Moszkvai Nagyhercegség

A **Moszkvai Köztársaság** egy, magát az Orosz Birodalom örökösének tekintő, kelet-európai állam, mely az 1814-es oroszországi forradalmak után az egyik legerősebb orosz utódállammá szerveződött.

## Adatok

### Vallás:

vallásszabadság van érvényben(többségben ortodoxok)

A jelenlegi államformája köztársaság, államfője a mindenkori köztársasági elnök ezen szerepet jelenleg Anatolij Djatlov tölti be az államforma megváltozása óta, a kormányfő pedig a mindenkori miniszterelnök, jelenleg Szergej Ivanov. Fővárosa jelenleg Moszkva.

## Története

### Az oroszországi forradalmak

1814-ben a Tambora kitörése nyomán éhínségek kezdődtek meg szerte Európában, ám ennek legsúlyosabb elszenvedője az Orosz Birodalom volt. A cári hatalom pár nap alatt összeomlott, Szentpétervárban a palotát lerombolták, I. Sándor cárt kivégezték. Később a Kurföldi Köztársaság bevonult Szentpétervárra, a lakosságot élelemmel ellátva, így a lakosság közfelkiáltással a Kurföldi Köztársasághoz csatlakozott.

Többek között Kijevben, Moszkvában és Novgorodban is zavargások törtek ki, ezek eredményeképp, valamint a cár halála miatt, Nagy Péter birodalma végül darabokra szakadt. Északon, született meg a Moszkvai Köztársaság. 1814-ben megtartották az első szabad választást, mely során Vlagyimir Vlagyimirovics Volinscsik lett a Moszkvai Köztársaság első elnöke.

### 1815

A Moszkvai Köztársaság 1815-ben a környéki anarchiákat számolta fel. Legelőször Jugrával, a Kaukázusi Unióval, a Kozák Hetmanátussal és a Belarussziai Köztársasággal közösen a szakadár Moszkvai anarchista államot osztották fel maguk közt, ezzel a Moszkvai Köztársaság szert tett Moszkvára, emellett a tőle nyugatra fekvő anarchiából is területet szerzett. Ezek után a kialakuló Belarusz-Kur északi konfliktusban próbálta a feleket tárgyalásra bírni, hogy a konfliktust békésen elsimítsák, azonban erre a felek nem voltak nyitottak, így ez háborúba fulladt.

### A Skandináv Háború

1816-ban a Moszkvai Köztársaság csatlakozott a Skandináv Háborúhoz az Egyesült Föld oldalán, hogy Szentpétervár ismét orosz kézen legyen. Ez gyakorlatilag állóháborúba torkollott, a moszkvai csapatok soha nem jutottak el Szentpétervárig, így a háború 1819-ben békével, és a Skandináv Birodalom illetve szövetségesei győzelmével zárult. Ennek folyamán a Moszkvai Köztársaságnak kárpótlást kellett fizetnie és lemondani északi partszakaszáról. Vlagyimir Volinscsik elnök a háborút követően lemondott.

### Választások 1820-ban

1820. május 7.-re választást írtak ki, melyen a következő pártok indultak:

* Liberális Párt, jelöltük Alekszandr Puskin
* Konzervatív Párt, jelöltjük Anatolij Djatlov
* Nemzeti Parasztpárt, jelöltjük Joszif Novikov
* Royalista Párt, jelöltjük Albert Lebedev.

Meglepetésre, a korábbi külpolitikai sikertelenségek ellenére az Anatolij Djatlov vezette Konzervatív Párt fölényesen megnyerte a választást, a parlament több mint 50%-át, 31 mandátumot megszerezve. A Nemzeti Parasztpárt 17, a fiatal író, Alekszandr Puskin vezette Liberális Párt 7, a Royalista Párt pedig mindössze 3 mandátumot szerzett.

### Az orosz egység

1820 végén a Moszkvai Köztársaság parlamentje nagy meglepetésre szavazással úgy döntött, hogy csatlakozik a Szibériai Cársághoz, annak egy autonóm tartományaként. Így innentől közös cárjuk van, illetve a cár által megválasztott nagyherceg is államfői tisztséget tölt be a nagyhercegségben. Neve innentől kezdve **Moszkvai Nagyhercegség**.