Королівство Русь-Україна (Світ іншої Русі)

< !----- Preceding and succeding entities without flags (used if more than 5) ----->

**Королівство Русь-Україна**, раніше називалося **Королівство Русь** — історична монархічна держава на території сучасної України; частинах територій Румунії, Польщі, Білорусі, Росії. Є нащадком та правонаступником Київської Русі та Галицько-Волинської держави.

## Історія

Після фактичної перемоги у війні за спадкоємство Київської Русі, Король Данило прийняв 7 жовтня 1253 року католицизм та отримав корону й титул короля від Папи Римського. Від цього дня держава стала називатися Королівство Русь, почалося переведення з православ'я на католицизм, що передбачали умови допомоги для Галицько-Волинської держави від Священної Римської імперії. В результаті війни Русь отримала території сучасної України (без Криму, де було Кримське ханство), частину території Румунії (Молдова та Бессарабія) та Росії (Курщина и Вороніжщина). В 1668 році була російсько-українська війна, внаслідок якої Росія забрала собі Курськ та Вороніж. В 1731 році король Лев ІV захопив Область Війська Донського й створив Українсько-Донську унію, яка у 1736 була ліквідована. В 1794—1795 Русь-Україна взяла участь у прусько-польській війні на стороні Польщі, яку програла.

## Королі

### Абсолютна монархія

 Лев І
 Юрій І
 Лев ІІ
 Дмитро І

### Абсолютна монархія

 Юрій ІІІ
 Лев ІІІ
 Дмитро І
 Лев IV

## Культура

### Релігія

Після прийняття католицизму Данилом І він почав проштовхувати католицизм у народ. У 16 столітті Україну охопила Реформація, внаслідок якої більшість католиків стали лютеранами. Король Лев ІІ погодився підтримати лютеран, тому видав 1547 року видав Указ про перехід католицьких церков до лютеранства і оголосив Русь-Україну лютеранською країною. На 1865 рік в країні проживали 71% лютеран, 23% православних і 6% інших конфесій. Таким чином королівство позбулося впливу Папи Римського.

### Мова

В Київській Русі та васальних князівствах Золотої Орди мовою діловодства була церковнослов'янська — письмовий діалект староболгарської. Після прийняття католицизму її почали "виводити з обігу" та заміняти староукраїнською та латинською. Остаточна письмова українська мова сформувалася десь в 1600-х роках, тому її стали активно вживати в діловодстві. В 1737 році латину усунули від діловодства та повністю перейшли на українську. На півдні держави (Бессарабія та Молдова) жило багато румунів, які жили переважно в селах та розмовляли румунською. Українізації підлягали Курщина та Воронежчина, де жили росіяни (московити), але із завоюванням цих земель Росією вона припинилася.

## Апарат управління

### Період першої абсолютної монархії

З 1253 до 1356 року в країні була абсолютна монархія, де правлячою династією була династія Романовичів, нащадків Мономаховичів. Вся верховна влада належала королю. Парламенту не було.

### Виборна монархія

Після смерті короля Дмитра І шляхта створює Віче, яке стає прототипом парламенту. Воно знаходить підтримку серед населення, тому своїм указом призначає новим королем Казимира ІІІ з династії П'ястів, який також був королем Польщі. Романовичі тим часом залишаються жити в Україні та намагаються потрапити на трон, але Віче з 1356 до 1457 року призначає королів з династій П'ясти, Анжу та Гедиміновичі. І лише в 1457 році титул короля отримує Данило ІІ з роду Романовичів.

### Період другої абсолютної монархії

Лев ІІ поновлює абсолютну монархію — ліквідовує Віче збройним шляхом та концентрує всю владу в своїх руках. Вона існувала з 1511 до 1710 року.

### Дуалістична монархія

В 1710 році лідер демократичного руху в Україні Пилип Орлик засновує Народну раду Русі-України. В цьому ж році вона приймає "Пакти і вільності королівства Русь-Україна", за якими король має обмежені можливості у сфері державного управління, більшість з яких передається Народній раді. Рада висуває ультиматум королю Леву IV, який погоджується. З тих пір Народна рада видавала закони та формувала уряд держави, а король мав право вето та право вносити поправки до законів, якщо вони не порушують "Пакти...", які стали основним законом держави.

### Конституційна монархія

7 березня 1817 року, в день коронації короля Владислава ІІ, Народна рада ухвалила конституцію, за якою Русь-Україна стала парламентською монархією. Король на той час майже не мав повноважень, і новий король був необізнаний у політиці, тому погодився. Народна рада також скасувала "Пакти...", оскільки тепер основним законом стала конституція, і вони були не потрібні.

### Абсолютна монархія (де-факто)

Конституція діяла до 11 грудня 1869 року, коли на престолі сидів Данило ІІ. За час правління король всіляко укріпив свою владу, просунув радикальних монархістів у Народну раду, тому вона стала в його руках. Переломним моментом стало скасування конституції 11 грудня підвладною королю Народною радою, що призвело до початку революції та громадянської війни. 7 липня 1873 року новий парламент Верховна рада проголосив створення республіки.

## Армія

Армія мала назву Королівська армія Руси-України. Головнокомандувачем був король. Мала фльот, піхоту, кінноту та державну варту (відповідала за захист кордонів та певних територій, займалася антитерористичною діяльністю, "місцева армія", відповідає сучасним: прикордонній службі, СБУ та територіяльній обороні). Існувало дві форми служби: примусова та козацька (професійна). В мирний час близько 3/4 армії були козаки, під час війни починалась масова мобілізація.

1. ↑ Владу короля обмежувала Народна рада згідно Пактам і вільностям королівства Русь-Україна.