Mary Bergström

**Mary Singrid Lindgren** föddes 4 januari 1923 (i Engelbrekt, Stockholm) skriven i Torstuna, Västmanland.

Hennes föräldrar var **Johan Rickard Lundgren** född 6 april 1900 i Sollentuna död 1981 i Östersund och **Teresia Lovisa Lindgren** född 17 april 1901 i Torstuna, Västmanland död 1962 i Stockholm.

Mary gifte sig den 14 oktober 1944 med **Lars *Ingmar* Torstensson Bergström**. Lars var född den 10 oktober 1920 i Stockholm.

Barn: **Lars Ola** född 1945 död 1973, **Lars *Mats* Rikard** född 1946, **Lars *Svante*** född 1951, **Lars Ingemar *Sverker*** född 1954.

      I folkräkningen 1960 bodde familjen i Umeå. **Fastigheten Regementsgatan 9** i Östersund köptes av Brita Uhlins dödsbo när Ingmar Bergström i september 1963 tillträdde tjänsten som överläkare för medicinska kliniken vid sjukhuset i Östersund. Under familjens första boendeår genomfördes en omfattande renovering.

**Minnesord: Mary Bergström i Länstidningen:** Bara dryga året efter sin make Ingmars frånfälle har Mary Bergström avlidit i Uppsala, 93 år gammal. Tillsammans med sin make Ingmar engagerade sig Mary på många av kulturlivets områden, men framför allt var det bildkonsten, som låg henne varmt om hjärtat. Med en fil. kand. i konstvetenskap, folklivsforskning och arkeologi från Stockholms universitet och ett par års arbete som amanuens vid Västerbottens läns museum hade hon, när familjen i början av 60-talet flyttade till Östersund, lagt en god kunskapsgrund för sitt fortsatta arbete med konst- och kulturvetenskaplig publicistik. Mary Bergström skrev insiktsfull konstkritik i lokaltidningarna, hon författade en rad kunskapsrika konstnärsbiografier i årsboken Jämten, hon utarbetade den prisbelönade katalogen över konstsamlingen i Jämtlands läns museum, hon medverkade i den jämtländska konstboken Konzta och hon verkade under många år som en driftig och initiativrik ordförande i Jämtlands läns konstförening. För allt detta tilldelades hon 2005 förtjänstfullt Östersunds kulturpris. Men frågan är om det inte var den år 2006 utgivna boken Kroksgård, Rödön, Jämtland, som blev Mary Bergströms stora bidrag till jämtländskt kulturliv och litteratur. Kroksgård hade paret Bergström förvärvat som fritidsställe redan i slutet av 50-talet innan flytten till Östersund och här lade de, och framför allt Mary, ner ett mycket pietetsfullt och engagerat restaureringsarbete, som lockade till många studiebesök av intresserade grupper. Boken är en gårdshistorik, som växt ut till en historisk skildring av ett helt landskap. En värdefull dokumentation av en Jämtlandsgårds öden under ett halvt årtusende med intressanta personöden och samtidigt något av en inspirationskälla med värdefulla tips för alla kulturvårdsintresserade hur man bedriver restaureringsarbete. Med stor egen familj skapade Mary Bergström tillsammans med maken Ingmar ett gästfritt hem, där många konstnärer och andra kulturaktiva inbjöds till samtal och diskussioner kring kulturens roll i samhället. Den omfattande konstsamlingen i hemmet på Regementsgatan vittnade om hur Mary och Ingmar Bergström under många år stöttat jämtländska konstnärer med sina inköp och uppmuntran. Mary Bergströms intressen omfattade även släktforskning och tillsammans med maken Ingmar gav hon ut Staaffska släktboken. Med Mary Bergströms bortgång har en hängiven kulturhistoriker och konstvetare lämnat det jämtländska kulturlivets arena. *LO Rindberg*

**Mary Bergström prisad på kulturkväll 2010:** Per Stjernströms Kulturstiftelse har tilldelat Mary Bergström sin hedersutmärkelse, som överlämnades i samband med en kulturkväll i Sikås i lördags. – Vi vill hylla Mary för hennes långvariga och bestående folkbildande insatser och hennes alltid engagerade och kunniga värv – i och för kulturen i Jämtlands län, säger Per Stjernström. I motiveringen påpekar man att Mary Bergström författat, folkbildat och föreläst: ”Hon har varit pådrivande vid bildandet av Östersunds kulturnämnd och suttit i dess styrelse, likaså varit verksam i Heimbygda och Rödöns hembygdsförening samt varit ordförande och kursledare i Jämtlands läns konstförening.” Dessutom framhåller man hur hon och maken Ingmar restaurerat 1700-talsgården Kroksgård och skildrat arbetet i en bok. Sedan 1998 har Per Stjernströms stiftelse på samma sätt lyft fram exempelvis Bo Oscarsson, Jonas Lindgård, Sten Rentzhog, Lage Eklöv, Carl-Göran Ekerwald och Curt Lofterud.

