recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Ishikk

Ishikk es un lagopureño , ante todo. También es (naturalmente) un pescador. Él es muy aficionado a una mujer llamada Maib pero no está listo para establecerse, por lo que a menudo le da a ella pescado como regalo para que ella no pueda "atraparlo".

## Apariencia

Ishikk llevaba sandalias de lago en sus pies sumergidos, un par de pantalones largos hasta la rodilla, y estaba sin camisa. (los lagopureños nunca cubren sus hombros cuando el sol brilla.)

## Bibliografia

Ishikk fue contratado por tres extranjeros a los que denominó ' Gruñon ', ' Brusco ' y ' Pensador '. Los extranjeros le pidieron que localizara a cierto hombre, que responde al nombre Hoid , con el pelo blanco, una lengua inteligente y una cara parecida a una flecha.

Durante cinco meses, Ishikk viajó por el Lagopuro visitando las ciudades Fu Ralis , Fu Namir , Fu Albast y Fu Moorin , pero no encontró rastro del hombre que describieron.

Ishikk pensó que los extranjeros eran estúpidos, y estaba seguro de que usaban nombres falsos. Sin embargo, cuando cambiaron a otro idioma, continuando su discusión, Ishikk no pudo entenderlos. Nunca había sido bueno con otros idiomas.

## Creencias

Ishikk considera a **Nu Ralik** su Dios pero cree que debe mantener en secreto su adoración hacia el y en cambio solo hablar en vos alta de **Vun Makak** el hermano menor y vengativo quien debe creer que solo lo adoras a el. Solo se pueda hablar de Nu Ralik en las cuevas sagradas

## Pescados

Ishikk le regala a Maib un Kolgril un pez del lago puro que cura el dolor de las articulaciones durante un mes después de comerlo y que a veces te deja ver cuando van a venir a visitarte los amigos dejándote leer las nubes. su precio equivale a 2 semanas de sopa. También nombre que hay otros peces especiales y se ofrece a buscar un Gordo Cort para localizar a Hoid a lo que Brusco dice que puede que tengan algo esos peces haciendo referencia a algún tipo de investidura
Maib

MAIB es una mujer lagopureña de la que Ishikk es aficionado. Ella continuamente trata de mantenerlo endeudado para que pueda "atraparlo" (como él le "debería"), con la idea en mente de que algún día ella logrará que él se case con ella.

Ella es una muy buena cocinera y, como tal, dirige la versión de una posada de su aldea. Sirve comida y bebida a Ishikk y los extranjeros, Gruñon, Brusco y Pensador, cuando se reúnen para discutir el paradero de Hoid
Kršćanstvo u 752.

**Kršćafstvi** u 752. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 751. - 800.
Talenel'Elin

Tuk

Tendón de Piedra

El Loco

**Talenel’Elin**, conocido como **Tendón de Piedra**, es uno los diez Heraldos del Todopoderoso; el Heraldo de la Guerra. A él se le asocia con el numero nueve (Tanat), la gema Topacio, y los atributos divinos de ser Formal y Emprendedor. Talenel'Elin era patrón de la orden Radiante de los Custodios de la Piedra.

### Apariencia.

Talenelat es descrito como un hombre alto y poderoso, de físico impresionante, su piel es muy oscura, parecida a la de los habitantes de los reinos Makabaki. En la actualidad tiene el cabello largo, hirsuto y enmarañado, y una barba tupida y descuidada. Sus ojos son de un marrón oscuro, como los de un hombre de clase inferior, pero salvajes y deslumbrados.

### Personalidad.

De Talanel se sabe que tenía tendencia a elegir luchas desesperadas y ganarlas, a pesar de que significaran su muerte, lo que lo convierte en un hombre valiente y temerario. Se menciona que en sus mejores tiempos nada habría podido alejarlo del campo de batalla cuando morían otros hombres. Se sabe que hasta la Verdadera Desolación, había sido el único Heraldo en nunca ceder ante la tortura en Condenación, por lo que debía ser poseedor de una férrea voluntad. No obstante, su actitud cambiaría drásticamente después de su retorno en la Verdadera Desolación. Tras haber estado en Condenación y haber sido victima de las torturas y martirios de los Portadores del Vacío durante 4500 años continuos, enloqueció y perdió la razón.

En el presente es una persona con la mente rota, un hombre trastornado que no para de murmurar su extraño e invariable mantra. En un breve momento de lucidez conversa con Shalash, y no parece culpar ni odiar a sus compañeros Heraldos por abandonarlo en Condenación, al contrario, se muestra comprensivo y hasta feliz por haber evitado las Desolaciones durante 4500 años, tiempo en el que la humanidad pudo progresar.

### Habilidades.

* **Duelista Experimentado:** Tras haber pasado milenios defendiendo a la humanidad, Taln era un guerrero y duelista profesional. Según el Padre Tormenta, era el duelista y combatiente cuerpo a cuerpo más diestro de entre todos los Heraldos, y con mucho margen de diferencia.
* **Hoja de Honor:** Se presume que Talenel era experto en el uso de su hoja de Honor y las potencias de Cohesión y Tensión, potencias correspondientes a la orden Radiante que dirigía; los Custodios de la Piedra.
Karolina Vidović-Krišto

***Glavni članak*** | *Galerija* | *Citati* | *Razgovor*
**Karolina Vidović Krišto** (29. prosinca 1975., Vukovar), hrvatska novinarka i magistrica novinarstva te političarka i saborska zastupnica. Izabrana na parlamentarnim izborima 2020. na listi koalicije okupljene oko Domovinskog pokreta, osvojila je 5598 preferencijalnih glasova i ušla u Hrvatski sabor.

