Asevelvollisuus Suomessa

Tämä artikkeli käsittelee **asevelvollisuutta Suomessa** poliittisena kysymyksenä. Asevelvollisuudesta käydään keskustelua, koska asevelvollisuus on mahdollisesti miehiä syrjivä. Asevelvollisuuden 2 §:n ensimmäinen momentti:

> "Jokainen miespuolinen Suomen kansalainen on asevelvollinen sen vuoden alusta, jona hän täyttää 18 vuotta, sen vuoden loppuun, jona hän täyttää 60 vuotta, jollei jäljempänä toisin säädetä."
>
>

Tämä saattaa olla ristiriidassa perustuslain 6 §:n toisen momentin kanssa:

> "Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella."
>
>

Vuonna 1878 jokaisesta suomalaisesta 18-40-vuotiaasta miehestä tuli asevelvollinen, ja vuoden 1922 lokakuussa säädettiin uusi asevelvollisuuslaki. Vuonna 1950 säädettiin jälleen uusi asevelvollisuuslaki. Vuonna 1959 säädettiin laki asevelvollisuuden suorittamisesta aseettomana ja 1969 säädettiin siviilipalveluslaki. 1995 säädettiin laki naisten asepalveluksesta. Nykyinen laki on vuodelta 2007.

## Vuoden 1922 asevelvollisuuslain käsittely

Vuoden 1922 asevelvollisuuslaki lyhensi palvelusta vuoteen puolestatoista. Asevelvollisuuslakia käsiteltiin jo 1921, mutta se jätettiin eduskunnan pöytäkirjan mukaan "lepäämään". Vuonna 1922 oli asevelvollisuuslain toinen käsittely. Asevelvollisuutta tuolloin kritisoitiin sosialidemokraateista kustannusten perusteella, ja maalaisliitosta uutta lakia puolusteltiin kustannusten pienenemisellä ja "Suomen sotalaitoksen järjestämisestä vakinaiselle kannalle". Maalaisliiton edustajan mukaan palvelusaikoja esitettiin hänen puolueestaan 9 kuukauden mittaiseksi, kun taas pisimmillään sitä esitettiin kolmen vuoden mittaiseksi.

Eräs sosialisti sanoi, että työläisten on äänestettävä lakia vastaan, ja mietti, olisiko armeija puolustusta vai hyökkäämistä varten. Lisäksi hän kutsui valtiovaltaa "ultraporvarilliseksi". Hän myöskin mainitsi, että "armeija tulee olla kokoonpantu työtätekevästä luokasta", ja että "maan väestön on oltava kokonaisuudessaan työtä tekevää väestöä". Eräs sosialidemokraatti halusi rauhaa ja aseistariisuntaa ja vastusti lakia. 17. lokakuuta eduskunta hyväksyi suuren valiokunnan ehdotuksen.

## Vuoden 1949 käsittely asevelvollisille annettavasta lomasta

22. marraskuuta 1949 otettiin ensimmäiseen käsittelyyn "ehdotus laiksi asevelvollisille annettavasta lomasta". Kokoomuksen edustajan mukaan laki oli poikkeuslaki. Hänen mukaansa kommunistit kannattivat ehdotusta menojen pienennyksen ja "tuotannollisen elämän" lisääntymisen vuoksi. Puolustusministerin mukaan armeijassa ei ole ollut käytäntöä, jonka mukaan lomaa olisi annettu 170 päivää, ja hallituksen esityksessä lomaa annettiin 110 päivää kuitenkin niin, että palvelusajan lomia lisättäisiin. Puolustusministerin mukaan oli pohdittavana, "tuleeko halvemmaksi tällä organisaatiolla pitää miehiä 6 kk vai 8 kk", ja nykyorganisaatio lisäisi kuluja. Lopulta ensimmäinen käsittely päättyi ja asia lähetettiin suureen valiokuntaan.

Toiseen käsittelyyn asia tuli 25. päivänä, ja suuri valiokunta ilmeisesti antoi asian hallituksen esittämälle pohjalle. Suuren valiokunnan mietintö hyväksyttiin käsittelyn pohjaksi, joka hyväksyttiin. Laki hyväksyttiin ja annettiin saman vuoden puolella, eikä se varmaankaan ole enää voimassa.