**Gösta Hörnfeldts film om Mary och Ingmar Bergström, Kroksgård premiär den 17 september, 2014.** Gösta Hörnfeldt porträtterar paret Ingmar och Mary Bergström, Östersund, i en 30 minuter lång och fin film. De berättar här generöst om sina familjer, om uppväxtåren i Stockholm och om ett långt liv tillsammans. Till Östersund kom de, läkaren och konstvetaren, i tidigt 1960-tal. Deras stora och gemensamma intresset för konst och byggnadsvård återspeglas i deras två hus. Den vackra östersundsvillan på Regementsgatan bjuder på både duvslag och ekorrhjul, och mängder av sevärd konst. Om villans historia finns att läsa i artikeln 9:an Nygatan senare Regementsgatan i Gamla Östersund 1990. Att efter konstens alla regler restaurera 1700-talsgården Kroksgård tog många år, och Mary Bergström har skrivit fint om arbetet och gården i boken Kroksgård. Dokumentären filmades åren 2011-2012 och DVD-omslagets porträtt är målat av filmaren själv.

                **Bokpresentation "Kroksgård":** Storsjöbygden hör till den tidigast befolkade med fast bosättning i Norrlands inland. Rödön kan ses som ett typexempel för det jämtska kulturlandskapet. Den ursprungligen tänkta gårdshistoriken har vidgats till att till likstora delar skildra Jämtlands, Rödöns och den egna gårdens situation genom seklen. Arkeologiska undersökningar befäster Rödöns tidiga bosättning. Gårdarna framträder i medeltidens diplomatarier. Förändringar i bondesamhället bland annat då Jämtland blir svenskt år 1645, då 1700-talets statliga direktiv når landsbygd och Kroksgård, då gårdens forbondehandel under 1800-talet övergår till entusiasm för den begynnande industrialiseringen och start av tändsticksfabrik och tobaksfabrik skedde på Kroksgård. Livet på gården skildras genom husförhörslängder, domstolsprotokoll och bouppteckningar. Beskrivningen av vårt omhändertagande av de gamla husen och allmogeföremålen kan vara en vägledning i dagens kulturvårdsintresse. Mary Bergström fil.kand. i konstvetenskap, folklivsforskning och arkeologi vid Stockholms universitet. Amanuens ett antal år vid Västerbottens läns museum. (Recension i Hemslöjden nr 2, 2007).

Mangårdsbyggnaden: Parstuga med extra gavelkammare Husen på gården består av dels den imponerande Mangårdsbyggnaden som uppe på krönet av tomten blickar ut över omgivande jordbruksmark och Indalsälven. Denna byggnad är en parstuga med extra gavelkammare, något som inte var helt vanligt att man byggde vid denna tid. Än ovanligare var att man byggde dem i två våningar så tidigt som 1738 vilket dock skedde i Kroksgård. Huset inrymmer på nedre plan förstuga och 4 rum varav ett idag används som kök. På övre planet är en förstuga ovanför trappan och ytterligare 4 rum. Hela huset innehåller alltför mycket detaljer att beskriva i text utan vi kan bara hänvisa till bilderna i beskrivningen. Här finns breda golvtiljor, breda takplankor, smidda lås & gångjärn, handmålade tapeter, kaminer i gjutjärn och täljsten, snidade dekorationer, handhyvlade lister, mm, mm.

Mary dog den 26 mars 2016 i Uppsala

*Text: Eva Sundin och Kerstin Ellert*

**Böcker:**

Berta Hansson : en klassiker i svensk konst, 1998

Erik Byström : en färgsinnetsglädjens höga visa, 1993

Ett sekel konst : Paris - New York - Stockholm - Östersund, 1995

Filip Weiner : grafiker och tecknare, 1988

Johan Tirén : upptäckte han Jämtland (Oviks- och Myssjöbygden ; 1958)

Kroges Gardh, Krogzgard, Kroksgård : en berättelse om en jämtländsk gård och ett landskap, om bönder, färdmän och industripionjärer, 2006

Bengt Hamrén

Konzta : kring konsten i en stor provins, Jämtland Härjedalen (red)

**Artiklar i Jämten:**

Eric Hemmingsson - målare från Skärvången, 1983

Filip Weiner, 1989

Erik Byström-En färgsinnetsglädjens höga visa, 1994

Berta Hansson –En klassiker i svensk konst, 1999

Anders Liljeqvist - det besjälade landskapets skildrare, 2002

**Källor:**

Minnesord i Länstidningen 13 april 2016

Artikel i Östersundsposten om kulturpris 14 december 2010

Gamla Östersund ; 1990 länk

Recension i Hemslöjden nr 2, 2007

Kyrkböcker Stockholm och Torstuna

Svante, Lars-Ola, lngmar, Mary, Sverker, Mats Bergström. Foto 1970 L Bergström.