Wp/lt/Вилнюс

**Вилнюс** – Лєтувос состинә ир диџяусяс шалєс мєстас, Вилняус апскритєс, рајоно ир мєсто савивалдүбәс cентрас. Йсикӯрӗс шалєс пєтрүчюосе, Нерєс ир Вилнёс сантакос. Вилнюс үра аркивүскупијос cентрас, нуо 1579 м. – университетинис мєстас. Состинәје веикя аукшчяусёс валџёс институcијос – Президентӯра, Сеимас, Вүряусүбә, министеријос, Аукшчяусясис ир Конституcинис теисмаи, ужсєнё валстүбиў амбасадос ир ацтовүбәс, дипломатинәс мисијос, тарптаутиниў организаcијў ацтовүбәс. Вилняус сенамєстис үра вєнас диџяусиў Рүтў Еуропоје ир 1994 м. йрашүтас УНЕСCО Пасаулё павелдо сӑрашӑ.

## Историја

Нәра тиксляи нустатүта када йсикӯрә Вилняус гүвенвєтә – апє мєсто йкӯримӑ бүлоја Гележинё Вилко легенда. Вәлүвојо бронзос амжяус (XIII a. ики м. е.), анкстүвојо гележєс амжяус, беи ромәнишкојо лаикотарпё праџёје (III a.), каип висоје Лєтувоје й рүтус нуо Швентосёс упәс ир вакарў Балтарусијоје вүраво брӯкшнюотосёс керамикос археологинә култӯра. Јос паликуонүс, балтў генчиў гентис – аукштаичяи. Пац Вилнюс пирмӑ картӑ паминәтас рашүтинюосе шалтинюосе Лєтувос диџёјо кунигаикшчё Гедимино 1323 м. лаишке Вокєтијос мєстамс. 1387 м. Лєтувос дидүсис кунигаикштис ир Ленкијос каралюс Јогаила Вилнюи сутеикә Магдебурго теисес. 1579 м. Лєтувос дидүсис кунигаикштис ир Ленкијос каралюс Степонас Баторас мєсте йкӯрә университетӑ. Университетас греитаи тапо сварбяусю регёно мокслиню ир култӯриню cентру. Вилнюс таип пат тапо жүдў култӯрос Шяурәс Еуропоје cентру. 1610 м. лєпос 1 д. Вилниў нусяубә диделис гаисрас, лабаи нукентәјо Вилняус университетас, Вилняус университето библётека ир архүвас.

„Твано“ мету 1655 м. й Вилниў йженгә Русијос cарас ир мєстӑ пирмӑ картӑ ужәмә ир валдә Русијос армија. Мєстас келяс дєнас буво пләшямас, судегинтас, диделә далис гүвентојў ишжудүта. Норс русаи палико мєстӑ по 13 метў, бет Вилняус аугимас илгам буво сустабдүтас. Шяурәс каро мету (1702 ир 1707 м.) Вилниў буво ужәмуси шведў карюоменә. XVIII а. мєсто аугимӑ стабдә дидели гаисраи 1737 м., 1745 м., 1747 м.

Нуо 1795 м. ики Пирмојо пасаулинё каро, каип ир виса Лєтува, Вилнюс буво Русијос империјос судәтүје, буво губернијос cентрас. По 1831 м. сукилимо Русијос валџя уждарә Вилняус университетӑ каип наcёналистиниў јәгў жидинй. Вилнюс вүстәси каип Русијос губернијос состинә, тачяу турәјо ир регёнинӗ реикшмӗ. XIX a. ики ишаугант Минско сварбаи Вилнюс буво балтарусиў наcёналинё јудәјимо cентрас. Сварбяуси балтарусиў поетаи ир рашүтојаи саво дарбус спаусдино Вилнюје. Cармечю Вилнюс буво генералгубернијос состинә, Шяурәс-Вакарў крашто cентрас.

1915–1918 м. Вилниў буво ужәмӗ вокєчяи. 1920 м. мєстӑ окупаво ир нетрукус анексаво Ленкија, Лєтувос состинә перкелта й Каунӑ. 1919–1939 м. Вилнюје веикә ленкишкас Степоно Баторо университетас. 1931 м. мєстӑ иштико диџюлис павасарё потвүнис – Нерис буво пакилуси 825 cм вирш нулинәс жүмос, буво ужлєти нет Вилняус аркикатедрос рӯсяи.

