Gyöngyösi Szabadkereskedelmi és Kitermelési Övezet

Gyöngyös "szabad" városállam, az "Észak kapuja".

Területe magán a névadó városon kívül a környező falvakat is magába foglalja. Északról a Világ Dolgozó Népe, keletről az Eger és Környéki Orosz Köztársaság, délről a Szolnoki Apostoli Magyar Királyság, nyugatról pedig a Szabad Csetnyik Testvériség a szomszédja.

**UNDER REWORK, IDEIGLENES ÁLLAPOT!**

## Gyöngyösi Szabadkereskedelmi és Kitermelési Övezet

Főváros: Gyöngyös (városállam)

Államforma: oligarchikus köztársaság

Elődállam: -

Fizetőeszköz: mindent elfogadnak

Jelenlegi vezető:

## **Történelem**

A város sértetlenül vészelte át a világháborút.
Még a hajdúk augusztusi kormánypuccsát követően is, a város vezetősége hűséges maradt a vészhelyzeti kormányhoz.
Miután Nyíregyházán Garai Tibor megsemmisítette a keleti vészhelyzeti kormány maradékát, illetve Koszta Péter katonai diktatúrát épített ki Szolnokon, Gyöngyös az északi oligarchaklikk utolsó ellenkormányához csatlakozott.

A Hosszú Forradalom 2017-ben utoljára ezt a várost érte el. Bár többen is a város vezetéséből sürgették, hogy Gyöngyös kérjen támogatást Szolnoktól, az akkor még frissen megalakított királyság többek szemében kétségeket ébresztett és ezt a lehetőséget inkább feladták. Gyöngyös végül az oligarchaklikk utolsó városa volt, mely elesett a diadalittas vörös forradalom előtt.

2024-ben, egy évvel az új szolnoki uralkodó, Imre hatalomra kerülését követően a jászok külső hódításokkal akarták biztosítani a még instabil monarchia belső rendjét. Ennek egyik első lépése volt a számukra természetes ellenségnek számító vörös fenyegetés felszámolása.

Egy ultimátum érkezett Gyöngyös városába, amiben Magyarország apostoli királya felszólította a város vezetőségét a vörös rebellió elhagyására, a szocialistákkal szembeni harc felvételére és hűségeskü letételére.
Ezt nyilvánvalóan visszautasították.

Szolnok ezt követően egy teljes erejű inváziót indított észak felé, mellyel kezdetét vette a 2024-es, úgynevezett "Északi háború".

Az Északi háború gyors lefolyású volt, a jász csapatok minden jelentősebb ütközetet megnyertek és hamarosan az északi hágók mögé szorították a szocialistákat, míg Gyöngyös városát bekerítették és ostromolni kezdték.

A várost a pusztítástól végül az mentette meg, hogy az északon erősen túlterjeszkedett jászok békét ajánlottak, melyet a hátország felháborodásának ellenére a Szocialista Népi Köztársaság vezetősége elfogadott.

A béke értelmében a jászok jelentős területeket kaptak a Bükk térségében, illetve Gyöngyös városát egy független városállamnak és szabadkereskedelmi övezetnek nyilvánították, ahol 50-50% arányban oszlott meg a politikai befolyás a jászok és a vörösök között.

A vörösök 50%-a később az északi polgárháború kirobbanásával tovább fragmentálódott.

## **Jelenleg**

Gyöngyös városa azóta egy békés, atrocitásoktól mentes övezetté vált, egyben az Észak és Dél közti közvetítőkereskedelem központjává fejlődött.

Gyöngyös híres nagy marhapiacáról, melyre délről, főleg a jászoktól szállított vágójószágot adják tovább borsos áron déli kereskedők a folyton éhes Északnak, cserébe északi nyersanyagokért és ipari termékekért.

A város vezetését számos felemelkedő oligarcha és kereskedőcsalád adja, akik különálló frakciókba szerveződve próbálnak komolyabb uralmat szerezni a város felett, miközben lavíroznak a külpolitikai fenyegetést jelentő jászok, 'tarjániak és ózdiak között.
Igaz, hivatalosan a hatalom a polgármester kezében van, de annak hatalma már a város függetlenné válását követően a klikkek támogatásától függött.

## **Visonta**

A Mátrai Erőmű, és a hozzá szorosan kötődő lignitbánya ugyan területileg Gyöngyöshöz tartozik, de mindkettő egy szolnoki érdekeltségű energetikai cég tulajdona és elsősorban a királyság igényeit szolgálják ki.