## Vuoden 1950 käsittely asevelvollisuuslaista

3. toukokuuta 1950 tuli ensimmäiseen käsittelyyn uusi asevelvollisuuslaki. Ensimmäinen puheenvuoro koski itää, ja sen mukaan sodankäynnin oli armeijassa aina oletettu kohdistuvan Neuvostoliittoon, jota kritisoi. Kansanedustaja oli kommunistisen SKDL:n edustaja. Keskustelua käytiin myös mm. palvelusajasta: mainittuja aikoja olivat esimerkiksi 8 ja 12 kuukautta. Puolustusministerin mukaan vuoden palvelusajalla miehiä olisi noin tuhat liikaa. Myöhemmin käsittely päätettiin ja asia lähetettiin suureen valiokuntaan.

2. kesäkuuta samaa vuotta tuli asia toiseen käsittelyyn. Käsittelyn pohjaksi otettiin suuren valiokunnan mietintö. Kommunistien kannaksi asepalveluksen pituuteen kerrottiin vain kuutta kuukautta. Kyseinen SDP:n edustaja myöskin puhui naisten mahdollisesta asevelvollisuudesta, ja kertoi kommunistien tavoittelevan sitä. Itse siitä hän mainitsi mm. seuraavaa: "Toivottavasti meillä ei koskaan mennä niin pitkälle kuin esim. Neuvostoliitossa, jossa toisen maailmansodan riveissä taisteli myöskin naisia, sillä kuten huomataan meidän kommunistisetkin naiset eivät näytä tällaista menettelyä hyväksyvän". Puolustusministerin mukaan yritettiin väittää, että asevelvollisuutta laajennettaisiin koskemaan naisiakin, vaikkei se pitä paikkaansa. Asian käsittely myöhemmin keskeytettiin.

6. kesäkuuta toinen käsittely jatkui, ja asiaa käsiteltiin pykälittäin. Eduskunta tällöin hyväksyi suuren valiokunnan ehdotuksen. 9. kesäkuuta tuli asia kolmanteen käsittelyyn, ja melko pian lakiehdotus hyväksyttiin äänin 131-31 ja kolmas käsittely päättyi. Asevelvollisuuslaki annettiin 15. syyskuuta 1950. Laki kumottiin 28. joulukuuta 2007 uudella asevelvollisuuslailla.

## Asevelvollisuuslaki ja yhdenvertaisuus

Tasa-arvovaltuutettu toteaa seuraavaa:

> "Asevelvollisuus on säädetty ainoastaan miehille, mikä koetaan usein epätasa-arvoiseksi. Tasa-arvolakia säädettäessä eduskunta on halunnut jättää asevelvollisuuden tasa-arvolain ulkopuolelle ja säätää asevelvollisuudesta asevelvollisuuslaissa. Siksi tasa-arvolaissa todetaan, että asevelvollisuuden säätämistä ainoastaan miehille ei ole pidettävä tasa-arvolaissa tarkoitettuna sukupuoleen perustuvana syrjintänä."
>
>

Lisäksi se toteaa seuraavaa:

> "Suomen perustuslain 127 §:ssä on säädetty maanpuolustusvelvollisuudesta. Säännöksessä todetaan, että jokainen Suomen kansalainen on velvollinen osallistumaan isänmaan puolustukseen tai avustamaan sitä sen mukaan kuin laissa säädetään. Asevelvollisuuslain (1438/2007) mukaan Suomessa miehet ovat asevelvollisia, kun taas naisten osalta varusmiespalveluksen suorittaminen on naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta annetussa laissa (194/1995) jätetty vapaaehtoisuuden varaan."
>
>

Tämä tarkoittaa, että maanpuolustusvelvollisuus ei ole syrjivä sukupuolen mukaan, mutta asevelvollisuus on Suomessa sukupuolen mukaan valikoiva. Tasa-arvovaltuutettu ei kuitenkaan myönnä sitä "syrjinnäksi". Miesten tasa-arvo ry on tehnyt kantelun tasa-arvovaltuutetun toiminnasta. Kyseinen järjestö pitää asevelvollisuutta tasa-arvo-ongelmana. Asevelvollisuuden kutsuntoja ollaan laajentamassa naisiinkin, ja ne saattavat tulla osaksi oppivelvollisuutta.

