Toron

### **Történet**

Megközelítőleg a Birodalom előtt 1000 évvel érkeztek Aeternia kontinensére nyugati irányból, hajókon a felsőbbrendű kyr faj képviselői. A kyr faj humanoid, az emberhez igencsak hasonlatos. Az embernél némileg magasabbak, sudárabb termetűek. bőrük enyhén bronzos árnyalatú, szemük kék, hajuk hófehér, ezüst, vagy igen világos szőke. Óhazájukban kultúrájuk jóval fejlettebb volt az emberénél, így hajóhadjukon érkező népeik könnyűszerrel leigázták a félsziget lakosságát és letelepedtek. Az érkezésük célját illetően ezernyi teóriát említenek a históriások, de egyiknek sincs több bizonyossága a másiknál, mint ahogy arról sincs információ, hogy mi történt az őket ideszállító flottával. Az igazság, melyről senkinek, egyedül talán Toron Hatalmasainak van tudomása, hogy a hatalmas Kyr Birodalom penitensei és kegyvesztettjei voltak Aeterniába érkező őseik, akinek büntetése az ismeretlen távoli kontinensre való száműzetés volt. Feladatukul kapták, hogy bizonyítsák a Birodalomhoz való hűségüket azzal, hogy Kyria nevében uralmuk alá hajtják a kontinenst, de legalábbis kolonizációjukkal előkészítsék az inváziót.

Shanka-Tan birodalmának létrejöttekor már uralták a félszigetet egészét, de vereséget szenvedtek a birodalomtól és visszaszorultak a félsziget nyugati felére. A Birodalom fennállása során Toron kisebb-nagyobb megszakításokkal folyamatosan hadban állt a Birodalommal, és annak meggyengülésekor azonnal megkezdte az elhódított területek visszaszerzését.

Toron fokozatosan visszanyerte  a kontrollt az egész félsziget felett, sőt a Birodalom utáni 305. évben XIII. Ashgahhyr a “Harag háborújában” egészen benyomult a kontinens belseje felé, egészen a Vadum-tóig. Ez volt a birodalom legnagyobb kiterjedése, melyet azóta sem sikerült visszanyerni.

388-ban örökösödési háború tört ki, ugyanis XVI. Ashgahhyr trónra lépésekor öccse, Roun kikiáltotta magát a belső területek uralkodójának és deklarálta elszakadását a félszigettől. Az ország történetének legnagyobb polgárháborúja következett, ami majdnem tíz évig tartott és végül a Hatalmasok Sápadt Légiója kellett a szakadárok leveréséhez.

Azonban a közbelépés így is későn érkezett, a meghódított népek ugyanis elérkezettnek látták az időt, hogy kivívják elszakadásukat a Toroni félszigettől és sikerrel jártak a meggyengült ország ellen.

Sötét évszázad következett Toron történelmében. Évtizedeken és uralkodókon át tartott az ország belviszályokkal nehezített ujjáépítése. Egészen a VI. Század végéig kellett várniuk egy sikeres hadjáratra, mígnem XX. Ashgahhyr császár újra a félsziget vonalán túlra tolta az ország határát, beállítva az ország jelenkori területét.

### **Az ország működése**

Toron hivatalos egyszemélyi vezetője a császár. Az ország hivatalos nyelve a toroni és a kyr. De jure vezető a Shulurban székelő császár, XXII. Ashgahhyr, a Zefhyrir dinasztiából, amely 700 éve adja az ország uralkodóit. Az uralkodói cím egyenes ágon öröklődik, egyetlen feltétele, hogy mindkét szülő tisztavérű kyr kell legyen. Ezen feltétel az apa - az uralkodó - részéről adott, azonban Toronban egyedül a császár jogosult egyedül többnejűségre, és bár rendkívül ritka, hogy feleségei között legyen nem kyr származású legyen, kérdések vetődhetnek a vér tisztaságát illetően. A többnejűség intézményének hála trónörökösből sosem volt hiány. A császár - és a nemesség is - emellett számtalan ágyas tartására jogosult.