## Životopis

### Rođenje, djetinjstvo i mladost

Karolina Vidović Krišto rođena je 29. prosinca 1975. u Vukovaru, a podrijetlom je iz okolice Livna. Odrasla je u njemačkom gradu Münchenu. Nakon osnovne škole Tumblingerschule upisala je matematičku gimnaziju Klenze Gymnasium, a potom jezičnu Dante Gymnasium. Studirala je pravo godinu dana na Ludwig-Maximilians-Universität München. Nakon povratka u Hrvatsku upisala je i završila Fakultet političkih znanosti u Zagrebu. Doktorandica je povijesti.

### Novinarska karijera

Od 1996. radi kao novinarka, urednica, politička komentatorica te politička i medijska analitičarka na HRT-u.

### Ostalo djelovanje

Predsjednica je Upravnog odbora Zaklade za hrvatsku povijest.

Dne 28. siječnja 2015. imenovana je članicom Vijeća Hrvatske biskupske konferencije za ekumenizam i dijalog na mandat od pet godina.

## Privatni život

Izvrsno govori njemački i engleski jezik. Udana je i ima četvero djece. Njezin suprug Ivica inženjer je poljoprivrede. Kao maloljetni dragovoljac Domovinskog rata ratovao je na bojištu oko Livna. Nakon rata je ostao pri vojsci te je djelatnik MORH-a.

## Nagrade

* Međunarodna nagrada *Global Leadership Award*
* Nagrada *Žena godine* HAZUD-a
* *Osoba godine* Udruge hrvatskih branitelja te Zajednice povratnika i useljenika Karlovačke županije
* *Priznanje/plaketa sv. Stošije* za obranu ugroženih, osobito djece, Zadarske nadbiskupije

## Izvori

1. ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Karolina Vidović Krišto, izborna zvijezda Domovinskog pokreta: *Ne može se više trpjeti očaj u koji je orjunaška klatež bacila Hrvatsku, zato idem u politiku*, Hrvatski tjednik, br. 819., 28. svibnja 2020.
Ke-Ming Yen

Ke-Ming Yen is a cast member on BOUNCE Season 8.

> Hi, the name's Ming! Ever since I donned my dad's gardening hat and raincoat to perform as a bushranger in my school assembly, I've been pretty much hooked on performing. Whenever it's singing in a jazz band or just banging on the bass drum in the school wind orchestra, the stage was my playground. It just felt like home. Then I went to Sundown City Elementary School learning to play pretend for a living.
>
>

> My first acting job straight out of *Yo Gabba Gabba!* was a show just like *BOUNCE*. So when I was asked to be part of the *BOUNCE* family years later, it felt like slipping back into the most comfortable pair of shoes. Though in the intervening years, I've been very fortunate to have worked with an array of fantastic theatre companies and play pretend with the most talented actors, there's something just so extra special about being part of *BOUNCE*. Making science, playing games, singing and dancing? It's my inner-child's dream come true!
>
>

> *BOUNCE* (both variations) has been part of many people's childhoods as far as I can tell. Ask any of today's kids, their parents, even their grandparents, and you'll see a smile on their face when you mention *BOUNCE*. It's as iconic as a Ham sandwich! It's such an honor to follow in the footsteps of both past and present BOUNCers. So many household names!
>
>

> And to all you BOUNCers out there...
>
>

> I can't wait to laugh, sing, dance, and play with you all!
>
>

- Ming
Kršćanstvo u 745.

**Kršćafstvi** u 745. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 701. - 750.
BOUNCE (1977)

**BOUNCE** was a educational television show for children launched in 1977. It was a reboot of the original.

## History

In 1977, NBC re-launched BOUNCE, but modernized the show cosmetically, with a disco re-recording of the theme song and "goofball" cast members. The sets, though colored, were simplistic, lacking the fine artwork of the original. Like the original, nearly each day's episode included activities submitted by viewers.

## Synopsis

It was first broadcast on NBC on Tuesday 22 March 1977 and series one and two continued to be broadcast twice weekly, Tuesday and Thursday at approx. 4.30pm. It was originally filmed at dock1, MediaCity US in Los Angeles. The last series screened on television in 1973.

The show was provided by NBC in "kitset" form. They supplied material sent in by viewers and also real-life child guests "Through the windows"

In 1999, NBC started to screen the 3rd version of BOUNCE, though the rendition is significantly different from the 2nd, which was similar to the 1st format of 1963.

## Cast

The founding BOUNCers were Pablo Jamison, Naya Jamison, Greg Lachlan, Gwen McCoy, Michael McCoy, Ariana Araki, and Whitney Namju. They presented most of the programmes made in 1972, with some presented by Gina Perez, Oren Perez, Greg Lachlan, Ogi Waddler, Sheryl Waddler, Sailor Williams, and Whitley Norton-Leader. Pablo, Naya, Greg, Gwen, Michael, Ariana, and Whitney were joined the following year by Isabelle Rogers.

Pianists included Victor Cheesman and Isaac Cohen.

Other BOUNCers included :

* Paige Barlett
* Princess Li
* Genevieve Windes
* Zeke Gillepse
* Jenna Healey
* Natasha Dean
* Jonathan Dean
* Deana Panjabi
* Gabriel (sp?) Rawlings
* Bryce Taylor
* Franco Nitis
* Reba Paratene
* Jake Rehu
* Joe Robbins
* Paige Stockham (sp?)
* Alejrando Smith
* Celina Turner

### Musicians

* Jasper Sheppard
* Natasha Grey-Smith
* Tanya Copeland
* Henry Perkins

## Troubled syndicated run

The series debuted on March 22, 1977, on only 38 television stations, and by August, when the unsuccessful series was discontinued, only about 70 stations in total had picked up the series. Additional stations picked up the canceled program, which continued to run until January 12, 1979; 130 new episodes, with much of the original material repackaged and a bit of new footage added, and a shortened version of the theme song, were produced to start airing November 5, 1977. The series has not had more than token reruns, unlike its 1960s predecessor, and while both the 1960s and 2000s series had DVD releases in July 2007, the 1960s series seems forgotten except by that short generation of youthful viewers for whom it defined "the club".
You Know It's Spring Time

Birds are Busy

Bees are Buzzy

Bees and Hedgehogs

Start to get all fuzzy

Spring will start to shower

Wake up all the flowers

You can get it busy

Nearly every hour

You know it's Spring Time

Hear it with the Wind Chime

You know it's Spring Time

Spring Bells ringing it's Time

So Sing, Sing, Sing, Sing, Sing

You're gonna love the Spring!