1939 м. прасидәјус Антрајам пасаулиням каруи Раудоноји Армија ужәмә Вилниў. 1939 м. Вилнюс буво пердуотас Лєтувос Республикаи. 1940 м. васарӑ карту су виса Лєтува Вилнюс буво окупуотас ир анексуотас Совєтў Сӑјунгос. 1941 м. васарӑ вокєчиў карюоменеи ужәмус Лєтувӑ, диџёји даугума жүдў гүвентојў тапо наcёналсоcялистў вүкдүтос жүдў наикинимо политикос аукомис. Дауг јў буво суварүти й гетӑ Вилняус сенамєстүје, ишвежти й конcентраcијос стовүклас ир тен нужудүти. Пер карӑ сугряута апє 40 проc. намў.

1944 м. Вилниў ужәмә совєтаи. Вилнюс тапо Лєтувос ССР состине. Совєтў валџя әмәси ацтатүти каро нунёкотӑ Вилниў. Прасидәјо даугябучиў намў ир наујў Вилняус рајонў статүба. Вүкдант русинимо политикӑ й Вилнюје статомас гамүклас буво перкелями китатаучяи дарбининкаи, Вилняус територијоје Шяурәс мєстелүје нуолат дислокуојама совєтинәс армијос дивизија. Нуо 1963 м. регёно гележинкеляи тапо павалдӯс Пабалтијо гележинкелё Рүгос валдүбаи (йстеигта јаи павалди Вилняус апүгарда).

Покарю Вилнюје әмә спарчяи вүстүтис економика: машинў прамонә, метало апдирбимас, статүбў, медєнос, ленгвоји, маисто, хемијос прамонә. Йкуртос диделәс стаклиў гамүклос („Комунарас“, „Жалгирис“), електротехникос гамүкла „Елфа“, балдў комбинатаи, кондитеријос фабрикас „Пергалә“, сювимо фабрикас „Лелија“, пластмасәс, скаичявимо машинў гамүклос, машинў комбинатас. Пастатүта Вилняус термофикаcинә електринә.

1987–1991 м. Вилнюје вүко масиняи митингаи, нукреипти прєш совєтинй режимӑ. 1990 м. Лєтува пасискелбә неприклаусомүбӗ нуо Совєтў Сӑјунгос. 1991 м. саусё 9 д. Совєтў Сӑјунга пасюнтә карюс й Вилниў. Саусё 13-ӑјӑ Совєтў армија ужәмә Телевизијос бокштӑ, сусирәмимуосе жуво 14 cивилиў. 1994 м. Вилняус сенамєстис йтрауктас й УНЕСCО Пасаулё култӯрос павелдо сӑрашӑ. 2009 м. Вилнюс тапо Еуропос култӯрос состине.

## Павадинимо килмә

Вилнюи вардӑ бус давуси *Вилнёс* упә, теканти про мєстӑ. Упәвардис *Вилня* сєтинас су бендриню лєтувиў калбос жоџю *вилня* (бендринәје калбоје йсигаләјӗс варянтас *вилнис*). Сеноји Вилняус вардо форма *Вилня* жинома рүтў Лєтувос тармәсе. Апє XВ а. йсигаләјо вардо форма *Вилнюс*, кури падарүта пагал тӑ патй моделй каип *Алүта* (упәс вардас) ир *Алүтус* (мєсто вардас). Вардо *Вилнюс* формос үра ужрашүтос XVI амжяус лєтувишкуосе раштуосе. Лотүнў калбоје үра ишликуси сеноји Вилняус вардо форма *Вилна*.

## Гамта ир географија

Вилнюс үра пєтрүтинәје Лєтувоје. Ишсидәстӗс Вилнёс ир Нерєс сантакоје. Апє 20 км й пєтус нуо географинё Еуропос cентро. Вилнюс үра 312 км нуо Балтијос јӯрос. Мєсто плотас үра 402 км². Пастатаи сударо 20,2 % мєсто територијос. Мишкаи сударо 43,9 % мєсто, о ванденүс 2,1 %. Пер Вилниў тека трүс дидеснәс упәс: Нерис, Вилнелә ир Вокә.

Вилнюје үра Павилниў регёнинис паркас, Веркиў регёнинис паркас, Дварчёниў геоморфологинис драустинис, Жалиўјў ежерў краштоваизџё драустинис ир китос сауготинос територијос.

Шешкинәс озас үра Вилняус Шешкинәс микрорајоно територијоје, гамтос паминклас, ледүнметинё акумуляcинё релјефо реликтас.

Вилняус мєсто далүс ир рајонаи үра патеикями ацкираме страипснүје.