Az ország fölötti uralkodás legsarkallatosabb pontja Toron Hatalmasai. Ezen kyr származású főurak és/vagy úrhölgyek kilete ismeretlen a világ, de még a toroni vezetés előtt is. Lakóhelyük a főváros melletti szigeten lévő Shuluri Boszorkányerőd, hová senki nem teheti be a lábát. Az uralkodó is életében csak egyszer, megkoronázása éjszakáján találkozhat a Hatalmasokkal, Toron valódi uraival. Ezen nagytudású és minden bizonnyal varázstudó, sőt feltehetőleg örökéltű kyrek feltételezések szerint maximum tucat főből álló tanács az, akiknek kegyelméből a császár uralkodik. Ha nekik nem tetszik a dolgok folyása, úgy - igen ritkán - követ útján bírják jobb belátásra a császárt, akit hatalmukban áll leváltani.

A kyrek meglehetősen kiterjedt és részletes jogrendet hagytak az utókorra, melyet Toron sikeresen eltékozolt. Az nagymúltú, egykoron mintaszerű törvénykezés mára önmaga paródiája. A törvénykönyvek csak útmutatók, a gyakorlati igazságot az szolgáltatja, hogy melyik félnek van magasabb kasztú mentora. Két perlekedő között csak mindkettőnél magasabb kasztú magiszter ítélkezhet, így például famorok ügyeiben csak elendor kasztú, ez legtöbbször magát a császárt jelenti (kasztokról lejjebb). A legtöbb ítélet a meglévő törvénykönyvek ellenére szokásjogon alapszik, az ország jogi rendszere külhoniaknak teljesen átláthatatlan, de sokszor még a helyieknek is beletörik a bicskája.

### **Társadalom**

Toron a faji előítéletek országa. A kyr származású nemesi réteg egyértelműen felsőbbrendűbb mindenkinél, rajtuk kívül egyedül az emberi fajt tekintik értelmes lénynek. A toroni jog szerint minden más fajú lény állatnak és így ingóságnak minősül és akként kezeltetik. A törp és elf népek létük alkonya előtt is messziről elkerülték az országot, amelynek lakói gyakorta nézték élvezettel kivégzésüket közkedvelt cirkuszi gladiátorjátékok részeként. Történetírók megemlékeznek egy régmúlt nemesi szokásról, miszerint foglyul ejtett törpöket vagy elfeket engedtek szabadon a vadonban, hogy kyr nemesek levadászhassák őket.

A fentiekből kiderül, hogy Toronban nemhogy megengedett, közkedvelt dolog a rabszolgatartás, ami nem csak a nemesek kiváltsága, jómódú polgárok is gyakorta vásárolnak rabszolgákat, a legkülönfélébb feladatokra, de gyakorta ajándékozzák őket Tharr egyházának is véráldozat céljából.

Toronban minden föld a császár tulajdona, annak csak felügyeletét ruházza a nemességre, s kegyéből a bevételeit megtarthatják. Jog szerint a nemesek is csak udvarházaikat, villáikat, udvartartásukat és ingóságaikat tekinthetik tulajdonuknak, földjeiktől a császár bármikor megfoszthatja őket.

Tharr egyháza sem rendelkezik egyházi birtokkal, mérhetetlen gazdagsága a nép, de főleg a császár és nemesi réteg bőkezű adományaiból adódik, így az egyház maradéktalan szolgálója és ideológiai támogatója a császári hatalomnak.

### **Kasztrendszer**

Toron társadalma hat kasztra tagolódik.

**Elendor - Fényesség**

A legfelső és legalacsonyabb számú kaszt. Tagjai a császári család tagjai, a Hatalmasok és családjaik. A famor kaszt tagjain kívül - nekik elegendő térdelniük és szemüket lesütni - csak hason fekve, arcukat a padlónak szegezve lehet hozzájuk szólni, persze csak ha engedik.

