Затемнювані зорі

**Зате́мнювані зо́рі**
(**затемнювані змі́нні**,
**затемнювані подві́йні**,
**фотометри́чні подвійні**
) — зоряні системи, в яких спостерігається періодична зміна блиску внаслідок затемнень однієї зорі іншою.

Затемнення можуть спостерігатися лише для тих систем, площина орбіти яких близька до променя зору. На кривих блиску зазвичай спостерігають глибокі *головні (первинні) мінімуми*, які повторюються з періодом, що дорівнює орбітальному, а між ними — мілкіші *вторинні мінімуми*. Ці зміни блиску не означають, що відбувається фізична зміна світності самих зір (хоча в тісних подвійних системах можуть відбуватися й фізичні зміни).

Загальна кількість відомих затемнюваних подвійних становить більше п'яти тисяч. Вивчення затемнюваних подвійних координується окремими комісіями Міжнародного астрономічного союзу: №26 «Подвійні й кратні зорі», №27 «Змінні зорі» та №42 «Тісні подвійні системи».
Особлива увага, що приділяється таким системам дослідниками, зумовлена тим, що подвійні системи надають унікальну можливість визначення низки важливих характеристик зір, особливо в тому випадку, якщо відомі відстані до системи та крива зміни променевих швидкостей зір, що входять до системи. За часом затемнення можна обчислити діаметр зорі у частках великих півосей їхніх орбіт, а потім — і в абсолютному вимірі. За світністю й розмірами зір можна знайти ефективну температуру їх поверхні.

## Класифікація

Класифікація затемнюваних зір є доволі складною. У четвертому виданні загального каталогу змінних зір (GCVS4) затемнювані подвійні виділено в окремий клас (**E**), який поділяється на типи за трьома ознаками:

1. За формою кривої блиску.
2. За ступенем заповнення компонентами їх порожнини Роша.
3. За фізичними особливостями компонентів.

Класифікація за кожною ознакою є незалежною та має окремі позначення. Якщо систему класифіковано більш, ніж за однією ознакою, вона отримує два (чи навіть три) позначення, які поєднують через косу риску (наприклад, **E/DS** або **EW/DW/RS**).

### Класифікація за формою кривої блиску

Класифікація за формою кривої блиску є традиційною та вважається найпростішою, хоча й застарілою. Втім, вона підходить для спостерігачів. За цією ознакою затемнювані подвійні поділяють на три типи:

* типу Алголя (**EA**) — на кривій блиску чітко виділяються мінімуми, вторинний мінімум зазвичай слабший (може бути взагалі відсутнім); між затемненнями блиск системи майже постійний;
* типу β Ліри (**EB**) — крива блиску має два нечіткі мінімуми різної глибини, а між ними блиск неперервно змінюється;
* типу W великої Ведмедиці (**EW**) — на кривій блиску два нечітких мінімуми приблизно однакової глибини, між ними блиск змінюється неперервно.

У новітній редакції ЗКЗЗ виділено в окремий тип зорі, які затемнюються планетами (**EP**).

### Класифікація за ступенем заповнення порожнин Роша

Поділ за цією ознакою застосовується до будь-яких подвійних систем (не лише затемнюваних). Поділяють їх на такі типи

* Розділені системи (англ. *detached binaries*; типи **D**, **DM**, **DS**, **AR**, **DW** за GCVS4) — обидві зорі не заповнили свої порожнини Роша. Припливні викривлення невеликі, зорі зберігають кулясту форму.
* Напіврозділені системи (*semi-detached binaries*; **SD**) — лише одна з зір заповнила свою порожнину Роша, речовина цієї зорі через внутрішню точку Лагранжа починає перетікати на її супутника, форма зорі викривлюється.
* Контактні системи (*contact binaries*; **K**, **KE**, **KW**) — обидві зорі заповнили свої порожнини Роша, вони мають викривлену (еліпсоїдальну) форму, іноді вся система занурена в спільну оболонку.

Ця класифікація зосереджується на процесах, які спричиняють змінність.

### Класифікація за фізичними особливостями компонентів

ЗКЗЗ виділяє такі фізичні особливості компонентів подвійних зір:

* Система містить принаймні одного гіганта чи надгіганта (**GS**).
* Система містить зорю Вольфа—Райє (**WR**)
* Система містить білого карлика (**DW**)
* Одним з компонентів є ядро планетарної туманності (**PN**)
* Система типу RS Гончих Псів (**RS**)

## Література

* Астрономічний енциклопедичний словник / За загальною редакцією І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : ЛНУ—ГАО НАНУ, 2003. — 547 с. — ISBN 966-613-263-X, УДК 52(031).