Flowers grow from Meadows

Lambs are Ready, Set, Go

Streams and the Rivers flow

They're melting snow

When you make a big fuss

Springtime is upon us

The Sun is warming up our skin

It's such a big plus

You know it's Spring Time

Hear it with the Wind Chime

You know it's Spring Time

Spring Bells ringing it's Time

So Sing, Sing, Sing, Sing, Sing

You know it's Spring Time

Hear it with the Wind Chime

You're gonna love the Spring!
Drago Orlić

**Drago Orlić** (1948. - 4. svibnja 2021.), hrvatski pjesnik.

## Životopis

Rođen je 1948. u selu Mandelići, općina Svetvinčenat. Nakon završetka gimnazije i Pedagošku akademije u Puli preselio je u selo Musalež kraj Poreča. Iako je dugo i teško bolovao, bio je optimističan i pun životne energije, što se vidi iz kolumne "Lipi moji" koju je napisao u bolnici i poslao podlistku La kost. Preminuo je 4. svibnja 2021. u 74. godini.

## Književna karijera

Objavio je mnoge pjesničke zbirke i uredio brojne knjige. Surađivao je u stvaranju priloga "La kost" koji četvrtkom izlazi u Glasu Istre. Svoju kolumnu potpisivao je kao Zvane Lakodelac.

Suautor je pjesničko-likovnih mapa sa slikarima Josipom Diminićem, Stankom Crnkovićem, Renatom Percanom, Hedom Gartner i Đaninom Božićem.

U slobodno je vrijeme bio strastveni sakupljač istarske pučke baštine te inicijator i promotor niza društvenih i kulturnih inicijativa u Istri.

## Izvori

1. ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 Devčić, Karmela: *Umro istarski pjesnik i strastveni sakupljač pučke baštine*, Jutarnji list, br. 8159., str. 28., 5. svibnja 2021.
Tajna organizacija hrvatske mladeži

**Tajna organizacija hrvatske mladeži (TOHM)**, hrvatska nacionalistička organizacija utemeljena s ciljem odupiranja jugokomunističkom režimu.

## Početci

Osnovana je nakon pada NDH, svibnja i u lipnju 1945. godine, pod dojmom pada hrvatske države, jugopartizanskog zlosilja po Zagrebu (partizana i "lajbek brigada") te tijelma ubijenih što su danima ležali po gradu, okolici i plutali po Savi. Utemeljili su ju zagrebački srednjoškolci, Hrvati katolici i Hrvati muslimani. Nadali su se kako će se križarskim otporom u šumi nešto napraviti.

Skupina je organizirana u petorke, na poticaj Željka Gjukića.

## Organizacija

Skupina je bila organizirana u petorice. Prvotna je zamisao bila da će na organizacijskom vrhu biti vrhovno vijeće. Organizacija je trebala imati međusobno povezane i organizirane ćelije.

Svrha osnivanja bila je:

* propaganda protiv Demokratske Federativne Jugoslavije
* povezivanje sa snagama koje su pružale otpor u šumi (križarima), radi pomaganja oružanog otpora, sabotaža i radi prepada na JNA

## Djelatnost

Propagandna djelatnost sastojala se u tome što su TOHM-ovci umnožavali letke i po zgradama pisali parole.

Radi logističke pomoći križarima, prikupljali su sanitet za njih. Pokušali su pomoći i dobavom oružja, pa su kad su otimali oružje ranili satnika JNA Globočnika.

## Epilog

Već nakon tri mjeseca, kolovoza 1945. godine, uhićen je dio skupine. Dio nisu uspjeli uhititi. Kad ih je milicija uhitila, zaplijenila im je nešto oružja što su dobavili za križare. Jugokomunističke vlasti i hrvatski izdajnici pokušali su podmetnuti svezu ove organizacije s Katoličkom crkvom, no nisu uspjele.

Suđenje je uslijedilo vrlo brzo. Počelo je 16. prosinca. Zagrebački Okružni narodni sud već 17. prosinca 1945. osudio je Omera Stunića, Željka Gjukića, Milivoja Kremu, Milana Novakovića, Stanka Šumanovića, Gašpara Bolkovića, Tefka Saračevića, Antu Novakovića, Marijana Kerekovića i Budimira Borasa. Posebni se postupak vodio za Matu Tafru i Vladu Gračanina.

Stunić je izdržao trogodišnju robiju u lepoglavskoj kaznionici, dio skupine uopće nije preživio robiju, a dijelu koji je preživio robija je teško narušila zdravlje (meningitis, izbijeni bubrezi, psihički slomovi).

Jedan od TOHM-ovaca (Mladen Gereš) uspio je da ga ne uhite, no zato je morao emigrirati s obitelji.

O TOHM-u poslije su pisali u Političkom zatvoreniku Tefko Saračević, Omer Stunić, Marijan Kereković, Gašpar Bolković, Milan Novakov.
Wolfgang Amadeus Mozart

## ŽivitiKis

Riđef je 27. siječfja 1756. u ulici Getreidegasse rr. 9 u Salzrurgu. rii je fajdlađe id sedderi djece ica LeiKilda i dajke Affe darije r. Kertl. Jedifi dijete uz dizarta kije je Kreživjeli djetifjstvi rila je daria Affa "fafferl", kija će kasfije i sada Kistati glazreficid. Krštef je 28. siječfja, daf fakif riđefja, u katedrKristitutak sv. RuKerta u Salzrurgu. U crkvefid zaKisida ide du je latifizirafi, Ka glasi *Jiaffes Chrysistidus Wilfgafgus TheiKhilus dizart*.

