Szeged vasútállomás

A **szegedi pályaudvar** (a közbeszédben gyakran *szegedi nagyállomás*) Szeged város legfontosabb vasútállomása. Központi épületei az Indóház téren állnak.

## Funkciója

 Fájl:Szeged, vasútállomás1.JPG
A nagyállomás Szeged legfőbb kapuja a városba vasúton érkezők számára. Ide futnak be a Budapestről, Békéscsabáról érkező vonatok, illetve korábban ide érkeztek az azóta megszűnt útirányok (Röszke; Szabadka, Pécs, Makó, Temesvár, Nagyvárad) járatai is. Az állomás az utasszámokat tekintve Csongrád-Csanád megye legforgalmasabb vasútállomása. A létesítmény főként a távolsági szegmensbe tartozó vonatok esetében (különösen az InterCity forgalomban) bonyolít nagy forgalmat, de jelentős a regionális és elővárosi utasok száma is.

## Földrajzi elhelyezkedés

A nagyállomás a szegedi belvárostól délre, Alsóváros északi peremén fekszik. Az állomás homlokzatával a tőle mintegy 150 méternyire elhaladó Boldogasszony sugárút irányába fordul. Ettől azonban egy teljes épülettömb elválasztja, tehát az állomás nem fekszik főútvonal mellett. Magának az épületnek a fő homlokzata a Szent Ferenc utca végén helyezkedik el, azonban a vasútállomás tömegének látványa a szűk mellékutca végén nem tud érvényesülni, valójában csak az előtte elterülő kisebb térséget uralja.

A vasútállomás vasúton egy sajátos útvonalon közelíthető meg. Az északi irányból, Budapest felől érkező vonatok előbb elhaladnak a város nyugati peremterületei mellett, majd a Tisza folyó előtt egy hatalmas fordulót leírva délnyugati irányból érkeznek be a pályaudvarra. A Hódmezővásárhely felől érkező vonatoknak pedig teljesen meg kell kerülniük a várost a beépített belterület belsejében fekvő nagyállomás eléréséhez. Az állomás vágányai egy, a környezetéből 7 méter magasra kiemelkedő földmű tetején nyugszanak. A kiemelt helyzet oka, hogy építésekor a vasútvonal itt már a Tisza folyó hídjára felvezető töltésen haladt. A híd a második világháború idején megsemmisült és az oda vezető töltést is elbontották, de a pályaudvar kiemelt helyzete megmaradt.

A nagyállomás földrajzi elhelyezkedése hosszú évtizedek óta heves vitákat generál a szegedi városfejlesztők között. Az állomás egy magas töltés tetejét megülve mélyen a város belterületének belsejében található. Tőle nyugatra sűrűn lakott falusias és kertvárosias lakóterületek helyezkednek el, tőle keletre és északra viszont rossz műszaki állapotú, évtizedek óta kihasználatlan ipari és logisztikai területek fekszenek. A vita hangadói szerint a nagyállomás és az átjárási lehetőség (aluljárók) nélküli magas töltés elszigeteli és depresszióra kárhoztatja a pályaudvar és a Tisza közötti negyedet, amely a vasúti létesítmények ottléte nélkül Szeged legjelentősebb belterületi fejlesztési célterülete lehetne. A pályaudvar és a Tisza közé szorult depressziós terület újraélesztésének kulcsa ezen vélemény szerint a nagyállomás megszüntetése, a vasúti forgalom városperemre történő kiszervezése. Szeged pályaudvar megszüntetésének lehetősége többször felvetődött, legnagyobb hangerővel az 1980-as években. A nagyállomás létét támogatók szerint a Belváros peremi vasútállomás nagyszerű adottság, páratlan térszervező hatású létesítmény, amelyet nem szabad a városból kiszorítani. A pályaudvar mögötti terület állapotáért ez az álláspont nem a vasutat, hanem a város iparának 1990-es években bekövetkezett pusztulását kárhoztatja, illetve felveti, hogy hasonlóan néznek ki a városnak azon volt ipari területei is, ahol nyoma sincs a vasútnak. A város a fejlesztési dokumentumaiban maga is elismeri, hogy a Tisza-parti ipari terület fejlődése ott sem következett be, ahol a pályaudvar már nem fejt ki árnyékoló hatást (Oldal utcai feltáró út).

A nagyállomás hosszú távú megmaradása a 2010-es években egyre biztosabbnak látszik. Az új közös vasúti-közúti Tisza-híd tervezett felépítése révén Szeged pályaudvar újra átmenő állomássá válhat majd, miközben a híd építésével párhuzamosan a pályaudvar mögötti terület feltárása is megoldódhat. A tervek szerint a nagyállomás mögé költözne a térségi buszállomás is, amellyel közösen Szeged állomás a város leghangsúlyosabb közlekedési csomópontjává, intermodális terminállá válhat majd.

## Története

Szegedet 1854-ben érte el a vasútépítés, de érdemleges állomásépületet csak négy évvel később emeltek, amikor a vonalat Temesvár irányába továbbépítették.
1902-ben a megnövekedett forgalomhoz és a városhoz immár jobban illő középületként Pfaff Ferenc építész tervei alapján a MÁV átépítette Szeged állomásépületét. Az épület a kor ízlését követő historizáló stílusban épült. Ez az egyetlen nagy állomásépület, ahol az előtér és a vágányok között emeletnyi szintkülönbség van, mégis érdekes, hogy nem vállalták a kézenfekvő szigetperonos megoldást, viszont hatásos lépcsőfeljárót építettek az előcsarnokhoz. A bejárat feletti három, íves záradékú hatalmas ablakot kétoldalt kissé „nyomottabb” tornyok szegélyezik. Pfaff Ferenc sohasem ismételte magát, mindig újat alkotott.

