Balkáni Nagyhercegség

Államforma: monarchia

Vallás: ortodox

Uralkodó: I. Lőrinc

Nyelv: latin, szláv

## **Története**

A szlávok minden ókori forrás szerint Idősebb Plinius, Tacitus, Iordanes A Visztulától keletre és a Balti-tenger közelében alakultak ki, kialakulásuk centrumát a Pripjaty-folyó mocsaras vidéke képezte.

A törzsi szervezetben élő szlávokat innen valószínűleg a szomszédos germán népek elvándorlása mozdította ki; beköltöztek az elnéptelenedett területekre. Az is felmerült, hogy a bizánci írók a *Sclavenoi* népnevet egyfajta gyűjtőfogalomként használták, továbbá a kelet-európai szláv népmozgás másként és lassabban zajlott, mint feltételezték (tekintettel a germán népelemekre és a steppevidék török népeire).

A szláv népvándorlás a 6. század végén kezdődött és elsősorban nyugati és déli irányú volt. Nagy változást jelentett a szlávság történetében az avarok betelepülése a Kárpát-medencébe (568): Bizánc meggyengítésével és a balkáni védelmi vonalak áttörésével elősegítették a dél felé vándorlást. E mozgások eredményeként a szláv törzsek fejlődése szétvált, és három csoportjuk alakult ki: előbb keleti és nyugati, majd a nyugatiból kiváló déli. A Balkánon illír és trák eredetű romanizált lakosság, valamint görögök éltek, ez a lakosság részben latinul, részben pedig a közös görög nyelven beszélt.

582-ben az avarok szétzúzták a Balkán északi határát védő bizánci erődrendszert. Az avarok nyomában szláv lakosság szivárgott be a Balkánra. Ők voltak a korai délszlávok.

Az első szláv államalakulat a Balkánon jött létre a 7. század végén (681). Az itt élő szláv törzseket a török eredetű nomád bolgár (bolgártörök) törzsek meghódították, és ezzel összefogták őket. A bolgártörökök létszáma azonban csekély volt a szlávokéhoz képest, ezért rövidesen teljesen beolvadtak a szláv népességbe. I. Mihály (9. század) népével felvetette a kereszténységet (865). Uralkodása alatt jött létre a ortodox kereszténységen belül a szláv nyelvű egyház, Cirill és Metód tanító- és szervezőmunkája révén. A szertartások nyelvévé a görög helyett a szlávot tették, és létrehozták a cirill ábécét. A későbbiek folyamán több rokon nép is a kereszténység e változatát vette fel. A bolgár állam fénykorát I. Simeon uralkodása alatt (893-927) élte, amikor szinte az egész Balkán-félsziget országához tartozott. Felvette a cári (császári) címet, és már Bizánc elfoglalásával kísérletezett, de nem járt sikerrel. Bizánc a Fekete-tengertől északra élő magyarokkal szövetkezett Simeon megtörésére. A bolgár cár a magyarokkal ellenséges besenyőket felhasználva vereséget mért.

A 15. században fellépő új uralkodók a különféle politikai kataklizmáknak köszönhetően egységesen léptek fel, és mindannyian a balkáni szlávok egyesítésére törekedtek. A 15. század végén ez sikerrel is jártak, így jött létre a Balkáni Nagyhercegség, mely egyesíti végre a délszláv népeket, és válik jelentős hatalmi szemponttá a térségben.  A stabilitásra nem lehet panasz. Az adók fizethetők. Mindenki megvan elégedve az életszínvonallal. Vallási probléma sem akad. A hercegségből teljesen eltűntek a kereszténységen kívüli más vallások. Betegség sem pusztít és az uralkodó I.Lőrinc sem gyakorol abszolút hatalmat. Mindenben kikéri a többség véleményét. Teljes mértékben az egyház a jobbkeze. Nagyon sok mindenben arra támaszkodik.