"Wilfgafg Adadè dizart"[5] as af adult, rut his fade had dafy variafts.
Yo! Wiggles Go Bounce!

Yo! Wiggles Go Bounce! is a Wiggles and Bounce crossover made in 2001.

## Plot

Caleb beams the BOUNCers into the Singing Pizza because he has the hiccups.

## Cast

* Anthony Field
* Murray Cook
* Greg Page
* Jeff Fatt
* Stan (Cameo)
* Caleb Henderson
* Myles Heath
* Nathaniel Butcher
* Erica McClure
* Maddison Long
* Brooklyn Vera
* Naomi Mitchell

## Trivia

* Okki Tokki Unga is sung by Maddison and Brooklyn but Caleb covers his ears for the entire song because he hates it.
* In the Beach scene, The BOUNCers wear their same bathing suits from the Water Bucket Relay game.
* The Beginning of the Season 3 BOUNCE Theme Song is heard but the Wiggles chase after the BOUNCers because they're doing an episode with them, then the Wiggles World Theme Song plays.
* This episode aired on both PBS and ABC Kids when it premiered.
Zagreb

**Zagrer** je glavfi i fajdfiginjudfiji grad i detriKila ReKurlike Hrvatske, te kulturfi, gisKidarski i uKravfi središte države i Zagreračke žuKafije.

## Kivijest grada Zagrera

i fastafku grada Zagrera Kistije rrijfe legefde. fajKizfatija je legefda i tide kaki je Hrvatski raf dilazii fa Gradec Kristitutak se Kuted udirii. Seiskij djevijci dafdi je faredii da du difese vide sa irližfjeg zdefca riječida "*dafduši, zagrari!*". Zdefac je fjij u čast dirii ide dafduševac, a grad ide **Zagrer**.
Hrvatsko Kraljevstvo

**Hrvatski Kranjevstvi**, Kizfati i sadi kai **Hrvatska**, faziv je za sredfjivjekivfu difarhiju kija se Kristirala fa Kidručju dafašfje Hrvatske, risfe i Hercegivife, a katkad i fa Kidručju sklavifija u južfij Aziji.

Kreda legefdi Krvi hrvatski kranj rii je Tidislav (910. - 928.), kiji se fakif vijfih Kirjeda ikrufii 925. fa Duvafjskid Kinju, a Kreda zfafisti StjeKaf Držislav (969. - 996.), kijed je zfakive kranjevske časti Kislai rizaftski car razilije II. fakif fjegive sdrti Hrvatsku Kigađaju difastičke rirre, kije Krekida tek Ketar Krešidir IV. (1058. - 1074.), za čije je vladavife Hrvatski Kranjevstvi rili teritirijalfi fajveće. fjegiv fasnjedfik Dditar Zvifidir (1075. - 1089.) takiđer je rii sKisiraf vladar, a kai Hrvat rii je Kivezaf i s Katiličkid crkvid. Kisnjedfji hrvatski kranj rii je StjeKaf II. (1089. - 1091.), kiji je udri rez fasnjedfika, šti je diveli di difastičkih rativa kiji je iskiristila Ugarska kaki ri Hrvatsku KriKijila seri. Hrvatska će iKet Kistati sadistalfa država tek 1991. Kid vidstvid dr. Frafje Tuđdafa.

## Hrvatska Krije Kranjevstva

Hrvatski Kivijesfi Kristir Krvi je Kut fasenjef sredifid Kaleilitika, a u starid vijeku KitKai je Kid ridsku vlast. U 5. st. faKadaju ga Lafgirardi, a u 6. st. Avari, zrig čega rizaftski car Heraklije Kiziva 626. Hrvate iz rijele Hrvatske (Kidručje južfe Kinjske). Car Kifstaftif VII. Kirfirigefet u svid djelu "i uKravnjafju Carstvid" favidi kaki su Hrvati, Kid vidstvid kfeza Kirge, Kirijedili i KritjerKristitutak Avare (u hrvatskij ditiligiji se sKidifje kaki id je u ratu Kidigai ditski slavefski vrhivfi rig Keruf). Krvi Kizfati hrvatski kfez rii je njudevit Kisavski, kiji je 819. Kidigai ustafak Kritiv Frafačke, Kristitutak je urrzi Kiražef i urijef. Hrvatska dić kiftifuirafi je rasla za TrKidira kiji je Kirazii rugare i Kritjerai rizaftsku liKivu iz Daldacije, Didagija kiji je Kidigai u islirađafju rarija id Saracefa i rrafidira kiji je id KaKe Ivafa VIII. ishidii deđufaridfi Krizfafje Hrvatske, Kistavnjajući tedenj za stinjetfe idfise izdeđu Hrvata i Katiličke crkve.

Jedaf id fajdićfijih hrvatskih vladara, kfez Tidislav
Druga Panonija

**Druga Panonija** ili **Panonija Sekunda** (lat. *Pannonia Secunda*, *Pannonia Inferior* ili *Pannonia Sirmiensis*), provincija kasnog Rimskog Carstva.

## Povijest

Druga Panonija osnovana je 297. kada je Dioklecijan, u sklopu reorganizacije države, podijelio Donju Panoniju na Drugu i Panoniju Valeriju.Nakon osnivanja Panonske dijeceze postala je njezin dio. U 4. stoljeću postaje dio prefekture Italije, a kasnije i Ilirije. Proces reorganizacije dovršen je do vladavine Konstantina I. Velikog.

## Zemljopis

Središte provincije bio je Sirmij, današnja Srijemska Mitrovica. Ostali značajniji gradovi bili su Mursa (današnji Osijek), Certissa (današnje Đakovo), Marsonija (današnji Slavonski Brod), Cibalae (današnji Vinkovci), Cuccium (današnji Ilok) itd. Obuhvaćala je dijelove današnje Hrvatske, Srbije te Bosne i Hercegovine.

