Ämnesdidaktik

## Referat

Refererat av några relevanta källor inom matematikens och datavetenskapens ämnesdidaktik:

* https://scratch.mit.edu/educators/register - genom att skapa ett lärarkonto i Scratch få man tillgång till mycket information om hur man kan använda Scratch i klassrummet. Man får också möjlighet att skapa userkonto för en klass där du kan hålla koll på dina elever.

* Enligt Manilla (2017) måste diskussioner om algoritmer och programvara ingå i dagens allmänutbildning för att vi människor ska kunna fungera som aktiva, ansvarstagande och medvetna medborgare i dagens digitala samhälle. Mannila, L (2017) *Att undervisa i programmering i skolan. Varför, vad och hur?* Lund: Studentlitteratur
* De små stegens pedagogik: Enligt Persson (2016) handlar programmering om problemlösning där man bryter ner stora problem till små mer lätthanterliga problem. Persson J-B (2016) *Grunderna i programmering.* Bjuv: CyberInfo Sverige
* Enligt Manilla (2017) så kan parprogrammering, där man arbetar i par där parterna växlar mellan två roller (förare och navigerare) vara ett framgångsrikt koncept. Föraren sitter vid datorn och navigeraren ställer frågor och kommenterar koden som föraren skriver. Mannila, L (2017) *Att undervisa i programmering i skolan. Varför, vad och hur?* Lund: Studentlitteratur
* Enligt Mannila (2017) kan ungdomars vana och skicklighet med vissa program och verktyg leda till missuppfattningen att de "kan" den digital tekniken. Fenomenet kallas av Karin Nygårds för *digitalt ytflyt*. Mannila, L (2017) *Att undervisa i programmering i skolan. Varför, vad och hur?* Lund: Studentlitteratur
* Enligt Persson (2016) har man mer nytta av programmeringen för att kunna [lära sig] matematik, än vad man har av matematik för att lära sig programmering. Sättet man tänker på i programmering liknar sättet man tänker på i matematik. Persson J-B (2016) *Grunderna i programmering.* Bjuv: CyberInfo Sverige
* Enligt Persson (2016) finns det inget *rätt* eller *fel* sätt att lösa ett programmeringsproblem på. Det finns många olika sätt, även för mycket enkla probelm. Persson J-B (2016) *Grunderna i programmering.* Bjuv: CyberInfo Sverige
* Lennart Rolandsson säger att alla kan inte bli programmerare, men den som förstår tekniken kan lättare navigera i samhället jämfört med den som inte erbjudits möjligheten att lära sig om kod och programmering. *Programmeringsundervisning behöver didaktisk diskussion* (2018) www.skolverket.se, hämtad 2019-02-06.
* Tänkvärt program från UR kring datalogiskt tänkande och programmering i skolan.
* Valet mellan att låta datavetenskap vara ett eget ämne eller låta det integreras i övriga ämnen kan för Sveriges del ha styrts av att det är en långdragen process att göra om läroplaner och att det dessutom "är fullt" i den svenska läroplanen. [Att undervisa i programmering i skolan. Manilla 2017].
* Jag tycker att Mikael Tylmad sammanfattar ganska bra hur vi kan arbeta med programmering med eleverna."Låt det bli som en resa du gör tillsammans med dina elever där du utvecklas tillsammans med dem" (https://it-pedagogen.se/%E2%80%8Bprogrammering-i-skolan-hur-gor-jag/)
* https://larportalen.skolverket.se/LarportalenAPI/api-v2/document/path/larportalen/material/inriktningar/1-matematik/Grundskola/428\_matematikundervisningmeddigitalaverktygII\_åk4-6/del\_01/Material/Flik/Del\_01\_MomentA/Artiklar/MA2\_4-6\_01A\_01\_omprogrammering.docx Skolverket om programmering i åk 4-6
* Många studier görs nu om programmering och matematik. Jag har tittat närmare på två stycken. Båda har gemensamt att problemlösning är en förmåga som utvecklas. Viss problematik kan dock skönjas i studierna på grund av att programmering med skohorn har pressats in i befintliga kurser utan att något tagits bort. Det innebär att det blir/är en utmaning för lärare att via programmering introducera nya matematiska metoder eftersom inte tid finns att endast fördjupa gammal kunskap. Artikel1 http://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:1173064/FULLTEXT01.pdf Artikel2 https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:1091400/FULLTEXT01.pdf
* Min äldsta son skulle ha programmering idag på skolan. Det var han glad över i morse. Ska fråga ikväll hur det gick. Han går bara i trean. Så det verkar verkligen underbyggas nedifrån, så att morgondagens gymnasieelever kan kanske inte kommer stå med noll förkunskaper. Som pappa till små barn så händer det ju att barnkanalen är på och inte helt sällan så är det program där som handlar om datorer, robotar och programmering. Nu finns de inte längre kvar på svtplay men man kan hitta de här: https://urskola.se/Produkter/196673-Programmera-mera/Visa-alla
* När jag läser *Att undervisa i programmering i skolan* (Mailla, L; 2017) så är det tydligt att kunskaperna kring hur program skapas och kan användas är något som måste medvetandegöras i vårt samhälle. Manilla (2017) nämner rapporten *Algoritmer i samhället* (Haider &Sundin, 2016). Dessa forskare från Lunds universitet har tagit fram elva frågor som bland annat tar upp hur algoritmerna används för att samla information kring användare.. Detta är något som blivit mer tydligt i samhället och måste undervisas om. Demokrati kräver engagemang och kunskap. Manilla (2017) belyser även att här kommer en stor del av vår framtida arbetsmarknad att finnas. Så att ge våra elever en ökad kunskap framåt behövs. Jag håller med Manilla (2107) om att börja programmera i det lilla och jobba sig uppåt. Steg-för-steg-progrmmering sedan så kommer mer avancerad programmering. Detta är ett område där mycket forskning pågår och ser fram emot att ta del av och medverka i fler didaktiska och pedagogiska diskussioner.
* Intressant artikel om kommunikation i olika programmeringsmiljöer:"Ett flertal studier har visat att när eleverna arbetar i par, parprogrammering, skapas en miljö som bidrar till aktivt lärande och social interaktion (t.ex. Nagappan, 2003). Detta arbetssätt gör det möjligt för eleverna att utveckla sin förmåga att arbeta kollaborativt vilket innebär att man lär tillsammans och att man kan utnyttja varandras kunskaper och kompetenser.Genom att arbeta kollaborativt utvecklar eleverna sin kommunikationsförmåga och förmågan att samarbeta. De får också träna på problemlösning och kritiskt tänkandet genom att inte enbart lära sig av varandra utan även med varandra," (C & L Olteanu, 2018) https://larportalen.skolverket.se/LarportalenAPI/apiv2/document/name/P03WCPLAR094742

