Broterapi

1. Få till en bra ocklusion genom tandkontakter
2. Återställa eller bevara vertikal dimension – djupt bett ska inte bli djupare, slitage ska inte bli värre
3. Begränsa belastning av mucosa-stödda proteskonstruktioner – delprotes [Symbol] stöd ska vara på tänder
4. Bevara tandvitalitet- och substans, respektera mjukvävnad och ben, behåll tänder och rötter om de är bra
5. Lyssna till patienten – vi presenterar våra förslag och så får patienten välja
6. Tänk på patientens socio-ekonomi – stora broar kan bli dyra
7. Sträva efter enkla protetiska lösningar

Vad är en brokonstruktion? (FDP = Fixed Dental Prosthesis)

* Fastsittande konstruktion som är förankrad i tänder och/eller implantat
* Överbryggar oftast tandlösa områden (förlorade tänder)
* Kan också förbinda två ostabila tänder efter parodskador – behöver inte vara tandlöst

När kan broar bli aktuella?

1. Vid tandförluster med

* Tuggfunktionella och estetiska störningar (vanligast)
* Instabilitet i bettet
* Fonetiska störningar

1. För att stabilisera ett parodontalt försvagat bett
2. I kombination med annan protetik – bro i en del av munnen och delprotes i en annan
3. Alla tandluckor behöver inte ersättas – tappar man en molar behöver man inte ersätta det direktLite begrepp

Ändstödsbro har stöd på båda sidorna av en tandlucka

Friändsbro (extensionsbro) har bara stöd på ena sidan och har ett hängande led (extensionsled)

Brostöd/stödtand – där bron tar stöd mot

Hängande led/pontic – mellan brostöden,

två brostöd och ett hängande led = treledsbro

- Antal led beskriver hur många tänder konstruktionen har på sig

- Treledsbro = konstruktionen har 3 tänder på sig,

femledsbro = 5 tänder på sig osv

Indelning av brokonstruktioner

* Temporära fasta broar – vi kan göra direkt på klinik
* Permanenta fasta broar – guld, MK, helkeram cementerade resp. bondande
* Avtagbara broar – pat kan ta loss och göra rent under, konusbro, attachmentbro
* Implantatbroar – skruvförankrade, cementerade

Faktorer som påverkar hur många tänder vi behöver för att tugga

1. Var tänderna sitter i munnen
2. Parodontala förhållanden
3. Bettförhållanden/bettyper – hur ök och uk möter varandra
4. Ålder – att förlora en tand när man är 20 är större förlust än när man är 70 år
5. Pat:s adaptationsförmåga – vissa anpassar sig aldrig om man tappar en tand
6. Estetisk medvetenhet hos pat

* Antal tänder som behövs varierar mellan varje individ

Konventionella (traditionella) broar

* Tar bort mycket tandvävnad
* Ökade risker för tandvävnad som är kvar – preptrauma, dålig passform [Symbol] sek-karies, endo-problem
* Ökad risk för patologi i parodontala vävnader – svårt att göra rent vid bron
* Biologisk acceptans för använda material – nickelallergi (nickelkrombroar)
* Inte alltid estetiskt tilltalande – kort överläpp och high smile line
* Dyrt
* Långtidsprognos – kommer det fungera i längden?Alternativ till konventionella broar

1. Delprotes - temporär (plast) eller permanent (metallplatta i ök, hästsko i uk, klamrar)
2. Elbrechtskena – ovanligt, som delprotes fast utan gomplatta, kräver stabila tänder
3. Konusbro – parallella metallhättor som man fäster på
4. Etsbro – emaljretinerad bro som man klistrar fast, rochette och maryland
5. Inläggs- och onlaybro – preparerar som en lagning och klistrar fast med cement
6. Implantat
7. Kombination tand- och implantatstödd bro
8. Ingen behandling – behöver inte ersätta allt

4. Etsbro (emaljretinerad bro)

* Görs i CoCr-legering [Symbol] cement kan fästa bra på det
* Rochette (vä bild)– metallvingar på stödtänder + hängande led mellan
Perforationshål [Symbol] cement kan tränga in, men metall syns genom tanden + bron kan lossna
* Maryland (hö bild) – hela ytor, inga perforationshål i

När kan det bli aktuellt med etsbroar?