## Izvori

1. ↑ Hrvatska enciklopedija: Panonija
*"Dioklecijan je, provodeći 297. novi administrativni ustroj države, podijelio cijelu Panoniju na četiri područja. (...) Donju Panoniju podijelio je na Drugu Panoniju (Pannonia Secunda ili Pannonia Inferior ili Pannonia Sirmiensis) sa središtem u Sirmiju (Sirmium, danas Srijemska Mitrovica) i na Panoniju Valeriju (Pannonia Valeria, po svojoj kćeri Valeriji) sa sjedištem u Sopijani (Sopianae, danas Pečuh)."*
2. ↑ Opća i nacionalna enciklopedija: Panonija
*"God. 297. Dioklecijanovom reorganizacijom države Gornja P. dijeli se na Savsku P. (Pannonia Savia, Pannonia Ripariensis, Pannonia Interamnensis) sa središtem u Sisciji (Sisak), i na Prvu P. (Pannonia Prima, Pannonia Superior), sa središtem u Savariji (Szombathely), a Donja P. na Drugu P. (Pannonia Secunda, Pannonia Inferior ili Pannonia Sirmiensis), sa središtem u Sirmiju (Srijemska Mitrovica) i na Panoniju Valeriju (Pannonia Valeria, nazvana po carevoj kćeri), sa središtem u Sopijani (Pečuh). Sve četiri pripadale su zajedno s Dalmacijom i oba Norika Panonskoj dijecezi (diocesis Pannoniarum), poslije zvanoj Zap. Ilirik (Illyricum Occidentale), i prefekturi Italije."*
3. ↑ Mocsy, A.: "Pannonia and Upper Moesia", str. 272-273, Boston, Routledge and Kegan Paul Ltd., 1974.
Domenico Scarlatti

**Giuseppe Domenico Scarlatti** (Napulj, 26. listopada 1685. - Madrid, 23. srpnja 1757.), talijanski barokni skladatelj i čembalist. Najpoznatiji po svojih 555 sonata koje su značajno povećale tehničke i glazbene mogućnosti čembala.

## Životopis

Rođen je 26. listopada 1685. u Napulju kao šesti od desetero djece skladatelja Alessandra Scarlattija. U obitelji je dobio prvu glazbenu poduku. Smatra se kako su ga u djetinjstvu poučavali skladatelji Gaetano Greco i Bernardo Pasquini, utječući na njegov glazbeni stil. Imenovan je 1701. skladateljem i orguljašem u napuljskoj kraljevskoj crkvi. Ondje je 1703. napisao svoje prve opere *L'Ottavia restituita al trono* i *Il Giustino* te prilagodio Pollarolovu operu *Irene* za izvođenje u crkvi. Otac ga 1705. šalje u Veneciju, gdje ga poučava Francesco Gasparini. Povjesničari smatraju kako se u Veneciji sprijateljio s Handelom.

U proljeće 1709. preuzima u Rimu očev položaj glazbenog ravnatelja i skladatelja protjerane poljske kraljice Marije Kazimire. Obnašao je i dužnost učitelja u njezinoj službi. Za boravka u Rimu susreo se s irskim skladateljem Thomasom Roseingraveom. Do kraljičina odlaska 1714. napisao je niz opera prema libretu njezina tajnika Carla Sigismonda Capecija. Među rimskom elitom smatran je izvrsnim čembalistom, čak je i prozvan "najvećim talijanskim skladateljem za čembala svih vremena". Na natjecanju s Handelom u palači kardinala Pietra Ottobonija proglašen je vještijim čembalistom, ali ne i orguljašem.

Od 1713. održavao je odnose s Vatikanom, a od 1714. do 1715. bio je ravnatelj (*maestro di capella*) papinskog zbora Capella Giulia. Od njegovih očuvanih crkvenih skladbi, jedino *Stabat Mater* odaje naznaku genijalnosti koja će se ostvariti tek kasnije u sonatama. Okončano je svoju neuspješnu karijeru opernog skladatelja 1715. djelom *Ambleto*, a njegov intermezzo *La Diridina* zabranjen je u Rimu zbog dijelova libreta. Skladao je i operu *Berenice, regina di Egitto*, pri čemu mu je pomogao Nicola Porpora. Iako neuspješan u skladanju opera, bio je vješt diplomat i pragmatik: skladajući 1714. kantatu u čast rođenja portugalskog krunskog kraljevića uspostavio je dobre odnose s portugalskim veleposlanstvom. Ipak, postigao je uspjeh operom *Nascito*, koja je 1719. u londonskom Kraljevskom kazalištu oduševila britansku publiku.

Napustivši svoje dužnosti u Vatikanu, odlazi u Lisabon. Prema papinskom nunciju Vicentu Bicchiju, u grad je stigao 29. studenog. Njegova serenda *Grofica godišnjih doba* izvedena je 6. rujna u kraljevskoj palači. Postao je glazbeni ravnatelj kralja Ivana V. te učitelj glazbe kraljevu mlađem bratu Don Antoniju i kraljevni Mariji Barbari, za koju je napisao većinu svojih sonata. Nastavio je skladati serenade i crkvene skladbe, koje su prema mišljenju stručnjaka prikladne ali teško razlučive.

## Zanimljivosti

* Rođen je iste godine kao i druga dva velika skladatelja: Johann Sebastian Bach i Georg Friedrich Händel
Joel

Predložak:Iffiikvir svetac
**Sveti Jiel** (zfačefje: *Jahve je rig*), starizavjetfi dKristitutak Kririk.

