Vuit americà

El **Vuit americà** és un joc de cartes relativament modern que es popularitzà en la primera meitat del segle XX al continent americà. Tot i que la denominació internacional més estesa és la de *Crazy Eights* ('vuits bojos') i les seves respectives traduccions, davant la falta de denominació tradicional en llengua catalana sembla més propera l'equivalència del nom que fan servir en francès, *Huit américain*.

Encara que s'hi pot jugar a partir de 2 jugadors, funciona millor entre 4 i 6. Es fa servir una baralla francesa i doble baralla a partir dels 5 jugadors.

## Objectiu

L'objectiu del joc és descartar la mà abans que els rivals jugant totes les cartes segons una sèrie de regles.

## Valor de les cartes

* **8:** 50 punts
* **Figures (J, Q i K):** 10 punts
* **De l'as al 10:** cada carta el seu valor

## Puntuació

Al final de cada ronda, els jugadors que tenen cartes en mà (tots llevat de qui ha tancat) sumen els punts de les cartes que els quedaven i l'apunten. Es va sumant la puntuació al llarg de les rondes. Notau que l'acumulació de punts és negativa: a més punts, pitjor classificació.

## Preparació

Triau un repartidor, remenau les cartes i repartiu-ne 5 per hom (7 en cas de ser només dos jugadors). Deixau la resta de cartes cap per avall fent una pila al mig de la taula. Destapau la primera carta de la pila i posau-la-hi devora, cap per amunt, iniciant un pou. **La carta que enceta el pou no pot ser un 8**. Si la carta destapada durant el procés de preparació és un 8, cal ficar-la enmig de la baralla i treure'n la següent carta (si torna a ser un 8, rebutjar-lo de nou, i així).

Acordau una puntuació de tall per al final de la partida. Per a una partida breu, 100 punts pot ser una suma orientativa.

## Regles

En sentit horari, començarà jugant el jugador de l'esquerra del repartidor. Cadascú en el seu torn haurà de jugar una carta de la mà cap per amunt damunt el pou seguint les següents regles:

1. Si la carta de dalt del pou no és un 8, podeu jugar **qualsevol carta que coincidesqui en número o coll** amb la carta vigent a dalt de tot del pou. Per exemple: si la carta era una K de cors, es pot jugar qualsevol carta de cors o qualsevol K).
2. **Els 8 es poden jugar damunt qualsevol altra carta**. Qui en juga un ha de cantar un coll, el que vulgui o més li convingui.
3. Si hi ha un 8 a dalt del pou, podeu jugar un altre vuit o qualsevol carta del coll cantat pel jugador que l'ha tirat.

En cas de no jugar cap carta, el jugador ha d'agafar una carta de la pila i passar torn.

Si a un jugador només li queda una carta en mà ha de cantar **"Darrera carta!"** (o "Una!", o qualsevol equivalent) tan bon punt aquesta situació s'esdevé. Si un jugador es queda amb una sola carta i no ho canta abans que el següent jugador hagi resolt el seu torn, **haurà de robar dues cartes de la pila** com a penalització.

En acabar-se la pila de cartes, s'agafen totes les cartes del pou llevat de la que està vigent, es remenen i es posen cap per avall formant una nova pila. El joc continua el seu curs.

Quan un jugador es desfà de totes les cartes, guanya la ronda i la resta sumen els punts de les cartes que tenen en mà, que s'acumulen al llarg de la partida. Es canvia de repartidor en sentit horari i es comença una nova ronda.

### Final del joc

Quan un jugador supera la puntuació de tall fitada en començar la partida, s'acaba el joc i **guanya qui té menys punts**.

## Variacions

Aquest joc presenta tot un univers de variacions. Les més comuns són aquelles que assignen propietats especials a més cartes a part dels 8 i, entre aquestes variacions destaquen:

* **Botar un jugador**. Quan es tira una Q, el següent jugador en l'ordre de joc perd el torn, que passa a l'altre.
* **Canvi de sentit**. Quan es juga un as, el sentit del joc canvia: passa a ser antihorari si era horari i viceversa. En una partida de dos jugadors, no té efecte.
* **Encolomar cartes**. Quan es juga un 2, el jugador que segueix ha de passar torn i robar dues cartes o bé jugar un altre dos i acumular la penalització per al següent jugador (situació que pot repetir el següent i així). Hom no pot evitar aquesta penalització jugant un 8. Si no pot jugar cap dos per acumular la penalització, roba dues cartes de la pila i passa el torn. En cas d'aconseguir un 2 entre les dues cartes robades, no el pot jugar. Si qualcú juga un 2 com a darrera carta, de manera que clou la ronda, l'efecte és ignorat i no s'aplica la penalització.

Si una d'aquestes cartes és la que gira el repartidor per començar la ronda, es pren la consideració com si l'hagués jugada el repartidor. De la mateixa manera, hi ha una variant en referència a **permetre el 8 inicial**: si el repartidor destapa un 8 com a primera carta del pou de la ronda, el vuit queda al pou i canta ell el coll d'inici que haurà de tenir en compte el jugador que comença.

Quant a la mecànica de passar i robar carta hi ha també diferents propostes:

* **Joc forçat**. Mentre hom pugui jugar una carta, ho ha de fer. No pot decidir robar i passar.
* **Jugar la carta robada**. Quan hom roba una carta, pot jugar-la immediatament sempre la tirada s'atingui a les normes.
	+ **Robar més d'una carta**. Si s'agafa una carta i tampoc es pot jugar, el jugador seguirà robant de la pila fins a un màxim acordat de cartes, o sense màxim si així es convé.

Hi ha altres variants en referència a altres aspectes del joc:

* **Jugar més d'una carta**. Si un jugador té més d'una carta del mateix número, les pot jugar de manera consecutiva en el mateix torn, en l'ordre que vulgui, deixant clar quina és la darrera que ha jugat, que serà la que quedarà vigent al pou.
* **Sense avís**. Quan un jugador només té una carta en mà no cal que avisi d'aquesta circumstància.
* **Sense ciclar el pou**. Quan s'acaben les cartes de la pila, ja no s'agafen les del pou per fer-ne una de nova: els jugadors segueixen jugant i, si no poden jugar carta, es veuehn obligats a passar. En cas que tothom quedi tancat, cadascú suma els punts de les cartes que té en mà.
* **El 6 no tanca**. No es pot llençar un 6 com a darrera carta per a tancar la ronda.

## Curiositats

Aquest joc ve a ser el mateix, si fa no fa, que el joc comercial UNO, que sortiria a la venda l'any 1971 i ben aviat es faria popular arreu del món. Tot fa pensar que l'UNO s'inspirà en el Vuit americà per a fer-ne una versió comercial.