Spelledarens rollpersoner (SLP)

6.2 SPELLEDARENS PERSONER
(SLP)

Ett rollspel behover inte bara miljGer, utan ocksa personer
och varelser som befolkar miljon. Rollpersonerna ar spelets

aventyrare, men Spelledaren maste skapa resten av varl-
dens befolkning, spelledarpersonerna och varelserna. Spel-
ledaren behover forstas inte utarbeta hela Midgards befolk-
ning. Han behover bara skapa de spelledarpersoner som
rollpersonerna moter. | ett enkelt spel bestar SLP vanligen av
rollpersonernas vanner och fiender, neutrala personer som
rollpersonerna kommer i kontakt med (t.ex. for att kopa eller
salja, fa information eller betala skatt) och andra personer
och varelser som ger fantasyrollspelet djup och kansla.

Hjalpmedel ger vanligen fullstandiga beskrivningar av
aventyret i avsnitt 10 beskrivs de spelledarpersoner som
anvands i aventyret. De ar ett bra urval av olika sorters
spelledarpersoner och varelser som kan anvandas i ett fan-
tasyrollspel. | Tabellen for Spelledarpersoner (ST-3) star den
genomsnittliga bonusen for spelledarpersoner ordnade
efter yrke och rang.

Nar Spelledaren ska ta reda pa vad spelledarpersoner gor
i en viss situation, eller hur de reagerar, kan han sla ett
obegransat ‘reaktionsslag’. Om reaktionsslaget blir hogt
reagerar spelledarpersonerna i allmanhet pa att satt som ar
positivt for rollpersonerna. Om slaget blir lagt reagerar de
negativt. Ar det medelhdgt blir reaktionen neutral. Hur
starka reaktionerna blir beror pa hur hdgt eller lagt reak-
tionsslaget blir.

EXEMPEL: | exempelaventyret i avsnitt 1.2 lamnar de tre orcherna
sitt lager i skymningen genom att klattra uppfor trappan till det
raserade tornets bottenvaning. De blir medvetna om att de ar i fara
nar deras ledare far en pil genom halsen och faller. De tva atersta-
ende orcherna ser sig omkring och far syn pa en mansklig kvinna
som knabojer over en kista och har ryggen vand mot dem, en dvarg
med ett nyavskjutet (och alltsa oladdat) armborst och en alv som
svavar ungefar 5 meter Over dvargen.

De kan valja mellan flera, olika mycket aggressiva, handlingar:
anfalla dvargen, anfalla den knabdjande manniskan, spanna kortba-
gen, ta skydd och slass i forsvar, backa langsamt och leta efter
mojligheter att anfalla, eller fly. Spelledaren tar med ledarens ddd i
berakningen (orchledare styr ofta med hjalp av hot) och slar ett
reaktionsslag for var och en av orcherna (hdgt innebar att de ar
aggressiva). Den forsta orchen slar 06 och flyr for livet (eller for att
"skaffa hjalp”). Den andra slar 91 och beslutar sig “tappert” for att
anfalla den narmaste, och naturligtvis "svagaste” motstandaren, den
knabdjande kvinnan som har ryggen vand mot honom.

Om han hade slagit mycket hogre an 91 skulle han ha anfallit den
forradiska (men sega) dvargen som skot hans ledare. Om han hade
slagit medelhdégt skulle han ha spant sin bage eller forsvarat sig pa
nagot satt. Om han hade slagit lagt hade han forstas gjort sin kamrat
sallskap och sprungit sin vag.

6.2.1 GENOMSNITTSBEFOLKNINGEN

Foérsta steget i att skapa spelledarpersonerna ar att be-
stamma vilka raser och kulturer som finns i varlden i stort.
Tolkiens verk och i Kampanjer och Aventyr fran Aventyrs-
avsnitt 9.

Sedan maste Spelledaren bestamma vilka raser och kul-
turer som finns i den del av Midgard dar hans spel utspelar
�SPELVARLDEN

sig. Aventyret i avsnitt 10 utspelar sig i omradet mellan Bri
och Vattnadal. Raserna i omradet ar alltsa, enligt SRR, hober,
dvargar, alver, orcher, troll och manniskor. Manniskornas
kulturer ar dunedain, skogsméan, landsbygdsbefolkning och
dunlanningar.