Myös vihreiden Saara Hyrkkö on vaatinut tasa-arvoista asevelvollisuutta. Puolueista asevelvollisuuden tasa-arvon kannalla on SDP, vihreät ja vasemmistoliitto (2023, Ylen kyselyn mukaan), kokoomus ei osaa sanoa. Enemmistö kansasta, jolla on asiaan kanta, on tasa-arvoisen asevelvollisuuden kannalla. Asevelvollisuuden nykytilaa on puolustettu mm. sillä, että se on perinne (Alexander Stubb). Eva Biaudet kritisoi asevelvollisuuden tasa-arvoa siltä kannalta, että naisten on maksettava siihen liittyvästä lääkärintarkastuksesta. Lisäksi hänen mukaansa miehillä on enemmän kiinnostusta asevelvollisuutta kohtaan.

## Lähteet

1. ↑ https://puolustusvoimat.fi/web/historia/puolustusvoimien-historia, Puolustusvoimat
2. ↑ https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/3880/Rehnberg\_Katarina.pdf?sequence=1&isAllowed=y, Rehnberg, Katarina: "Suomen asevelvollisuus ennen, nyt ja tulevaisuudessa verrattuna Ruotsin järjestelmään"
3. ↑ https://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20071438, Asevelvollisuuslaki 1437/2007, Finlex
4. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1922\_i\_0?language=suomi&year=1922&page=98&pageOfWholeBook=98, eduskunnan pöytäkirjat
5. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911347.aspx, Oskari Reinikainen
6. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911238.aspx, Aarne Pesonen
7. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911685.aspx, Ville Vainio
8. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/910315.aspx, Tuomas Bryggari
9. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1922\_i\_400?language=suomi&year=1922&page=80&pageOfWholeBook=480, eduskunnan pöytäkirjoja v. 1922
10. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/910699.aspx, Lauri Kaukamaa
11. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1949\_iii\_200?language=suomi&pageOfWholeBook=201
12. ↑ https://www.edilex.fi/smur/19490763, Edilex
13. ↑ https://finlex.fi/fi/laki/smur/1949/19490763, Finlex
14. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911159.aspx, Nestori Numminen
15. ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/911341.aspx, Eino Raunio
16. ↑ https://avoindata.eduskunta.fi/digitoidut/view/ptk\_1950\_i\_900?language=suomi&year=1950&pageOfWholeBook=901, eduskunnan pöytäkirjoja 1950
17. ↑ https://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/1950/19500452, asevelvollisuuslaki 452/1950, Finlex
18. ↑ https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/kumotut/1950/19500452, Finlex, asevelvollisuuslaki 15.9.1950/452
19. ↑ https://tasa-arvo.fi/varusmiespalvelus, Tasa-arvovaltuutettu
20. ↑ https://www.miestentasa-arvo.fi/post/miesten-tasa-arvo-ry-n-kantelu-tasa-arvovaltuutetun-toiminnasta, Miesten tasa-arvo ry
21. ↑ https://www.miestentasa-arvo.fi/tasa-arvon-tilanne-suomessa, Miesten tasa-arvo ry
22. ↑ https://yle.fi/a/74-20034430, Yle
23. ↑ https://www.uusisuomi.fi/uutiset/kansanedustaja-armeija-on-suomen-raikea-tasa-arvo-ongelma/582f9ddc-c812-4f13-83bd-4b42ea348513, Uusi Suomi
24. ↑ https://yle.fi/a/74-20019345, Yle
25. ↑ https://www.demokraatti.fi/usun-kysely-kasvava-maara-kansasta-haluaisi-myos-naisille-asevelvollisuuden, Demokraatti
26. ↑ https://puheenvuoro.uusisuomi.fi/henrylaasanen/192226-stubbin-kieroutunut-tasa-arvokasitys/, Uusi Suomi
27. ↑ https://puheenvuoro.uusisuomi.fi/henrylaasanen/93971-eva-biaudet-naisten-asevelvollisuudesta/, Uusi Suomi