CRTA/Pravopis bosanskog jezika

Pravopis bosanskog jezika

6. Crta u službi pravopisnog znaka u užem smislu uvijek ima bjeline (razmake) s obje strane; dakle, odmaknuta je od riječi, brojki, simbola. (Time se u kucanome tekstu jasno razlikuje od crtice, koja se obično kuca istim znakom, ali nema razmaka ni s jedne strane.)
Crta u službi pravopisnoga znaka u širem smislu takoder bi trebalo da ima bjeline s obje strane (tzv. odmaknuta crta). Jedino je izmedu brojeva poželjno primaknuti crtu. (Primaknuta crta u tiskanome tekstu razlikuje se od crtice po dužini: crtica je kraća.)

8. Crtom se, kao i zarezom i dvotačkom, odjeljuje dio rečenice koji sadrži naknadno objašnjenje, a formalna veza sa prethodnim dijelom nije pokazana izričito:

(l) U tim prilikama nastao je Duvanjski arzuhal - svojevrsna molba na bosanskom jeziku, čiji je autor do sada bio nepoznat. (A. Isaković, Biserje) - (2) U njemu čovjeku izgleda da poživjeli može dugo - na hiljadu mjesta u Sarajevu teku česme, vode života. (M. Nerkesi, U pohvalu lijepog grada Sarajeva)
9. Crta obilježava pauzu između dijela teksta koji joj prethodi i onoga koji slijedi. Njome se naročito naglašava odnos izmedu dvaju dijelova teksta:

Sjećam se: jurili smo po vršajevima za konjima, preko trave i kamenja, kroz dječije razigrane prostore, zaboravljajući otići pet puta na dan u džamiju i - poslije su očeve batine bile svršetak radosti. (Z. Dizdarević, Majka)
10. Crta označava pauzu izmedu dijela teksta u kome se nešto nabraja i dijela u kojemu slijedi sažeto objašnjenje:

pojilo, za ispašu, za prijek pogled, za ružnu riječ. (D. Sušić, Uhode)
12. Iz razloga jasnoće crta se obično stavlja ispred predikata koji je različitim rečeničnim članovima isuviše udaljen od subjekta:

Bosanski kraljevi, da se ulaskaju velikašima, po primjeru - dijelili su im razne naslove. (S. Bašagić, Kratka uputa u prošlost Bosne i Hercegovine 11463-1850!) ·
13. Crtom se označava pauza i u sažetim iskazima, poslovicama,kao i u rečenicama bez veznika:

(l) Mladost - ludost. - (2) Manje znao - manje i patio. (3) Beg ja, beg ti - ko će vodu nositi. - (4) lli Risto kovač, ili kovač Risto -jedno te isto. (M. K. Ljubušak, Narodno blago)

14. Crtom se odvaja i ističe dio iskaza koji sadrži nešto suprotno ili neočekivano:

a) pri isticanju rečenica unutar odlomka;
b) između rečenica kao primjera;
c) između naslova, podnaslova i sl.;
d) u dijalozima (umjestonavodnika):
e) između upravnoga govora i pišćevih riječi
16. Unutar odlomka crta se stavlja između rečenica kako bi se označilo da veza između rečenice ispred crte i rečenice iza crte nije toliko slaba da bi se pisanje nastavilo u novome retku:

I, konačno, šta je Grozdanin kikot? Lirski roman, novela, niz pjesama u prozi, ekloga. pastoralna idila, balada? - Djelo koje ima poneš­to od svih ovih oblika, reklo bi se, a ipak lirska romaneskna struktura, čije su epizode cjeline koje mogu egzistirati i zasebno da ne izgube od svoje stvarne vrijednosti. (M. Rizvić, Iznad i ispod teksta)

