UKK - Kissan terveys

## Yleistä

**Mistä tiedän, onko kissani terve?**
Terveillä kissoilla on yleensä hyvä ruokahalu, ne ovat vilkkaita, niiden korvat ovat puhtaat ja kuono kostea. Mikäli kissasi syö tai liikkuu normaalia vähemmän, on hyvä ottaa yhteyttä eläinlääkäriin. Myös likaisten korvien tai kuivan kuonon tapauksessa on syytä ottaa yhteys lähimpään eläinlääkäriin.

**Mitä teen, jos kissani on ylipainoinen?**
Mikäli huomaat, että kissasi on ylipainoinen (k.s. kuinka tunnistat ylipainoisen kissan), sitä on hyvä alkaa laihduttaa vähitellen; leikittää, lenkkeillä, yms. Kissan dieetin aikana on tärkeää antaa kissalle vähemmän ruokaa.

**Mistä tiedän, onko kissallani virtsatiesairauksia, ja miten voin ehkäistä niitä?**
Kissan alempien virtsateiden vaivat usein estävät virtsarakkoa tyhjentymästä oikein tai saattavat aiheuttaa jopa virtsaputkien tukoksen, joka on hengenvaarallinen. Syynä tälle on usein kissan alempien virtsateiden sairaus, eli FLUTD, joka ei ole vain yksi ongelma; se on joukko kliinisiä oireita, joilla voi olla useita syitä. Kissan alempien virtsateiden sairauden kliinisiin oireisiin kuuluvat kivulias virtsaus, verinen virtsa ja toistuva virtsa-aukon nuoleminen.

Kissan alempien virtsateiden sairauden hoidossa on tärkeää määrittää sairauden perussyy, joka voi olla esimerkiksi infektio, virtsateiden tukos tai stressi. Uroskissat ovat naaraita alttiimpia virtsatieongelmille. Kissan alempien virtsateiden sairaus diagnosoidaan harvoin alle yksivuotiailta kissoilta; diagnosoitujen kissojen keski-ikä on noin 4-5 vuotta. Sisäkissoilla sekä ylipainoisilla, leikatuilla sekä vähän liikkuvilla kissoilla on suurin todennäköisyys sairastua kissan alempien virtsateiden sairauteen.

Jos kissaltasi on diagnosoitu kissan alempien virtsateiden sairaus, pyydä eläinlääkäriltä hoito-ohjeet. Jos kissallasi on havaittu virtsakiviä, eläinlääkäri voi määrätä kissallesi erikoisruokavalion näiden kivien ilmaantumisen ehkäisemiseksi. Jos kissallasi on stressin aiheuttama kissan alempien virtsateiden sairaus, voi eläinlääkri suositella tapoja lisätä kissan vedensaantia.

## Rokotukset

**Mitä minun on tiedettävä kissojen rokotuksista?**
Sinun on vietävä kissasi rokotettavaksi kerran vuodessa. Keskustele eläinlääkärin kanssa kissasi rokotuksista ja pidä kirjaa siitä, mitä rokotuksia kissa on saanut ja milloin ne on uusittava. Kun kissanpentuja rokotetaan ensimmäistä kertaa, on niille annettava vähintään kaksi (2) rokotusta kerralla.

## Kiima

**Ehkäisypillerit vai sterilaatio?**
Sterilaatio on suositeltavaa, sillä pillerit voivat pahimmassa tapauksessa aiheuttaa sokeritautia tai tulehduksia.

**Kuinka tiheää kissan kiimakierto normaalisti on?**
Kissan kiimakierto on hyvin tiheää. Kissalla on kiima useimmiten noin kuukauden väliajoin, mutta etenkin kesäaikana kissalla voi olla kiima lähes tauotta.

**Mistä tietää, onko kissalla kiima vai ei?**
Kun kissalla on kiima, se alkaa mouruta, yrittää päästä ulos, saattaa alkaa juoda enemmän kuin yleensä, on hyvin levoton ja sen virtsa alkaa haista. Naaraskissalla kiima voi aiheuttaa stressiä ja virtsaamisen yhteydessä sillä voi myös tulla verta.

## Madotus

**Kuinka kissan madotus toimii?**
Kissan yleisimpiä matoja ovat heisimadot ja suolinkaiset, joista jälkimmäiset tarttuvat useimmiten kissanpentuihin. Madotus on suoritettava kissanpennulle joka kuukausi, kunnes se täyttää puoli vuotta. Aikuinen kissa sen sijaan on madotettava kaksi kertaa/vuosi. Kissa voi saada pientä riisinjyvää muistuttavan heisimadon syödessään saalistamiaan eläimiä, kuten hiiriä, tai kirpuiltaan. Poistaaksesi heisimadon, vie kissasi eläinlääkärille, sillä heisimadon poistaminen on hankalaa.

## Kirput

Kirput ovat kissojen ja koirien pieniä kutiavia ulkoisia loisia.

**Kissallani on kirppuja! Mitä teen?**
Eläinlääkäriklinikoilla ja joissain kaupoissa on hoitokeinoja kirppuja ja matoja vastaan.

## Munuaisviat

**Kissallani on munuaisvika, mitä voin tehdä?**
Mikäli kissallasi on munuaisvika, ota yhteyttä lähimpään eläinlääkäriin.

## Allergiat

**Mistä tietää, onko kissa allerginen jollekin ruoka-aineelle?**
Allergisella kissalla tulee yleensä ripulia, iho-oireita ja oksentelua. Tarkkaile kissaa, kun se syö.

## Diabetes

**Yleistä**
Diabetes eli sokeritauti on aineenvaihduntasairaus, johon kissa voi sairastua vanhemmiten. Sen oireita ovat huomattava lisääntyvä juominen ja virtsaaminen, ruokahaluttomuus, takaraajojen neurologiset asentomuutokset sekä voimattomuus.

**Kissallani on diabetes, miten se on hoidettavissa?**
Diabetestä voi hoitaa tehokkaasti ruokinnalla ja insuliinipistoksin.

## Paiseet

**Mitä minun tulee tietää kissan paiseista?**
Paiseet ovat kissoilla melko yleinen vaiva. Ulkona liikkuvat kissat saavat paiseita suuremmalla todennäköisyydellä kuin sisäkissat. Ulkokissat saavat paiseita useimmiten tappeluissa, jolloin paise syntyy kohtaan, josta kissaa ollaan purtu. Eläinlääkärillä kissa yleensä rauhoitetaan/nukutetaan paiseen tyhjennystä ja huuhtelua varten. Kissa myös saa usein antibiootin ja kipulääkkeen injektiona. Antibioottikuuri tarvitaan myös jatkoon. Paise paranee tavallisesti hyvin, mutta mikäli ei, ota yhteys eläinlääkäriin.

## Hätätapaukset

### Auto-onnettomuudet

**Kissani on joutunut auto-onnettomuuteen. Mitä minä teen?**
Auto-onnettomuuteen joutunut kissa on aluksi siirrettävä turvalliseen paikkaan, jonka jälkeen, tee kissalle "paarit" takista tai viltistä. Kuljeta sillä kissaa tukien samalla sen koko vartaloa. ÄLÄ vääntele kissan vartaloa ja pidä sen päätä hieman muuta vartaloa matalammalla, jotta sen aivojen verenkierto ei esty. Muista myös pitää kissaa lämpimänä, kunnes se on toimitettu eläinlääkärille.

### Verenvuodot

**Miten kissan verenvuodon saa pysähtymään?**
Aseta kylmä kääre tiukasti haavan ympäri verenvuodon pysäyttämiseksi ennen eläinlääkärin vastaanotolle saapumista.