Om han bestammer hur befolkningen ser ut kan Spelle-
daren tanka sig hur man lever i omradet och hur spelledar-
personerna tanker och upptrader. Det hjalper honom ocksa
att utveckla spelets grundhandling (se avsnitt 6.3) och gor

de moOjligt att skapa en fylligare bakgrund till spelledarperso-
nerna.

6.2.2 FIENTLIG BEFOLKNING

Medlemmar av de raser eller kulturer som ar fientligt in-
stallda till rollpersonerna maste beskrivas mer noggrant an
resten av befolkningen, eftersom det ar en stor risk att
rollpersonerna kommer att raka i konflikt med dem.

Om rollpersonerna tillhor Midgards Fria Folk bestar den
fientliga befolkningen till storsta delen av orcher, troll, onda
varelser och onda manniskor. | nyborjaraventyr rekommen-
derar vi att rollpersonerna inte ar onda, eftersom onda roll-
personer ar mycket svarare att hantera for Spel! :daren.

6.2.3 AVENTYRSPLATSERNAS INVANARE

Invanarna pa en aventyrsplats ar manga ganger fientligt
installda. Ibland kan invanarna vara vanligt eller neutralt
installda till rollpersonerna. Det hela beror pa omstandig-
heterna i aventyret.

Kom ihag att intelligenta invanare pa en aventyrsplats
behover vissa saker: en anledning att vara dar, mat, vatten,
toaletter (ibland), underhallning och en mangd andra saker.

Tankande raser: De farligaste och darfor mest span-
nande fienderna ar intelligenta eller nagorlunda intelligenta
personer. | Midgard bebos darfor manga av aventyrsplat-
serna av orcher, troll och onda manniskor. Det finns ocksa
manga intelligenta varelser i Midgard som inte direkt betrak-
tas som personer, t.ex. drakar och enter.

Flora och fauna: Manga aventyrsplatser bebos av djur
och vaxter. Djuren kan vara vanliga, aggressiva om de blir
retade, aggressiva om de blir angripna eller aggressiva av
naturen. De kan ocksa vara kontrollerade av intelligenta
invanare pa aventyrsplatsen. Tabell ST-2 sammanfattar
egenskaperna hos manga av Midgards djur. Vaxter kan vara
farliga ibland, t.ex. om de ar giftiga, men brukar a andra
sidan inte vara aggressiva. Oftast tjanar de som mat, medi-
ciner eller gifter. Aventyrets mal ar ibland att hitta vaxter, t.ex.
sadana som kan hela en av rollpersonerna.

Monster och andra varelser: Forutom personer och
djur kan midgarda aventyrsplatser bebos av en mangd
monster och intelligenta varelser. Tolkiens bocker ar fulla av
varelser som drakar, jattespindlar, balroger, ulvar, enter och
manga andra magiska eller ovanliga varelser.

6.2.4 MIDGARDA VARELSER

Ftt antal varelser som ar unika for Midgard finns beskrivna i

4

avsnitt 8. Vissa ar relativt vanliga, t.ex. crebain, medan andra
ar sallsynta, ja rent av unika, t.ex. balroger. Har finns en lista
pa dessa varelser.

Balrog
Crebain
Drake
Dumbeldor
Dyvatte

Ent
Fastitocalon
Gast
Hummerbagge
Huorn

Jatte
Jattespindel
Kraken
Mearas
Mordorfluga
Mumakil
Morkerbest
Nazgul

Cv

Vampyr
Varulv

Orn

6.2.5 ROLLPERSONERNAS MEDHJALPARE

Spelledaren och spelarna vill ofta ha spelledarpersoner som
hjalper rollpersonerna eller aventyrar tillsammans med
dem. Det behovs ofta nar rollpersonerna ar for fa for att klara
av ett visst aventyr sjalva. Dessutom ar det ofta ett stod att ha
bundsforvanter eller en maktig van som kan bilda motviki
mot Overdrivet maktiga fiender. | Tolkiens roman Bilbo fun-
gerade Gandalf som en sadan van for dvargarna och Bilbo
under aventyren. Aventyrets handling (se avsnitt 6.3) har
stor betydelse for hur sadana spelledarpersoner fors in i
spelet och anvands.