17. Crta se stavlja između rečenica koje se navode jedna za drugom kao nezavisni primjeri za neko pravilo:

(l) Teren BiH u srednjem vijeku većim dijelom pripada zapadnoštokavskom narječju, dok su dolina Drine i područje istočno od Neretve u sastavu istočnoštokavskog, a dolina Une i krajevi zapadno od nje čakavskog narječja. (Dž. Jahić, Jezik bosanskih Muslimana) -(2) Preduvjet za biološki, ekonomski i teritorijalni oporavak Bošnjaka jeste jačanje svijesti i duha. (Š. Filandra, Bošnjačka politika u XX stoljecu)

18. Crtom se mogu odjeljivati i naslovi, podnaslovi i sl. ukoliko se navode jedan za drugim:

Knjiga sadrži sljededa poglavlja: Uvod -Fonetika -Naglasak -MOrfologija - Sintaksa - Zaključak - Dodatak.

U toj ulozi dolazi i tačka.
19. Crta se može staviti ispred rečenice koja je upravni govor kada je tekst ustrojen kao razgovor. U tom slučaju navodnici izostaju:

Napokon je muselim progovorio ( ... )
- Brat, veliš? Zatvoren? ( ... ) - Znaš li zašto je zatvoren?
- Došao sam da pitam.
- Eto, ne znaš ni zašto je zatvoren. A dolaziš da moliš, bez obzira šta je učinio.
- Nisam došao da molim.
- Hoće.š li da ga optužiš
Neću.
- Možeš li da navedeš svjedoka za njega ili protiv njega? Da ukažeš na druge krivce? lli saučesnike?
- Ne mogu.
- Šta onda hoćeš?
crtom). Ispred crte (koja odjeljuje piščeve riječi od upravnoga govora) mogu se staviti upitnik ili uzvičnik, ali ne i tačka, jer se prva piščeva riječ piše malim slovom (osim ako se sama po sebi ne piše velikim početnim slovom):

- Šta hoću? - rekao sam, čudeći se sam sebi i znajući da nije dobro što to govorim. ( .. . )
- Riječi su ti teške - rekao je isto onako mirno, samo su mu se suzili kapci na teškim očima.
(M. Selimović, Derviš i smrt)

21. Dvjema crtama prekida se upravni govor u koji su umetnute piščeve riječi (ukoliko je upravni govor označen crtom, a ne navodnicima). Ukoliko je upravni govor označen navodnicima, umetnute piščeve riječi odvajaju se crtama (ili zarezima):

Otvoreno od 8 - 18 (ne)
Osman - Azizov roman
23.Ako se ispred prvoga broja napiše prijedlog od, onda izmedu brojeva ne treba stavljati crtu, nego treba napisati prijedlog do: od 8 do 18 (a ne: od 8-18); Zija Dizdarević živio je od 1916. do 1942. godine (a ne:od 1916-1942. godine).
24. Crta dolazi i izmedu pojedinih članova u nizu, npr. prioznačavanju pravca kretanja:

(l) U Zvornik možete putem Sarajevo - Olovo - Kladan j - Vlasenica, ili putem Sarajevo - Sokolac - Vlasenica. - (2) Voz je saobra­ćao uskotračnom prugom Zavidovići - Olovo - Han-Pijesak.

25. Crta se stavlja izmedu dvaju ili više imena koja označavaju pojmove privremeno ili trajno povezane u odnos (bilo to suprotstavljanje, bio kakav savez i sl.):

(l) Natjecanje šahista završeno je susretom Bosna - Preporod. - (2) Slomljen je trojni pakt Njemačka - Italija - Japan. - (3) Pročitao je Osman - Azizov roman (ili: Pročitao je roman Osmana -Aziza).
(Crta između dvaju imena /nadimaka i sl./ omogućava da se obilježi saradništvo dvojice pisaca, jer se ne stavlja izmedu dvočlan oga prezimena ili prezimena i nadimka jednoga pisca: Pročitao je knjige Nasihe Kapidžić­ -Hadžić i Seida Vehaba Ilhamije.)
26. Crta se (poput dvotačke) može stavljati ako se brojkama iskazuje odnos u značenju prema: Utakmica je završena rezultatom 4-2 (tj. 4 prema 2)

http://bih.fi/pub/pdf/Pravopis\_bosanskog\_jezika.pdf