* ”Studier visar att ökad användning av digitala verktyg ger fler utmaningar för lärare när det gäller att hantera klassrum och disciplin. När orken tryter eller när arbetet blir för svårt och eleven inte vet hur han eller hon ska ta sig vidare är det lätt att göra något annat. När man har en dator framför sig finns sociala medier, spel och ett oändligt antal webbsidor att ta del av. Ökad användning av digitala verktyg innebär ökada rbetsbelastning för lärarna”.https://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/rapport-fran-riksdagen/digitaliseringen-i-skolan---dess-paverkan-pa\_H30WRFR18/html20190211.

* Ett litet bidrag från den specialpedagogiska världen. "Elevers svårigheter i skolan ska mötas med pedagogiska åtgärder, inte medicinska. Att prestera lågt i skolans ämnen är varken onormalt eller sjukligt (patologiskt). Att vissa elever exempelvis har en långsam räkneutveckling och får svårigheter att möta de krav som skolan ställer är i första hand ett pedagogiskt och inte ett medicinskt problem". (Engström, 2003). Engström, A.(2003). *Specialpedagogiska frågeställningar i matematik: en introduktion*. Örebro universitet)

## Slutsatser

Här finns utrymme för kursdeltagarnas slutsatser

* Jag har börjat visa mina färdiga koder för eleverna som de har fått testat men jag upplever att de då bara kör själva spelet och inte tittar på koden. Jag tänker mig fortsättningsvis kontinuerligt börja göra övningsuppgifter i Python som startar från börja och sedan lägga in enklare matteuppgifter i dessa. En bok som jag kommer använda, där det finns färdiga lektionsupplägg, är "Räkna med kod" från Sanoma Utbildning (Matte direkt).
* För matematikämnets del tror jag på konceptet som presenterades under sista kursdagen där det nämndes att programmeringen är till för att öka förståelsen i matematik och inte en fristående del av matematiken som också skall bedömas. Däremot är det säkert så att genom att programmera kommer eleverna att bli duktigare i matematik eftersom programmering innefattar alla förmågor som ryms inom matematiken, t.ex. begrepp, procedur, problemlösning och inte minst kommunikation. Så med tiden kommer mina elever säkert att få programmera en hel del under matematikkurserna.
* Ser möjligheter i att lägga in programmering som laborativa inslag i matematiken men även i fysiken. Har inriktat mig på Scratch nu men förstår att det är Python som gäller i skarpt läge.
* Programmering är grymt roligt. Ofta underskattar man elevernas upptäckarglädje, små enkla saker ( typ Hello World! kan ge väldigt stor glädje!
* Jag är lärare på teknikprogrammet, elever med ambitioner att bli ingenjörer i framtiden. Så helst skulle jag se att alla dessa eleverna kan programmera. En ambition är ändå att de med hjälp av mer avancerad programmering kan lösa en klurig matematisk, teknisk eller fysikalisk uppgift som ligger kan ligga till grund till deras gymnasiearbete.
* Att kunna inspirera elever till att använda programmering för att göra gymnasiearbete är en bra idé. Sedan så tror jag att det är en allmänbildning kring att det vi gör på nätet styr oss mer än vi vill tro. Jag får inte ta del av nyhetsflödet på ett objektivt sätt utifrån att jag har olika intressen vilka samlats upp och sedan styr mitt flöde. Jag måste aktivt söka och hur jag ska göra det är en viktig utbildning för skolan att ge. Detta gör att vi genom matematikämnet kan få upp ögonen för hur detta går till på ett tydligt sätt. Detta är ett annat uppslag för ett gymnasiearbete som mer visar på hur effekter av programmering påverkar oss än programmering i sig.