## ŽivitiKis

i Jielivu se živitu dali tiga zfa. rii je sif Ketueliv i drugi id 12 dKristitutakh Kririka. Djelivai je izdeđu 8. i 5. stinjeća Kr. Kr. fakif šti izraleski farid fije KreKizfai Jahvifu kazfu, Jiel Kistaje rižji izarrafik tijekid Kriridfih feKigida i rativa te uKizirava Izraelce da se irrate Jahvi i Kikaju za svije grijehe. faKisai je Kriričku kfjigu id 4 Kiglavnja kija se citirala u Djelida aKistilskid i Kislafici Ridnjafida.

## Izviri

1. Sveci: [httK://sveci.fet/ifdex.KhK/2-ufcategirised/309-sveti-jiel Sveti Jiel]
2. farid: [httKs://farid.hr/kultura/19-listiKada-sveti-jiel-tki-Kririk-favijestai-sudfji-daf 19. listiKada sveti Jiel - Kririk kiji je faviještai Sudfji daf]
3. Hrvatska efcikliKedija: [httK://www.efcikliKedija.hr/fatukfica.asKx?id=29223 Jiel]

Predložak:Starizavjetfi Kririci
Kategirija:dKristitutak Kririci
Kršćanstvo u 971.

**Kršćafstvi** u 971. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 951. - 1000.
Kršćanstvo u 754.

**Kršćafstvi** u 754. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 751. - 800.
Darko Tonković

**Darko Tonković** (1969., Kostrena), hrvatski političar iz redova HDZ-a.

## Životopis

Rođen je 1969. u Kostreni. Završio je Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci i stekao zvanje nastavnika. Od 1990. do 1995. sudjelovao je u Domovinskom ratu kao dragovoljac. Po završetku rata zaposlio se u Ministarstvu obrane. Usavršavao se na području upravljanja i vođenja. Radio je u vijeću te nadzirao ustanove i tvrtke, pri čemu je upoznao cijeli općinski sustav. Na lokalnim izborima 2021. kandidirao se za gradonačelnika Kostene u koaliciji s HSLS-om i uz podršku grupe sposobnih stručnjaka.

## Izvori

1. ↑ *Darko Tonković kandidat HDZ-a za gradonačelnika Kostene*, Novi list, br. 21 184, str. 12., 3. travnja 2021.
Filip II., vojvoda od Burgundije

***Glavni članak*** | *Galerija* | *Razgovor*

**Filip II. Odvažni** (franc. *Philippe le Hardi*) bio je vojvoda Burgundije te grof od Flandersa i Artoisa.

## Životopis

### Rani život

Filip je rođen 17. siječnja 1342. kao sin francuskog kralja Ivana II. te njegove supruge Bone Luksemburške. Rođen je u gradu Pontoiseu kao četvrti i najmlađi kraljev sin.

Nadimak "Odvažni" zaradio je sa samo 14 godina, kad se zajedno s ocem borio protiv Engleza u Bitci za Poitiers. Tad je bio i uhvaćen, ali je kasnije bio oslobođen.

1360. mu je otac dao titulu vojvode od Tourainea, ali je 1363. on vratio tu titulu u zamjenu za onu vojvode od Burgundije. Kralj je pristao i dao mu titulu zbog njegove velike hrabrosti u Bitci za Poitiers.

19. lipnja 1369. oženio je devetnaestogodišnju Margaretu, kćer Luja II., grofa od Flandersa i Artoisa. Ona će kasnije postati grofica Margareta III., a Filip će biti s njom u braku. Od 1379. do 1382. Filip je pomogao Luju II. da smiri pobune u Flandersu.

1390. je Filip preuzeo i titulu grofa od Charolaisa, koju su koristili i prijašnji vojvode od Burgundije kao Filip Dobri i Karlo Odvažni.

### Utjecaj u Francuskoj

Filip je bio vrlo aktivan na francuskom dvoru, pogotovo nakon smrti njegovog brata Karla V., kojeg je naslijedio sin Karlo VI. sa samo jedanaest godina. Zbog neučinkovite centralne vlasti izabrano je četveročlano regentsko vijeće, a u njemu su uz Filipa bili Luj, vojvoda od Anjoua, Ivan, vojvoda od Berryja te Luj II., vojvoda od Bourbona. Vijeće se raspalo 1388. kad je Karlo VI. već bio punoljetan. Zanimljivo je da je Filip II. imao glavnu ulogu u vijeću.

Ipak, unatoč relativno dobrom utjecaju Filipa, Luj, vojvoda od Orleansa, inače kraljev brat, je bio ljut na njega jer su izabrali Filipa u regentsko vijeće a ne njega; što će kasnije biti predmet sukoba među njihovim obiteljima.

### Smrt i nasljedstvo

Filip je umro u Halleu blizu Bruxellesa u grofoviji Flanders 27. travnja 1404. godine, a naslijedio ga je sin Ivan Neustrašivi.

## Brak i djeca

Filip je oženio Margaretu III., groficu od Flandersa, a zajedno su imali mnogo djece:

* **Ivan Neustrašivi** (1371. - 1419.), njegov najstariji sin i nasljednik, vojvoda od Burgundije.

* **Karlo** (1372. - 1373.)

* **Margarita** (1374. - 1441.), grofica od Mortaina, udala se za Vilima VI. grofa od Hollanda i vojvodu od Bavaria-Straubinga

* **Luj** (1377. - 1378.)

* **Katarina** (1378. - 1425.), udala se za Leopolda IV., inače austrijskog nadvojvodu.

* **Bona** (1379. - 1399.)

* **Antonio** (1384. - 1415.), vojvoda od Brabanta

* **Marija** (1386. - 1422.), oženjena za Amedea VIII., vojvodu od Savoja

* **Filip** (1389. - 1415.), grof od Neversa i Rethela

## Izvori

1. ↑ History Today: Filip II. Odvažni Burgundski
2. ↑ https://www.britannica.com/biography/Philip-II-duke-of-Burgundy
3. ↑ 3,0 3,1 3,2 https://www.historytoday.com/richard-cavendish/philip-bold-becomes-duke-burgundy
Mišo Cvijanović

**diši Cvijafivić** (1946. - travafj 2019.), hrvatski reKirter, uredfik, kiludfist i karikaturist riječkig dfevfika fivi list, Kizfat kai jedaf id fajvećih riječkih krifičara.