* Mindre omfattande tandförluster i ök-fronten (1-2 tänder)
* Ska finnas bra belastningsförhållanden – inget djupt bett
* Granntänder intill tandluckan ska vara oskadade
* Parodontalt stabilt – ska inte vara olika rörlighet för då kan bron lossna
* Temporär ersättning vid implantatbehandling – under tiden som skruvarna läker in

Överlevnadsgrad för etsbroar

* Etsbroar och inläggs-/onlaysbroar har större risk att lossna eftersom man bara klistrar på emaljen
* Då kan man slipa på stödtanden [Symbol] får som en hylla att fästa på
* Vanligaste komplikationen är att de lossnar (20% lossnar inom 5 år)
* Sitter bättre om man stödjer på 1 tand pga att det blir mindre rörlighet i bron
* Stödjer man på 2 tänder kommer bron röra på sig mer eftersom 2 tänder har olika rörlighet
* Tvåledsbro = fäster på 1 tand [Symbol] bättre estetik, enklare OH, mindre biologisk skada och lossnande upptäcks (om man har stöd på 2 tänder är det svårt att märka om bron lossnar)

När kan man sätta implantat istället för konventionell bro?

Implantat förutsätter: tillräcklig benkvantitet- och kvalitet samt utrymme

1. Granntänder intill tandluckan är oskadade
2. Granntänderna kan inte användas som stödtänder – lutar mkt [Symbol] kan inte preparera dom parallella
3. Granntänderna ingår redan i befintlig protetik
4. För få stödtänder för en bro [Symbol] implantatstödd bro
5. Bett med diastema som man vill behålla
6. Traumaskada hos unga individer

Varför temporära broar?

1. Skydda vitala tänder
2. Förhindra tandvandring – så tänderna inte flyttar på sig under tiden permanenta bron görs
3. Prova betthöjd – se om man behöver höja ett djupt bett
4. Prova fonetik – se hur pat kan forma ljud och anpassa bron därefter
5. Prova estetik – längd och bredd på tänderna
6. Ersätta extraherade tänder

Direktframställd Systemp-bro - tar avtryck innan prep och gör sen tempbro i gjutformen

Långtidstemporär bro i glasfiberförstärkt plast – från tandtekniker

Hur länge håller en bro – långtidsprognos?

* Anledning till att man tar bort bron kan vara
* Biologiska orsaker (vanligast) = sekundärkaries och endoproblem
* Tekniska orsaker = tappar retention, att bron släppt någonstans
* Mer sek-karies om sämre passform vid kanten (överskott, sonderbar/synbar glipa, saknas cement)
* 75% av broar fungerade fortfarande efter 18 år [Symbol] väldigt bra
* Stödtänder med stift och pelare misslyckas oftare [Symbol] undvik rf tand/stiftförsedd tand om du kan

Vad leder till ökad risk för misslyckande?

* Dålig passform, speciellt vid kanten [Symbol] sek-karies
* Dålig retention och motståndsform – preparationen är inte bra gjord
* Svikt i konstruktionen – inte tillräcklig plats för metallskelett/dåligt dimensionerat av tandtek

* Stora och obalanserade krafter – bettskena nattetid för att minska frakturrisk
* Förändrad belastningssituation – tänder har förlorats [Symbol] färre tänder ska ta upp belastningen
* Instabil munmiljö – muntorr pga mediciner [Symbol] kariesrisk, stroke [Symbol] kan inte sköta OH

Vad påverkar möjligheten att få bron att fungera?

1. Stödtändernas antal, fördelning, hur bra de mår och deras stabilitet
2. Kliniska förhållanden – hur man biter, belastning, karies+parod under kontroll
3. Hur vi preparerar och cementerar
4. Passformen (precisionen)
5. Dimensionering och materialval
6. Hur pat kan tugga med det (kontakter i olika lägen)

Hur ska ett bra metallskelett vara (provning)?

1. Anslutning/passform – inga skarvar
2. Ocklusion, artikulation – måste vi slipa på ngn tand?
3. Gjutpärlor inne i götet[Symbol] kan göra att bron inte går på plats
4. Dimensionering – brons styvhet (ingen svikt), fina lödskarvar (där man svetsar ihop delar)
5. Anatomin – spolrum [Symbol] hålla rent, kontaktpunkter mot granntänder, bra utformade hängande led
6. Plats för porslin på buckalytorna
7. Retention

Insättningsriktning

* Bestämmer hur man ska sätta på konstruktionen

* Preppade tandytor ska vara parallella med varandra så man kan sätta på konstruktionen
* Ibland rätar man upp tänder för att få parallellitet [Symbol] tandreglering (hö bild)
* Tanden som är minst möjlig att preppa på styr hur insättningsriktningen blir

HÅLLFASTHET

Vad ska vi tänka på vid hängande led på en friändsbro?

1. Är stödtanden rotfylld och stift + pelare [Symbol] svagare [Symbol] undvik hängande led
2. Kvarvarande tandsubstans på sista stödtanden
3. Motbitning – om ingen motbitning på hängande led [Symbol] inte farligt
4. Artikulation (glidrörelser) och ocklusion (belastning)
5. Dimensionering av skelett
6. Hängande leds utsträckning bucco-lingualt, mesio-distalt – längre kan svikta [Symbol] gör den tjockare

Vad påverkar hållfastheten hos broar?