* Felújítás 1964-ben

Ekkor épült a felvételi és a postaépület közötti üzemi konyha - étterem, és több belső szolgálati lépcsőház, ill. a földszinti galériaszintek.

* Felújítás 2006-ban

Az épületet eredeti formájában újították fel.

## Megközelítése szegedi közösségi közlekedéssel

* **Lua-hiba a(z) package.lua modulban a(z) 80. sorban: module 'Modul:Arguments' not found**
* **Lua-hiba a(z) package.lua modulban a(z) 80. sorban: module 'Modul:Arguments' not found**

## Műszaki jellemzők

* Vágányok száma: 5 vágány a személyszállító vonatok fogadására-indítására.

## Vasúti Tisza-híd

 Fájl:Szegedi vasúti Tisza-híd régi képeslap 1.jpg
A Szegedi vasúti Tisza-híd egy egykori szegedi híd, amely 1944-ig bonyolította a Szegedet Temesvárral és a szomszédos Bánáttal összekötő vasútvonalak forgalmát. Magyarország második vasúti Tisza-hídját eredetileg két vágány számára tervezték, ám 1920 után a hídon csak egy sínpár futott. A trianoni döntéssel jelentőségét veszítő létesítményt a második világháborús pusztítások után már nem állították helyre. Csak Magyarország és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása után vetődött fel az átkelőhely újbóli felépítése.

### Lépések az új híd érdekében

 Fájl:Szegedi vasúti Tisza-híd csonk.JPG
Magyarország és Románia EU-csatlakozása után mindkét országban egyre többen ismerték fel a Temesvár–Szeged–Budapest kapcsolat helyreállításának fontosságát. Az érdekelt térségek képviselői, területi és települési önkormányzatai lobbitevékenységbe kezdtek a vasúti kapcsolat helyreállítása érdekében. Az új híd kérdése felvetődött a magyar és a román kormány, illetve Csongrád és Temes megye közgyűléseinek 2008-as közös ülésein is. A magyar és a román közlekedési tárca közös feladatul kapta a híd felépítésének előkészítését. A vasúti kapcsolat helyreállításának kulcsszerep jut a *„Szegedi Biopolisz”* programban is.

Az új vasúti híd valószínűleg már nem valósulhat meg a régi helyen, mivel a jobb parti oldalon a korábbi felvezető töltés helyén ma már épületek állnak. További hátrány, hogy a vágányoknak igen kis sugarú ívben kellene rákanyarodniuk a Tisza fölötti hídra. Az új átkelőhely megépítését Szeged déli határában tervezik.

## Érdekességek

* A lépcsőket épen hagyták a felújításokkor, így azok eredeti állapotukban maradtak 1902 óta.

## Galéria

Indóház tér.JPGA pályaudvar az Indóház térrőlSzeged állomás.JPGA pályaudvar a peronok felőlSzeged, vasútállomás belül5.JPGÁllomás belsőSzegedi vágányok.JPGVágányokSzeged Nagyállomás Bo kocsi 2010-06-12.JPGAranyhomok InterCity vonat érkezett az 5. vágányra
## Jegyzetek

1. ↑ Fekete Klára (2014-10-02). A nagyállomás mellett lesz az új buszpályaudvar (magyar). Délmagyarország. Archived from the original on április 8, 2017. Retrieved on április 7, 2017.
2. ↑ Szeged elérve: 2012-01-21
3. ↑ Ambrus Réka (2008-12-14). Az első lépés a szegedi vasúti híd helyreállítása (magyar). Promenád. Archived from the original on szeptember 7, 2004. Retrieved on január 28, 2009.
4. ↑ R. Tóth Gábor (2008-10-16). Régi álmokat váltana valóra a tiszai vasúti híd (magyar). Délmagyarország. Archived from the original on október 19, 2008. Retrieved on január 28, 2009.
5. ↑ Az érték mértéke: teljesítmény és minőség (magyar). Szegedi Tükör (12 2008). Retrieved on január 28, 2009.**Parancsfájl-hiba: nincs „Unsubst” modul.**
6. ↑ A BIOPOLISZ PROGRAM ÉS A VÁROS TELEPÜLÉSSZERKEZETE (magyar) (PDF). Szeged Város. Retrieved on január 28, 2008.**Parancsfájl-hiba: nincs „Unsubst” modul.**
7. ↑ Varga Iván (2008-06-23). Szeged a régió vasúti központjává válhat (magyar). Szeged Ma. Retrieved on január 28, 2009.

## Források

* Sablon:VPE szolgálati hely
* Sablon:Vasutallomasok.hu

Sablon:Vasútvonal

* [[Fájl:
	+ [[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|vasút]] **[[Portál:vasút|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]**
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap|25x25px|vasút]] **[[Portál:vasút|**
	+ **[[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|vasút]]** [[Portál:vasút|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap]]
• összefoglaló, színes tartalomajánló lap