Lejda medhjalpare: Rollpersonerna vill kanske leja
spelledarpersoner som kan aventyra tillsammans med
dem. Spelledaren maste bestamma hur manga personer
och av vilken sort som finns tillgangliga vid en viss tidpunkt i
ett visst omrade. | sma civiliserade omraden ar antalet till-
gangliga medhjalpare begransat. | Midgard ar det lattast att
hyra krigare och spejare. Barder och utbygdsjagare ar ovan-
ligare, andebesvarjare sallsynta och trollkarlar mycket sall-
synta.

Nar rollpersonerna fors6ker leja en spelledarperson later
Spelledaren dem sla pa kolumnen for Paverkan och sam-
spel i den Fasta manovertabellen (MT-2). Spelledaren bor
betamma hur svart det ar att leja spelledarpersoner som vill
ge sig ut och aventyra i ett visst omrade. Foljande svarig-
hetsgradering baserar sig pa vad rollpersonen erbjuder den
han forsoker leja. En “andel” ar pengavardet pa de skatter,
fransett magiska foremal (gs, ss, bs, ks, ts och adelstenar, se
�

<PHVAHKPEH\*

avsnitt 6.7.5), som rollpersonerna lagger beslag pa under
aventyret, delat med det antal deltagare som inte ar lejda.

LEJNINGSTABELL
Svarighetsgrad Erbjudande

Rutin 1 gs (eller mer) per dag, plus en hel
andel.

Mycket latt 5-9 ss per dag, plus en halv andel.

Latt 5-9 ss per dag, plus en kvarts andel.

Medelsvart 1 gs per dag.

Svart 5-9 ss per dag.

Mycket svart
Extremt svart

1-4 ss per dag.
En halv andel.
Vansinnigt En kvarts andel.
Absurt "Kom med oss pa aventyr.”
Spelledaren spelar de lejda personerna ocksa sedan de har
blivit lejida, men den som har lejt dem kan bestamma vad de
gor i ofarliga och oviktiga situationer. Om inte den som har
lejt personen lyckas med ett slag for paverkan och samspel,
ska Spelledaren gora ett "reaktionsslag” for den lejda perso-
nen for att avgora hur han reagerar i farliga eller obehagliga
situationer. Om han slar lagt ar personen ovillig att ge sig in i
situationen. Om han slar hégt ar personen villig att handla.
Bundsfoérvanter: Vissa spelledarpersoner kan vara roll-
personernas bundsfévanter och hjalpa dem om de rakar
vara pa samma uppdrag eller i samma trakter. Ett bra exem-
pel pa det ar Frodos och Sams mote med Faramir och
Ithiliens utbygdsjagare i norra Ithiliens skogar. Frodo och
Faramir var bundsférvanter och Faramir gav Frodo rad,
hjalp och en plats att vila sig pa. Spelledaren kan ordna
spelet sa att rollpersonerna har bundsforvanter att vanda sig
till nar de behdéver lakekonst, infomation och hjalp.
Beskyddare: Lejda personer och bundsforvanter ar
ganska passiva medhjalpare som Spelledaren kan ge roll-
personerna. Beskyddaren ar en mer aktiv hjalpare. Beskyd-
dare ar spelledarpersoner som dyker upp nar de behovs,
eller nar rollpersonerna kallar pa dem. Tom Bombadill be-
skyddade till exempel Frodo och hans vanner ett slag efter
det att de hade lamnat Gamla Skogen. Nar de holl pa att bli
dédade av gastar kallade Frodo pa Tom Bombadill genom
att recitera en vers. Vi foreslar att beskyddare bara kan
akallas inom ett visst omrade, ett visst antal ganger eller vid
en viss grad av fara.