Àmbit sociolingüístic

**Tema A.4.**

En l’actualitat hi ha nou llengües romàniques:

* Català, castellà, francès, galaicoportuguès, italià, l’occità i l’aranès.

Els factors que fan possible la formació de la llengua catalana són:

a)      El **substrat**: En trobem del cèltic, de l’iber basc i del fenici.

b)      El **grau** **d’intensitat de la romanització**:

c)       El **superstrat**: (Aportacions lèxiques de les llengües germàniques posteriors a l’arribada dels romans) Germàniques, àrab, occità, castellà, francès, anglès

d)      La vida política posterior a la desaparició de l’Imperi Romà d’Occident.

**Diglòssia**: Situació lingüística consistent en la convivència de dues llengües utilitzades en àmbits i funcions diferents. (Exp: àmbit privat o públic)

**Segles VII a XII: Orígens i formació:**

**VII i VIII:** La gent ja no parla llatí.

**IX a XI:** El poble ja parla català: Llengua A amb prestigi i B col·loquial.

**XII:** Expansió territorial i dinàstica. S’inicia la Corona d’Aragó i el català escrit. Primers textos:

* **Forum ludiciorum**: Codi visigots amb petites traduccions al català.
* **Les Homilies d’Organyà**: Sermó en prosa. Primer text en català.

**Segles XIII a XV: Expansió i consolidació:**

**XIII:** Naixement de la prosa literària. Cal destacar-ne:

a)      Textos poètics s’escriuen en català.

b)      Textos jurídics i comercials s’escriuen en català.

* *Usatges de Barcelona*
* *Furs de València*
* *Llibre de les Costums de Tortosa*
* *Ordenances dels corredors de la Llotja*

c)       El creador de la prosa literària i científica català és Ramon Llull.

* *Blanquerna*
* *Arbre de Ciència*
* *Llibre de Contemplació de Déu*
* *Llibre de l’Ordre de Cavalleria*

d)      En segle XIII s’escriuen 2 de les 4 grans cròniques:

* *La Crònica de Jaume I o Llibre dels Feyts* (1274)
* *La Crònica de Bernat Desclot* (1288)

**XIV:** Inici dels moments més brillants de la literatura catalana: (L’occità s’utilitza en la poesia)

a)      S’escriuen les altres 2 grans cròniques:

* *La Crònica de Ramon Muntaner* (1325)
* *La Crònica de Pere el Cerimoniós* (1386)

b)      Es reforma la Conselleria reial durant el regnat de Pere el Cerimoniós.

c)       La figura més destacable de la Cancelleria és Bernat Metge.

* *Lo somni* (1399)

**XV:** Segle d’or de la literatura:

a)      **Ausiàs March**: Primer poeta que trenca amb la poesia trobadoresca.

b)      **Joanot Martorell**: Autor de la novel·la més llegida de XV: *Tirant lo Blanc*.

c)       **Roís de Corella**: Humanista, prosista i l’últim gran poeta de literatura clàssica.

d)      **Jaume Roig**: Autor de l’*Espill* o *Llibre de les dones*.

e)      Novel·la anònima: ***Curial e Güelfa***.

**Segles XVI a XVIII: Retrocés de la llengua**

**XVI i XVII:** El castellà es va introduint:

a)      Influencia de la Cort castellana.

b)      L’esplendor de la literatura castellana:

* *Joan Boscà*: Canvia de català a castellà.
* Apareixen noms com *Cervantes, Lope de Vega, Quevedo*...

c)       La impremta.

d)      La Guerra de les Germanies. Els vencedors fan servir el castellà.

e)      La inquisició: Es redacten els documents en castellà.

Durant el Renaixement Espanya el català no té cap regulació gramatical. Destaca:

a)      Cristòfor Despuig: Los col·loquis de la insigne ciutat Tortosa (1557)

b)      Literatura popular.

c)       Producció culta al segle XVI: Pere serafí, C. Despuig i Joan Timoneda.

**1659:** Castella i França signen el **Tractat dels Pirineus**, per la qual Rosselló i la meitat de la Cerdanya passen a la sobirania francesa. Es prohibeix el català.

**XVIII: Guerra de Successió (1702-1714)** Guanyada la guerra pels partidaris de Felip, es dicta el **Decret de Nova Planta**, que anul·len el català.

