Trpasličí knížectví

Zpět na hlavní stránku: Everon

## Úvod

Na dálném východě Everonu se od obzoru k obzoru táhnou nekonečné pláně a stepi. Jara jsou tam suchá a zimy kruté. Obloze vládnou sokoli létající s větrem o závod a na zemi se v lovu zajíců předhánějí nemilosrdní vlci s divokými rysy. Tamní lid má tuhý kořínek a srdce z kamene, vnější svět je zná jako kruté nájezdníky, pány koní a smrtící lukostřelce. Tyto země obývají trpaslíci spolu se svými neúnavnými huňatými stepními koňmi. Jejich oblíbenými zbraněmi jsou zakřivené luky, bardyše (obouruční sekera) a palaše (meč). Kůň je v jejich kultuře posvátný. Dává jim vše co k životu potřebují. Je i znakem společenského postavení, čím lepší a krásnější kůň, tím významnější je jeho majitel. Na ty, jež chodí po zemi, pohlížejí trpaslíci z patra. Ne nadarmo se jim říká páni koní. Do jednoho umí skvěle jezdit na koni a jsou to obávaní jízdní lukostřelci.

Díky své taktice předstíraného ústupu jsou v bitvě schopni porazit mnohem silnější a větší armády. V minulosti díky této strategii již mnohokrát ukázali mocné Larské říši, jak trpce chutná porážka. Tato vítězství nad larským kolosem jim získala respekt a uznání v očích celého Everonu. Ne všichni však mají luxus vlastnit koně, neb tato nádherná zvířata jsou velmi ceněná a drahá. Kromě jejich jezdeckého umu jsou také proslulí svou tvrdohlavostí. Když jim někdo učiní příkoří nebo křivdu, jsou schopni si tuto zášť s sebou nést po zbytek života. Mnohdy se dotyčný však nedožije tak dlouho, aby to viděl. Trpasličí knížectví jsou čtyři, každé s lehce odlišnou kulturou, ale všechny je spojuje jejich láska ke koním, jezdectví, svobodě, tvrdému alkoholu a nájezdům.

## Magie a nadpřirozeno

Trpaslíci věří, že zázraky může konat jen a pouze bůh a na magii pohlížejí převážně jako na něco špatného a nebezpečného. V Sobietském knížectví je magie dokonce přímo zakázána a aktivně pronásledována svatou inkvizicí. Ve Swietském knížectví je považována za nutné zlo a čarodějové musí být registrovanými členy Podkovy. Zünské knížectví, ač již převážně civilizované, se stále drží svých šamanských tradic, lidé se mágů sice straní, ale téměř každá vesnice má svého čaroděje. V Küitském knížectví je magie zdaleka nejrozšířenější a nejváženější, tamní lidé si čarodějů váží a na magické schopnosti je pohlíženo jako na dar od samotných bohů, tato odlišnost je způsobena především těžkými životními podmínkami Küitska a mnohdy je právě magie rozhodujícím faktorem mezi životem a smrtí.

## Geografie

### Pohoří Zürkh

Známé také jako bijící srdce Everonu pro životodárné řeky, které zde pramení. Zünští trpaslíci mu, ale spíše říkají pohoří předků. Věří, že před tisíci let postihla Everon jakási Velká katastrofa, jež přinutila předky trpasličí rasy vyhledat útočiště hluboko v podzemních jeskyních hor, odkud opět vystoupili na povrch, když byla apokalypsa u konce. Tato tvrzení zavrhují sobietští trpaslíci jako kacířství, protože věří, že je před dávnými věky snesl na Everon z nebes jejich okřídlený bůh Zhereb, aby v jeho slavném jméně podmanili Everon své vůli a vedli ostatní primitivnější trpasličí národy k vítězství a slávě.

## Politika

### Státní zřízení

Sobietsko, Swietsko, Zün i Küitsko jsou centralizované státy, kterým vládne kníže a kopyto.

#### Kopyto

Rada bojarů se kterými se musí kníže radit o řízení země. Vždy získává moc na úkor slabého panovníka a naopak.

## Ekonomika

### Peníze

V trpasličích knížectvích se platí ryzáky.

* Měděný ryzák = 5 Kč
* Stříbrný ryzák = 50 Kč
* Zlatý ryzák = 500 Kč

## Náboženství

Trpaslíci uctívají Velkého hřebce. Má mnoho jmen a podob a v každém knížectví mu trpaslíci říkají jinak, ale všude představuje to stejné, tedy sílu, rychlost, zuřivost, válku, ale i eleganci, plodnost a osud. V Sobietsku je to bůh Ogier, ve Swietsku bůh Zhereb, v Zünu bůh Azarg a v Küitsku bůh Atɨr.

Velký hřebec se v trpasličích knížectvích uctívá jako jediný pravý bůh. Jiné formy náboženství jsou v knížectvích zakázány, ale nejsou příliš striktně pronásledovány až na výjimky. Především v küitské pustině se hojně uctívají i drobnější bohové a bůžci.

### Čtyřnohá církev

Jako má kůň čtyři nohy, vznikly i čtyři odnoží církve Velkého hřebce ve čtyřech trpasličích knížectvích. Ač se sebou v mnohých věcech nesouhlasí a liší se, v jádru jsou ve svém učení jednotní, to však nebrání v jejich nekonečných politických bojích o moc a vliv nad trpasličími knížectvími.

#### Řád Paragonů

Paragonové jsou vojenskou oporou církve. Tito svatí válečníci se plně oddali Velkému hřebci a přísahali jeho víru šířit ohněm a mečem. Jejich největší základnou je Sobietsko, ale své hrady a pevnosti mají rozesety po všech koutech trpasličích knížectví.

### Staří bohové

Před přijetím víry ve Velkého hřebce trpaslíci uctívali staré bohy. Dnes je jejich uctívání omezeno a v některých knížectvích i přímo zakázáno a považováno za kacířství. V Sobietsku je víra ve staré bohy zakázána a pronásledována. Ve Swietsku je zakázána, ale není moc striktně pronásledována. V Zünu je povolena a v Küitsku trpaslíci dál věří ve své staré bohy a Velkého hřebce prostě přijali do svého pantheonu. Kněží starých bohů mají titul kam. Starých bohů je 13 a tak trpaslíci považují 13tku za šťastné číslo. Ve 13 letech se také trpaslíci berou jako dospělí a je to legální věk na vdávání.

* **Dain**: Bůh války.
* **Delki**: Bohyně Země, uznávána jako dárkyně úrody a hojnosti.
* **Em**: Bůh medicíny, zdraví a léčení. Jeho milovaným přítelem a pomocníkem je obrovský bílý had Tsagoi.
* **Gazen**: Bůh a král ohně. Je to duch ohně v šamanských tradicích Zünu.
* **Num**: Bohyně lovu, divokých zvířat, divočiny a ochránkyně lesů.
* **Oyuun**: Bůh moudrosti a vědění.
* **Salkazen**: Bůh a král větru.
* **Sar**: Bůh měsíce, žije na nebesích spolu se Sun.
* **Shima**: Bohyně plodnosti, panenství, manželství a krásy. Patronka žen, matek a dětí.
* **Sun**: Bohyně slunce a světla.
* **Tengerin**: Bůh nebes a blesků. Stvořitel všeho. Hlavní starý bůh. Často se zjevuje v podobě velkého orla.
* **Ukel**: Král podsvětí, bůh mrtvých a smrti.
* **Usan**: Bůh vody. Žije v srdci Everonu pohoří Zürkh a stará se o to, aby kontinentem proudila životodárná voda.