**Famor - Dicsőség**

A nemesség, a főpapok és hadurak kasztja. Kiterjedtebb, nagyhatalmú, intrikában élenjáró kaszt. Tagjaihoz csak térden állva, szemlesütve lehet beszélni, kivételt képez a pietor kaszt, melynek tagjai fejtartásukkal és tradícionális kézjelekkel fejezik ki tiszteletüket.

**Pietor - Hűség**

Katonák, fejvadászok, harcosok kasztja. A legmegbecsültebb kaszt a köznép körében, egyben a legmagasabb kaszt amit egy közrendű elérhet, többségében azzal ha katonának, nemesi testőrnek áll, vagy valamely fejvadászklán felveszi soraiba. A kaszt tagjaival a sedular kasztúak megfelelő fejtartással és kézmozdulatokkal beszélhetnek, alsóbb kasztok csak térden állva, szemlesütve.

**Sedular - Szorgosság**

Papok, kereskedők, mesteremberek, kézművesek kasztja. Velük a navor kasztúak megfelelő fejtartással és kézmozdulatokkal beszélhetnek.

**Navor - Dolgosság**

Parasztok, halászok és más közrendűek kasztja, a legnagyobb létszámú kaszt az országban. Ide tartoznak a legkülönfélébb, toroni polgárjoggal rendelkező különböző népek, mint az énekmondók, komédiások, tolvajcéhek és emberkereskedő céhek tagjai is, igaz ez utóbbi kettő mögött általában magasabb kasztú pártfogó áll.

**Obsor - Sötétség**

Rabszolgák és pártfogó szervezet nélküli, közönséges bűnözők kasztja, de ide tartozik mindenki, akinek nincs toroni polgárjoga, így minden külhoni is. Országszerte mindenhol megtalálhatóak, a legkülönbözőbb feladatkörrel, a gályaevezőstől a nemesi udvarok örömlányaiig. Életük gyakorlatilag semmit nem ér, meggyilkolásukért büntetőeljárás nem indul, ha gazdájuk megfelelő befolyású, akkor kártérítési pert indíthat a magisztrátuson. Mindenkihez csak térdelve, szemlesütve beszélhetnek, ha engedélyt kapnak rá.

### **Gazdaság**

Az ország fővárosa, gazdasági központja és a keleti kereskedelem csomópontja a tengerparti Shulur városa. Második legfontosabb városa a félsziget észak-nyugati részén fekvő Ifin, mely az északi irányú kereskedelem központja, illetve az ország Birodalom előtti fővárosa. A gazdaság kulcsfontosságú része a félsziget déli részén fekvő hegyláncolat, mely gazdag nemesfém ércekben. Az ország éghajlata meglehetősen meleg, mediterrán típusú, mely ugyan kedvezőtlen a gabonatermesztésnek, ami miatt nem is képzik ezek a helyiek étrendjének szigorúan vett alapját, ezek helyett igen sok zöldséget és gyümölcsöt fogyasztanak, illetve tengerei minden irányból dúskálnak a legkülönfélébb halakban.

### **Hadsereg**

Toron leghatékonyabban működő szervezete a hedserege. Alapszervezete a légió, melyet általában területi hovatartozás szerint jelölnek. A legfőbb hadúr maga a császár, azonban igen ritkán fordul elő, hogy seregeit személyesen vezesse, ezt az erre taníttatott ősi kyr nemesi katonacsaládok sarjait nevezi ki. A legmagasabb szintű katonai testület a Generálisok Konzíliuma, mely elméletben a császár tanácsadója és alárendeltje, azonban gyakorlatban ez a testület a hadsereg de facto vezetője. Fontos szót ejteni a toroni nemesi hadaktól, melyek a főnemesi családok csekélyebb számú, azonban igencsak jól felszerelt légiók, közvetlenül az őket kiállító nemesi család irányítása alatt. A nemesi családok gyakran rivalizálnak azzal, hogy melyik képes nagyobb magánhadsereggel megtámogatni az ország reguláris haderejét.