**1716: Decret de Nova Planta.**

S’ha de destacar:

a)      **Baró de Maldà, Rafael d’Amat i de Cortada**, *Calaix de sastre* (1769-1816).

b)      **Joan Ramis i Ramis**: *Lucrecia* (1769) i *Rosaura* (1783)

**XIX: Recuperació lingüística: Naixement de la Renaixença.**

**1833**: Inici simbòlic de la **Renaixença** amb la publicació del poema ***La pàtria*** de Bonaventura Carles Aribau. Els objectius de la Renaixença:

a)      Reconstruir l’edat mitjana.

b)      Divulgar els clàssics medievals.

c)       Recollir la literatura popular.

d)      Potenciar tots els generes literaris.

e)      Crear noves institucions i potenciar les existents.

f)       Normativitzar la llengua i normalitza-la.

**1859**: Joaquim Rubio i Ors, Manuel Milà o Victor Balaguer restableixen els **Jocs Florals**.

Al final de segle la revista *L’Avenç* posa les bases de les normes ortogràfiques que publicarà l’Institut d’Estudis Catalans l’any **1913**.

**1886:** Valentí Almirall: Lo catalanisme.

**1892:** **Unió Catalanista** presenta projecte d’autonomia amb les **Bases de Manresa**.

Destaquen:

a)      Jacint Verdaguer

b)      Àngel Guimerà

'*c)       '***Narcís Oller (Primer novel·lista modern català)**

d)      Frederic Soler

**1906:** **Primer Congrés Internacional de la Llengua Catalana**: Iniciativa de Mossèn Antoni.

**1907:** Enric Prat de la Riba elegit president de la Diputació de Barcelona i funda IEC.

**1913:** Pompeu Fabra publica les Normes Ortogràfiques.

**1917:** Pompeu Fabra publica el Diccionari Ortogràfic.

**1918:** Pompeu Fabra publica la Gramàtica Catalana.

**1926:** Inici de la publicació del Diccionari Català-Valencia-Balear de Mossèn Antoni M. I Francesc de Borja Moll.

**1931: Instauració de la II República.**

**1932**: Pompeu Fabra publica el Diccionari General de la Llengua Catalana.

Període **1935** – **1975**: Franquisme. Es prohibeix el català.

**1961**: Es crea **Òmnium Cultural**.

1975 – actualitat: Destaquem:

a)      Joan Coromines (Diccionari Etimològic i Complementari de la Llengua catalana)

b)      Francesc de Borja Moll (Gramàtica Catalana)

c)       Manuel Sanchis i Guarner (Aproximació a la historia de la llengua catalana)

d)      Enric Valor (Curs mitja de la gramàtica catalana)

e)      Antoni M. Badia i Margarit (Gramàtica historia catalana)

f)       Germà Colón (Léxico catalan en la Romania)

g)      Joan Veny (Introducció a la dialectologia catalana)

h)      Joan Solà (Estudis de sintaxi catalana)

i)        Gabriel Ferrater, Francesc Vallverdú, Lluís V. Aracil, Josep Ruaix...

### **2.****Varietats lingüístiques**

a.       Català oriental: Rossellonès, central, balear i alguerès

b.      Català occidental: Nord-occidental i valencià

* Varietats històriques: trets lingüístics associats a l'origen cronològic del parlant.
* Varietats socials: origen social del parlant.

Segons l’ús: registres:

* Camp semàntic o tema: matèria de la qual es vol parlar.
* Canal: Oral o escrit
* Grau de formalitat: Vulgar, col.loquial o familiar
* La intencionalitat: oral o escrit.

* Unifica
* Separa
* Dona prestigi
* És participativa
* És marc de referència

### **3.****La llengua aranesa**

L’occità, en la seva varietat aranesa és la llengua pròpia de l’Aran.

L’Aranès no és un dialecte del català.

L’article 6 de l’Estatut reconeix l’oficialitat de l’aranès a Catalunya.

**1175**: L’Aran va passar a formar part de la corona catalanoaragonesa.

**1411**: Plena incorporació de l'Aran a Catalunya referendada per les Corts catalanes i el Parlament

Tot i formar part de Catalunya, l’Aran manté la seva singularitat territorial i el sistema polític.

**L’institut d’Estudis Aranesos:** Autoritat lingüística de l’aranès a l’Aran.

2010: Llei de l’aranès.

### **4.****Noves versions de la Gramàtica de la llengua catalana i de l’Ortografia catalana**

2016: L’Institut d’Estudis Catalans presenta la nova Gramàtica oficial.