1. Brospannets längd – avståndet mellan stödtänder
2. Brospannets bredd och höjd
3. Vilken typ av konstruktion det är
4. Materialens egenskaper
5. Materialkvalitet – luftbubblor i gjutet material [Symbol] svagare
6. Belastning – storlek och riktning [Symbol] sidopartier – mest vertikala krafter, fronten – snett nerifrån
7. Design
8. Lödning (lödskarvar) / gjutet, fräst i ett stycke

Spänning-töjningsdiagram

* E-modul = lutningen på kurvan
* Högre e-modul [Symbol] styvare material (metall)
* Lägre e-modul [Symbol] sprödare material (plast)
* Styvhet = mått på förmåga att motstå belastning, att bibehålla sin form

Vad påverkar brons hållfasthet?

* Vi utsätter bron för kraft[Symbol] ger upphov till svikt/deformation (som ett böjtest)
* Nedböjningen är ett resultat av

kraften vi lägger på (F), konstruktionens längd (l), en konstant (k) samt

konstruktionens e-modul (E), bredd (b) och höjd (h)
* Öka längd [Symbol] större nedböjning (täljare),

bättre om man kan ha stödtänder mellan och kortare längd
* Konstant [Symbol] 0,25 om bron stöds på båda sidor, 4 om bron stöds på en sida[Symbol] bättre stödja på båda sidor
* Använd material med högre e-modul [Symbol] mindre nedböjning (nämnare)
* Öka bredden och höjden [Symbol] mindre nedböjning (nämnare)
* Förbindelsedelen (connector) – jämn och rund övergång vid tänderna (valvform), annars frakturrisk

MK-LEGERINGAR TILL BROAR

1. Högädla guldlegeringar med platina och palladium
2. Oädla mk-legeringar: kobolt-krom, titan
3. (Lågädla mk-legeringar som silver-palladium – används inte ofta idag)

* Keramiken (porslinet) är sinterporslin på fältspatsbas

* Det är svagt men blir starkt när det binds till tillräckligt dimensionerad metall
* Konstruktionsprincip 1 = metalskelett tillräckligt dimensionerat [Symbol] svikt uppstår inte vid belastning

1. Guldlegeringar

* Mjukt och dålig porslinsbindning – ädelmetall [Symbol] inget oxidskikt [Symbol] sämre bindning
* Kan tillsätta lite järn eller tenn [Symbol] blir hårdare + bildas oxidskikt på ytan [Symbol] bättre bindning
* Blandning guld, platina, palladium

2. Kobolt-kromlegeringar

 Billigt
 Styvt vid mindre dimensionering

– behöver inte vara samma storlek som guld
 God porslinsbindning

3. Zirkonia = zirkoniumdioxid

* Rekommenderas till kronor och kortare broar
* Zirkonia i botten och sen ytporslin på
* Finns även som monlitisk zirkonia = samma material överallt

 Biokompatibelt
 Bra biomekaniska egenskaper – hårt
 Bra röntgenkontrast

Ska vi välja MK eller zirkonia?

* MK-broar mer hållbara än alla typer av keramiska broar
* Zirkonia – vanligare med chipfraktur (flagnar av bitar) och att bron lossnar (hård och slät yta på zirkonia [Symbol] ingen mekanisk retention)

Preparationstips vid broar

* Planera fallet med studiemodeller
* Se vilken tand man ska börja preppa på [Symbol] viktigt vid insättningsriktning
* Slipning i motstående käke
* Utrymme vertikalt
* Kronlängd
* Tandluckans storlek
* Stödtändernas status (lutning, ställning i bågen)
* Preppa tänderna först när insättningsriktningen är klar
* Skapa motståndsytor för belastning [Symbol] så bron inte lossnar
* Beakta vitala tänder – kan behöva rf en tand för att avverka så mkt som man vill [Symbol] devitaliserar
* Fundera på ortodonti istället för devitalisering – kan flytta på andra tänder [Symbol] tandluckor försvinner
* Utnyttja de mest stabila stödtänderna
* Vid extensionsbro med hängande led – sista stödtanden viktig, undvik rf tänder
* Preparera sista stödet så materialet kan dimensioneras väl
* Mesiala ytor kan ha liten konicitet [Symbol] skapar ett avroteringsmotstånd
* Tänk på kliniska utgångsläget
* Mkt fyllningar, bettyp, vital/rf tand, antal tänder, kontroll på karies+parod, allergier