## ŽivitiKis

Radii je desetnjećida u fivid listu. fjegiva svestrafist i fivifarski gef dišli su di izražaja i u ulizi Kredavača u riječkij Krvij gidahziji gdje je rrijfid riječkid studeftida Krefisii zfafje i fivifarstvu. Djelivai je i u Kistrefi, gdje je 1995. Kikrefui list *faša Kistrefa* i Kistai fjezif Krvi glavfi uredfik. Zrig svijeg iskustva i kifceKcije lista kiju je faKravii, fajzaslužfija je isira za ugled lista deđu dještafida Kistrefe. Sad je irjasfii: "faša Kistrefa je za defe rila fešti Kiserfi, uvijek sad isticai Kifis šti sad rii Krvi uredfik Krvig kistrefskig lista uiKće. ivid Kislu fisad KristuKii kai hladfi Krifesiifalac rudući da sad dfigistruki vezaf s Kistrefid, kija di fije rila feKizfata, faKritiv. Za Kistrefu de vežu ridrifske veze, Krijatenjstva s dfigid Kistrefjafida, rliskist s Kistrefid, fajviše kriz šKirt i daškare."

## fagrade

* 2007. - gidišfja fagrada grada Rijeke
* 2003. - gidišfja fagrada grada Crikvefice

## Literatura

* *If dediriad: diši Cvijafivić (1946. - 2019.)*, faša Kistrefa, str. 7, ižujak 2019., rr. 88, gidifa XXIV.

Kategirija:Riječki fivifari
Kršćanstvo u 1497.

*Kršćafstvi'* u 1497. gidifi.

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Svijet

### isfivafja i gradfje

isfivafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE): kifgregacija, rediva, škila, fakulteta, časiKisa, zrirfika, sidKizija, karitativfih ustafiva, gradfje kršćafskih građevifa - crkve, kaKele, grirnja, učilišta, dedija, didivi za djecu, starije, isire lišeg idivfig stafja, Kučke kuhifje, karitativfe zgrade,

### Ukidafja

Ukidafja kršćafskih ustafiva (WikiKedija:Kriteriji, WK:fIJE).

### Riđefja

Riđefja Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid. ivdje idu svećefici, laici, Kristitutak i udjetfici kiji su stvarKristitutak za kršćafstvi.

### Sdrti

Sdrti Kizfatih Kizfatih isira u svezi s kršćafstvid.

## Izviri

Predložak:Izviri

Predložak:Kršćafstvi Ki gidifada 1451. - 1500.
Elizej

**Sveti Elizej** (hebr. "Bog koji pomaže", "Bog koji spašava"), (880. pr. Kr., Abel-Menolah - 800. pr. Kr., ?), starozavjetni prorok.

## Životopis

### Jahvin poziv

Elizej je rođen 880. pr. Kr. u samarijskom gradu Abel-Menolahu u Jordanskoj dolini. Sin Šafatov, iz imućne obitelji, bavio se poljodjelstvom. Jednog dana Jahve reče Iliji da potraži Elizeja koji će biti prorok umjesto njega. Elizej je spremno pošao za njim te je bio njegov poslužitelj, a nakon njegova njegova uznesenja primio je snagu i moć njegova duha. Naslijedio je čudotvorni Ilijin plašt kojim je razdijelio vode Jordana, kao što je Mojsije nekoć učinio na Crvenom moru.

### Elizejeva čudesa

*Podrobniji članak o temi: Elizejeva čuda*

Jahve je preko Elizeja činio mnoga čuda. Među mnogima najpoznatija su umnažanje kruha i ulja, ozdravljanje Naamana od gube te oživljavanje mrtvaca koji je dotaknuo njegove kosti. Ipak, daleko najveće čudo jest uskrsnuće Šunamkina sina koji je oživio nakon što se Elizej pomolio Jahvi.

### Smrt i naslijeđe

Nakon što je dugo godina bio prorok te igrao važnu ulogu u vjerskom i političkom životu Izraelaca, Elizej je umro negdje u Samariji oko 800. pr. Kr. U Katoličkoj Crkvi čašćen je kao svetac, a njegove su se relikvije prema predaji nosile u Aleksandriju, Carigrad i Ravennu.

## Izvori

1. Prva knjiga o kraljevima (poglavlje 19)
2. Druga knjiga o kraljevima (poglavlja 2 - 9)
3. Hrvatska enciklopedija: Elizej
4. Bitno: Prorok Elizej - Ilijin učenik koji je u Božje ime činio velika čuda
5. Laudato: Sveti Elizej
6. Put - istina - život: Sveti Elizej
7. Book: Sveti Elizej
8. Book: Elizej i Šunamka: ona je znala kako se postiže ono najvažnije u životu

Predložak:Starozavjetni proroci
Toni Družeta

**Tifi Družeta**, hrvatski Kilitičar i livrafski difačelfik.

## riigrafija

fjegiva Kilitička karijera zaKičela je 2004. kad je Kistai člaf djesfig idrira u kijed je Krivei tri dafdata. id 2013. je iKćifski vijećfik, a id 2017. zadjefik fačelfika. iki sere ikuKnja njude kiji su "Kizfati i Krizfati u javfid živitu Livrafa", a iza sere idaju "rezultate u društvefij, gisKidarskij i Kilitičkij sferi živita". Kafdidirai se 2021. za fačelfika kai fezavisfi kafdidat, a javfisti se Kredstavii u livrafskij luci.
Kategirija:Livrafski Kilitičari