Végezetül fontos megemlíteni a hírhedt Sápadt Légiót, amely vezetői - a boszorkányhadurak - egyedül csak Toron Hatalmasainak engedelmeskednek. Ma ezen elitharcosok légióját hús-vér emberek alkotják, nem élőholtak, mint a legendák szerint egykoron, s tábornokaik se bírnak már varázshatalommal, csupán szertartásos hagyományokkal, azonban még mindig a Hatalmasok titokzatos tanácsának akaratát közvetítik. Feltűnésükre csak a legnagyobb háborúk sorsfordító csatáiban lehet számítani, melyet már szürke lobogóik megjelenésével képesek megfordítani.

### **Vallás**

Toron államvallása Tharr hite. Gyakori nevei még: a Háromfejű, a Néma.

Tharr - híve szerint - élet és halál körforgásának, a világot működésben tartó állandó változásnak az istene. Kegyes úr, aki híveitől bármilyen áldozatot elfogad, legyen az étel, ital, jószág, vagy ingóság, azonban felszentelt papjaitól kizárólag véráldozatot követel.

Szent állata és jelképe a kiméra, melynek 3 feje van: bak, kígyó és oroszlán.

#### **Az egyház felépítése:**

Tharr egyháza - minthogy uruk az állandó változás istene - mind kívülről, mind pedig belülről kesze-kusza és átláthatatlan, a kánonjog fogalma szinte ismeretlen, központi dogmatikáról is csak nagy vonalakban lehet beszélni, a Háromfejű tanait és szertartásait papjai - befolyásuktól függően - kényük-kedvük szerint csűrik-csavarják. Az egyházszervezet alapjai Tharr szektái, melyekből megszámlálhatatlanul sok létezik, mindig akad egy-egy új, vagy hal ki egy régi. Ezen szekták állandó belharcban vannak egymással a hatalomért, melynek kézzel fogható, világi körökben is felismerhető pozíciója a minden toroni tartomány élén álló rontásérsek, mely a tartomány legerősebb regnáló szektájának vezetője. Hajdanán területi alapon osztották az országot három fő egyházmegyére, mára azonban követhetetlen, hogy melyik rontásérsek kinek tartozik hűséggel. Az azonban bizonyos, hogy eme három főpap, akik az egyházmegyékért felelnek, a kiméra három feje után a Bakpápa, a Kígyópápa és az Oroszlánpápa. Ez a három egyházi főméltőság jelöli ki Tharr egyházának vezetőjét, a Császári Lélekőrt. Fontos megjegyezni, hogy az egyházban a méltóságok nem halmozhatóak, így ha egy rontásérsekből pápa lesz, helyére új rontásérseket jelölnek ki, míg ha egy pápát lélekőrnek választanak, akkor a helyére - általaban véres belháborút követően - új pápát választanak.

#### **Más vallások:**

Az Aeternia-ra hajdanán megérkező kyrek saját vallással és saját pantheonnal rendelkeztek, melynek akkor még nem volt isteni rangban a vér síkjának ura, a kíndémon Tharr. Azonban az évszázadok folyamán kultusza egyre inkább előtérbe került, Shanka-Tan Birodalmának felemelkedésére már első számú vallás volt Toronban. Mára a régi kyr istenek már csak apró porszemek, kicsiny szektáik mind fejet hajtottak a Háromfejű hatalma előtt.

Tharr egyháza egyértelműen az uralkodó vallás az országban, egyháza hatalmas és kiterjedt, nagy befolyással bír a mindennapi életre, de az ország irányításába is. Egyedül Tharr egyháza mentesül az adófizetés alól, minden más kultusz el kell szenvedje a császár igen magas adóit, továbbá tűrni képtelenek Tharr fanatikusainak állandó támadásait is. Szó szerinti fizikális abúziók ezek, nem ritka, hogy egy-egy más istent tisztelő szentélyt felprédálnak Tharr szerzetesei, a híveket pedig lemészarolják, de a toroni igazságszolgáltatás hagyományosan szemet huny az ilyen esetek felett.