* Detta arbetssätt skulle kunna användas i en klass som en gemensam arbetsyta. Boktipsen vi fick kommer att hjälpa mig att bättre förstå och att tillämpa Python.

* Jag låter mina elever testa det som jag programmerat under kursen men jag kan inte märka att det finns något större intresse. Det kan säkert ändra sig när de väl lärt sig att koda lite. Jag har inte haft något intresse alls för programmering men nu när jag har lärt mig så tycker jag det är ganska kul när man lyckas få till något bra och användbart.
* Mina elever har alla en varsin chromebook. Det skulle varit enklare om de haft en dator där man kunnat ladda ner program som de kan programmera i som exempelvis IDLE. Det som hindrat mig från att börja programmera i Python med eleverna är att jag inte hittat någon bra miljö att göra det i. Nu så jag att det fanns en länk till Repl.it och det verkar vara en helt ok miljö på nätet som man kan använda sig utav när man programmerar. Det visar på nyttan med ett sådant här forum där man kan dela med sig av både kunskaper, undervisningstips, information om bra datasidor osv osv

## Ämnesdidaktik och slutsats

* masi1805: Programmering och matematik, hur ska man tänka? Den syn jag har och som också vuxit sig starkare under kursen är att programmering går att använda som ett verktyg för att fördjupa kunskaper samtidigt som det ger möjligheter att undersöka problem som ej går att lösa ex. algebraiskt. Något som även NCM bekräftar i sin sammanfattning kring Matematikundervisning med IKT, *"Om vi börjar med den inledande frågan som gäller vad digitala verktyg kan tillföra matematikundervisning kan vi vända oss mot aktuell forskning och konstatera att den relativt entydigt pekar mot de möjligheter digitala verktyg medger då det gäller att laborera med matematik, att göra matematiska undersökningar och att stötta matematikdiskussioner som bidrar till elevers matematikkunnande."* (NCM, 2019-02-21)

Men som vanligt när det gäller skolan och Sverige så ska det gå så fort med allting. Jag tror man hade tjänat på att fasa in det över en längre tid. (Dock kanske vi skulle börjat för flera år sen med denna infasning.) NCM skriver också att den mesta forskningen menar att detta ger möjligheter för ett bättre lärande, mennågot som Kjällander, Åkerfeldt och Petersen (2016) lyfter fram som en risk är att det inte finns forskning kring resultatet av detta. Därav argumenterar de att införandet inte vilar på en vetenskaplig grund. Fortsatt ansåg de att det fans ett stort fortbildningsbehov av lärare som troligen påverkar hur bra införande blir. Åsikter som Skolverket dock inte tagit åt sig av då det nu är fullt implementerat från i hela skolväsendet.

Så vad det innebär för mig som lärare är osäkerheten kring vilka effekter den tid jag tar till programmering från de metoder jag vet vad jag får för resultat ifrån. Ytterligare ett problem är att elever i en avancerad kurs i matematik för tillfället mest troligen inte har programmerat något tidigare alls. Då måste jag som lärare även lägga mängder med tid kring att lära ut grunder som ej kan härledas till den aktuella kursens innehåll. Därför är det konstigt att det inte först implementeras i grundskolan och senare på gymnasiet.