Moszkvai Nagyfejedelemség

Moszkvai Nagyfejedelemség

## **Adatok**

**Államfő:** III. Vaszilij Ivanovich nagyfejedelem

**Államforma:** Feudális monarchia

**Áttekintés:** A Moszkvai Nagyfejedelemség a messzi északon helyezkedik el, lakói túlnyomó részt ortodox vallású oroszok.

## **Története**

Az 1240-ben megszűnt Kijevi Rusz egyik utódállama. A Kijevi Ruszt a mongolok pusztították el, amely így kis fejedelemségekre aprózódott, amik a nagykán vazallusai lettek. Moszkva eleinte a Vlagyimiri Nagyfejedelemség része volt, majd 1263-ban függetlenedett. Ezután egészen a IX. keresztes hadjáratig semmi különös nem történt, amikor is a moszkvaiak, egyedüli ortodoxként, megtámadták az oszmánokat, hogy ortodox testvéreiket felszabadítsák. Bár a hadsereg viszonylag épségben tért haza, de az általuk behozott pestis megtizedelte a lakosságot. 1462-ben pestis következtében, az amúgy is régóta betegeskedő, II. Vaszilij Vasiliyevich nagyfejedelem meghalt, így az alig 22 esztendős III. Iván Vasiliyevich lépett trónra, aki azonnal hozzálátott megtépázott országa újjáépítéséhez. Mivel egy kivételével az összes fiútestvére is meghalt a járványban, és egyetlen élő öccse, András nem lépett fel ellene, egyeduralkodóként kormányzott. Mivel a lakosság egyes területekről teljesen kipusztult, kénytelen volt területekről lemondani, ahol még ma is anarchia van. Új törvényei közt szerepelt az Öröklési-törvény (mely szerint a nagyfejedelmi címet az elsőszülött fiúgyermek örökölheti) és a Szugyebnyik (amely kimondta, hogy az uralkodó elleni lázadás főbenjáró bűn). Megreformálta a hadsereget, és visszaszerezte az elhagyott területek nagyobb részét. Ezután, kissé nagyképűen, felvette neve elé a ,,Nagy” jelzőt. Életcélja volt, hogy egyesítse az összes orosz területet uralma alatt, amelyet azonban nem sikerült elérnie. 1505-ös halála után kisebb trónviszály alakult ki, ugyanis az új öröklési törvény értelmében az időközben meghalt elsőszülött fiának, Iván Ivanovicshnak kiskorú fiára, II. Dmitrij Ivanovichra szállt a trón anyja, Jelena régenssége alatt. Azonban alig 2 év után, III. Iván másodszülött fia, Vaszilij Ivanovich letaszította a trónról és bebörtönözte édesanyjával együtt. Ezután III. Vaszilij néven elfoglalta a trónt, és miután megszilárdította hatalmát, nekilátott előkészíteni apja álmának megvalósítását.

## **Belpolitika**

A nagyfejedelem: belpolitikai kérdésekben egyedüliként dönt, viszont külpolitikai döntéseket csak a Nagyfejedelmi Tanáccsal együtt hozhat.

A Nagyfejedelmi Tanács: a legnagyobb hatalmú bojárokból, a trónörökösből (ha már nagykorú), valamint a pátriárkából áll. Feladata külpolitikai döntések meghozatala az uralkodóval közösen. Ritkán belpolitikai kérdéseknél is van beleszólása. Tagjainak száma nem állandó.

## **Külpolitika**

Célja ugyebár Oroszország egyesítése, de erre még országa nem áll készen. Nyugat-Európával békés viszonyra törekszik, és erősíteni a kereskedelmi kapcsolatokat.

## **Uralkodócsalád**

III. Vaszilij első feleségétől elvált, majd kolostorba záratta. Második feleségétől, Elenától eddig 6 gyermeke született:

Iván Vasiliyevich, a trón örököse

Anasztázia Vasiliyevna

György Vasiliyevich

Simeon Vasiliyevich

Anna Vasiliyevna

Eudoxia Vasiliyevna

A család a több évszázados, nagymúltú Rurik-dinasztia leszármazottja.

## **Filaret pátriárka**

1479-ben született Moszkva városában Fyodor Nikitich Rogozov néven. A szülei egyszerű parasztok voltak, viszont a fiú kivételesen tehetséges volt. Azért, hogy tehetsége ne vesszen kárba, Fyodort 10 éves korában szerzetesnek adták, ekkor vette fel a Filaret nevet. Az egyházi ranglétrán gyorsan haladt fölfelé, végül 1501-ben csupán 30 évesen pátriárka lett. Pátriárkaként az uralkodóhoz mindig is hű, de sok kérdésben nem egyezik véleménye a nemesekkel. Kiváló intrikusként és remek cselszövőként, de hívő ortodoxként ismert.

## **A Moszkvai Nagyfejedelemség hierarchiája**

A legfelsőbb úr a nagyfejedelem, őt követi a trónörökös( ha már nagykorú), valamint az uralkodócsalád többi férfitagja, a nagyhercegek. A következő a pátriárka és a nagyhatalmú bojárok. A pátriárka az egyházat irányítja. A bojárok pedig jóváhagyják az uralkodó döntéseit. Ők viselik a fontosabb katonai címeket és egyéb rangosabb hivatalokat. A alacsonyabb rangú nemesek és egyházi személyek alkotják a középosztályt. Befolyásuk a politikában nem nagyon van, csak a Közgyűlésen szólhatnak bele kissé. A nemesség alatt vannak a rang nélküli gazdagok pl.: követek, polgármesterek, kisbirtokosok, kereskedők és a nagyobb vagyonnal bíró parasztok. Ők alkotják a nagyobb települések gazdagabb rétegét. És végül a legalján vannak a jobbágyok és szabad parasztok. Ők alkotják az ország lakosságának több mint háromnegyedét.