. Hun fødte senere de to mennenes datter: Hannelore.

Som jarl av Quirin, var Zübeck-ene pålagt å tjene sin lensherre militant i en konflikt, og økonomisk i fredstider. Dette ble det derimot slutt på da Otto Zübeck – sammen med etterkommerne av de originale Brantley-konspiratørene – felte kong Alexander III av Jipsir. Otto ble – mellom konspiratørene og deres støttespillere – valgt til den nye kongen, hvorpå han beholdt tittelen som jarl av Quirin. Som den nye kongen annekterte han også Gernot som en del av kronen. Kusinen Hannelore ble satt på porten. Hun prøvde å konspirere mot kongen, men ingen ønsket å ha noe med henne å gjøre: flere så på henne som bastard, og hadde derfor ikke krav på baroniet.

### **Senere historie**

Setet ble holdt av huset Zübeck fra Alexander den tredje sitt fall, og fram til Otto den syvende sin henrettelse under den jipsirske revolusjonen. Etter at kongehuset ble avsatt av diktatoren – og det ikke fantes andre gjenlevende slektninger enn tronpretendent Karta Viktoria – ble dette setet opphevet. Hvis kongedømmet allikevel ved en anledning skulle bli gjeninnført, ville Karta Viktoria og hennes etterkommere bli skjenket denne tittelen, i tillegg til setene som jarl av Pastur og baron av Gernot.