Podnebí Prahy

*Informace v tomto článku se týkají jen hustě zastavěné centrální části, lehce i okrají Prahy ale nikoliv těch geograficky oddělených (tzv. vesnic připojených k Praze).*

**Podnebí v Praze** se poněkud liší od toho ve zbytku Česka, je mnohem teplejší a je zde tzv. efekt tepelného městkého ostrova. Praha je už přirozeně od přírody teplá, vzhledem ke svoji poloze, a to hlavně její střední část., a je jasné, že když se k tomu přičte i efekt tepelného ostrova, tak to fakt stojí za to, Praha je proto nejteplejší část Česka, teplejší než jižní Morava.

## Hlavní úchylnosti

### **Teplota**

Průměrná teplota nejchladnějšího měsíce v roce je -1 (lednový průměr -0,2) a toho nejteplejšího 20 (červencový průměr 19,7). Roční průměr je 10..Úchylnost místního počasí se projevuje především v noci, kdy se teplotě jaksi nechce moc klesat, Den bývá teplejší oproti okolí Prahy a noc je ještě teplejší, v létě sice přes den nijak „extra“ teplo nebývá, prostě ta normálka max. kolem 35 což je takové obvyklé absolutní maximum v létě, ale noci se podobají těm Chorvatským na Jadranském pobřeží, kdy nejnižší teplota pak před východem slunce bývá klidně mezi 20 - 25, to samé platí i v zimě, takové typycké nejstudenější dny zimy mívají denní teplotu mezi 0 až -5 a nejnižší noční teplota ubohých -10 až -14, -15 a níže je na Pražské poměry velká zima , s kterou se už každý rok nepotkáte, tedy pokud nebydlíte na úplném okraji. Tato teplotní úchylka (teplé noci) se projevuje celoročně a díky ní jsou rozdíly teploty mezi dnem a nocí nízké. Těžko říct čím je to způsobeno.

### **Srážky**

Srážky jsou trochu nižší, něco málo pod 500 mm ročně. Avšak velká zástavba znamená nižší výpar a proto je v Praze vzduch sušší a letní tzv. bouřky z tepla , které vznikají místně se Praze spíše vyhýbají, Vzhledem k suchému vzduchu jsou i ranní mlhy vzácnější, spíše je běžná celodenní, inverzní mlha, nebo smog. Vlas Na ostatní typy srážek má geografie Prahy minimální vliv.

### **Sníh**

Sníh je pro Pražáky na chodnících mnohdy ta nepříjemná hnědá sračka, protože mají ve zvyku sypat chodníky solí , ta sníží bod mrznutí, a tak sníh přechází do tekutého stavu i při teplotách lehce pod nulou, které jsou v Praze běžné přes den, a tak ti troubové pak nadávají na to, že šlapou blátem, pak večer, kdy je překonán snížený bod mrazu způsobený solí a to sněhové bláto zmrzne, tak je z toho ledová vrstva, po které se nedá ujít ani metr, zkrátka Pražští silničáři nevědí, jak se vyrovnat se sněhem, a proto v zimě mají na chodnících přes den bláto v noci led. Sníh, tak jak ho známe je možno v Praze potkat v parcích, a na místech, kde je tráva, takových míst je v centrální části však minimum a je tam teplo jako ve zbytku Prahy. Tam se sníh dokáže udržet i dlouhodobě, zde je průměrný počet dní se sněhovou pokrývkou zhruba okolo 30 ročně a například na Karlově je průměrná maximální výška sněhu 12 cm.

## Reference

1. ↑ http://tropik.cz/fotky/Klimaticke-zvyhodneni.JPG
2. ↑ *Školní atlas ČESKÁ REPUBLIKA a EVROPA*. Vizovice : SHOCART, 2007. 65 s. ISBN 80-7224-247-4. Kapitola Podnebí, s. 8 až 9. (česky)
3. ↑ http://portal.chmi.cz/historicka-data/pocasi/praha-klementinum#
4. ↑ Vlastní výzkum
5. ↑ Vlastní výzkum
6. ↑ Vlastní výzkum