Společnost

**Společnost** je pojem sloužící k označení skupin lidí jako jednoho celku. Obvykle spojujeme obsahově pojem společnost s pojmem stát.

## Vývoj společnosti

### Archaická společnost

V archaické společnosti žijí lidé v malých skupinách, nejváženějším je v ní obvykle nejstarší, který má přirozenou autoritu.

### Tradiční společnost

V tradiční společnosti se obyvatelé zabývají převážně zemědělstvím. Vychází z nízké hustoty osídlení státu. Základními řídícími institucemi jsou instituce církevní, základní organisační jednotkou je rodina. Téměř všechny věci k životu je člověk nucen si opatřovat sám. Existuje v ní minimální mobilita obyvatel.

### Moderní společnost

S rozvojem průmyslu a obchodu se uvolnily pozice poddaných a mobilita obyvatelstva, lidé se stěhují do měst a tvoří námezdní pracovní sílu. Začíná se prosazovat atheismus.

V průběhu 19. století dochází ke změnám v mocenském postavení jednotlivců, které přestává být založené na dědičnosti a je založena na volbě. Šlechtické mocenské struktury jsou nejprve doplňovány a následně nahrazované strukturami podnikatelskými. Je vytvořen trh práce a hybnou silou ekonomiky je zisk. Dochází k přímému rozvoji průmyslu.

### Postmoderní společnost

Je posledním vývojovým stádiem společnosti. Vzniká postupně ze společnosti moderní. Můžeme ji přirovnat k současné západní společnosti. Označujeme ji jako postmodernu - to je myšlenkový filosofický směr poslední třetiny 20. století. Je založena proti uznávaným myšlenkám jediné pravdy a jediného cíle. Usiluje o alternativnost přístupu ke světu, odmítá kulturní nadřazenost. Základní myšlenkou je volnost názorů a zrovnoprávnění.

## Dělení společnosti

Vnitřně se může společnost řadit do tří skupiny - minority, majority a elity. Na toto dělení společnosti mají vliv různé faktory, které jsou na různých místech různé - především jde o biologický faktor, např. rasa, pohlaví, věk nebo demografický faktor.

Minorita je malá skupina společenského celku (např. národnostní nebo náboženská skupina). Obvykle má v celku nerovnoprávné postavení.

Majorita je většinová populace společnosti, která společnost ovládá.

Elita je malá část společnosti, která zaujímá některé významné postavení.

## Sociální pozice

Sociální pozici (status) chápeme jako postavení člověka v nějakém sociálním útvaru. Se sociální pozicí souvisí role, kterou chápeme jako očekávané jednání, které vyplývá ze statusu. Status může být člověku předem daný - askripce - původ, věk, pohlaví, rasa, atd. nebo získaný. Získaný status jednotlivci získají vlastním přičiněním. Status mívá i vnější znaky, které oddělují jednotlivce od ostatních členů společnosti.

## Sociální mobilita

Sociální mobilita je pojem označující přesun z první společenské vrstvy do druhé. V otevřené společnosti může člověk svůj status měnit bez ohledu na rasu, pohlaví atd. Pro otevřenou společnost je charakteristická volnost a rovnost. V uzavřené společnosti rozeznáváme dvojí mobilitu - vertikální a horizontální. Vertikální mobilita znamená společenský sestup nebo vzestup, přičemž se mění postavení. Horizontální mobilita označuje neměnící se postavení ve společenském žebříčku.

## Občanská společnost

Občanská společnost představuje ve společnosti prostor, ve kterém si občané uvědomují své společné zájmy a sdružují se ve společenských institucích bez účasti státu. Struktura občanské společnosti musí být na státu, stát nesmí zasahovat do zájmů takové společnosti, pokud to není v rozporu se zákonem. Občanská společnost je ekonomicky nezávislá na státu, prostředky na svoji činnost získává především ze soukromých zdrojů, sponzorských darů, dotací, členských příspěvků atd. Do občanské společnosti řadíme občanská sdružení, církve a náboženské společnosti a veřejnoprávní korporace.

### Občanská sdružení

Občanská sdružení vznikají registrací u soudu na základě návrhu, který podává k soudu přípravný výbor sdružení v počtu minimálně tří členů. Toto sdružení musí přijmout stanovy, ve kterých zachytí řídící orgány spolku, způsob hospodaření, práva a povinnosti členů spolku a formy zániku a vypořádání spolku. Funguje nezávisle na státu a v rámci zákonů a svých stanov. Spolek může být rozpuštěn, jestliže jeho činnost odporuje zákonu.

### Církve a náboženské společnosti

Církve a náboženské společnosti representují právo občanů na projev šíření náboženství nebo víry.

### Veřejnoprávní korporace

Veřejnoprávní korporace jsou například hospodářská komora nebo notářská komora.