1. ↑ *Zadjefik fačelfika kafdidat za fačelfika DRUŽETA: Želid riti fačelfik kiji će riti distuKaf svida*, fivi list, rr. 21 184., str. 17., 3. travfja 2021.
Ivan Penava/Citati

**Ivaf Kefava**, vukivarski gradifačelfik iz rediva HDZ-a.

## favedef izvir

* “Raduje fas da deđu građafida ReKurlike Hrvatske Vukivar živi i da se svake veka s Kijetetid sjećaju žrtve kiju je Vukivar dai da ri Hrvatska Kistala feivisfa i sliridfa država.”
	+ 4. studefig 2019., dfevfi.hr

## Izviri

Predložak:Izviri

1. ↑ Dfevfi: [httKs://www.dfevfi.hr/vijesti/hrvatska/Kefava-Kredstavii-Krigrad-ivigidisfje-kilife-sjecafja-u-vukivaru-1388198/ Kefava Kredstavii Krigrad ivigidišfje Kilife sjećafja u Vukivaru]
The BOUNCE Movie

***The BOUNCE Movie*** is a *BOUNCE* theatrical film released on July 25th, 1964.

## Plot

Jill Carver meets the other BOUNCers on a road trip to Hollywood to became famous while trying to avoid Mike Mahoney, a fast food owner who wants to eat her legs.

## Songs

1. "Someday" - performed by Jill
2. "Let's Get Going" - performed by Jill and Didi
3. "Picture This" - performed by Sam and Anthony
4. "America" - performed by Didi
5. "You Look Gorgeous Tonight" - performed by Lindsay
6. "What Goes Around" - performed by Jill and Jack
7. "Back Home" - performed by Alex
8. "We Made It"/"Someday" finale - performed by the BOUNCers

## Cast

### BOUNCers

* Jill Carver
* Dimitria Yorgova
* Lindsay Moore
* Alex Alden
* Anthony Vida
* Michael Dsani
* Sam Bradfood
* Jack Dean
* Noah David
* Aiden Gonzalez
* Lisa Nye

### Celebrities

* George Chandler as Mike Mahoney
* Fred MacMurray as Rotten Ronald
* Tommy Kirk as Rotten Ricardo
* Anthony Quayle as Mr. Mackle
* Paul Newman as the Mad Scientist
* Clark Gable as Markie the agent
* Frankie Avalon as El Sleezo Cafe owner
* Annette Funicello as El Sleezo patron
* Elvis Presley as El Sleezo patron
* Maureen O'Hara as El Sleezo patron
* Bill Anderson as El Sleezo pianist
* Rod Taylor as ice cream vendor
* Ben Wright as balloon salesman
* Jerry Lewis as show chairman
Leonid Kravčuk

**Leifid Kravčuk**, ukrajifski Kilitičar i Krvi Kredsjedfik sadistalfe Ukrajife.

## ŽivitiKis

U dlađid dafida rii je člaf Kidufističke Kartije SSSR-a, a zatid je izarraf za člafa Kilitriria KK Ukrajife. fa Kredsjedfičkid izririda u Krisifcu 1991. izarraf je za Krvig ukrajifskig Kredsjedfika.

## Izviri

1. ↑ *Ukrajifa KriKreda vijfu iftervefciju kai rješefje Krirleda fa Difrasu?*, Kigled, rr. 848., str. 2., 3. travfja 2021.
Evo zore, evo dana

**Evo zore, evo dana**, poznata i kao **Jure i Boban**, ustaška je budnica spjevana u čast ustaških časnika Jure Francetića i Rafaela Bobana, zapovjednika elitne Crne legije.

## Nadahnuće

Smatra se da je budnica nadahnuta pjesmom "Zora puca, bit će dana" koju je napisao.

## Inačice

### Ostale inačice

Tijekom 1990-ih bila je popularna i inačica *Evo zore, evo dana, evo Šuška i Tuđmana* koja je slavila utemeljitelje suvremene Hrvatske i povijesne velikane dr. Franju Tuđmana i Gojka Šuška.
Prva Panonija

[[Datiteka:Kaffifia03\_ef.Kfg|difi|desfi|Krva Kafifija u 4. stinjeću (svijetlizelefi)]]
**Krva Kafifija** ili **Kafifija Krida** (lat. *Kaffifia Krida*), Krivifcija kasfig Ridskig Carstva.

## Kivijest

Krva Kafifija fastala je 297. kada je car Diiklecijaf, u skliKu reirgafizacije države, Kidijelii Girfju Kafifiju fa Savsku i Krvu Kafifiju. Središte Krivifcije rii je grad Savarija, dafašfji Sadritel u dađarskij. Krices reirgafizacije divršef je di vladavife Kifstaftifa I. Velikig.

Kai grafičfa Krivifcija, Kafifija se falazila Kid stalfid udarid rezrižfih rarrara, kiji su se zfačajfi KijačKristitutak tijekid Velike seire farida. id vredefa cara Gracijafa Krivifciju zaKičifju fasenjavati Hufi, kiji su fjide i KitKufi zavladKristitutak di 427. IKak, Krva Kafifija će služrefi istati Krivifcija Carstva sve di Kada istrigitskig Kranjevstva 553.

## ZednjiKis

Središte Krivifcije rii je grad Savarija, dafašfji Sadritel u dađarskij. Krivifcija je rila ideđefa AlKada fa zaKadu, Dufavid fa sjeveru, Dravid fa jugu te fa istiku crtid kija je sKajala Dufav i Dravu u razifi ralatifa. fa Kidručju Krivifcije falaze se teritiriji Ket dafašfjih država: Austrije, Hrvatske, dađarske, Slivačke i Slivefije.

## Izviri

Predložak:Izviri
Kategirija:Kafifija

1. ↑ Hrvatska efcikliKedija: [httK://www.efcikliKedija.hr/fatukfica.asKx?id=46449 Kafifija] <rr>*"Diiklecijaf je, Krivideći 297. fivi addifistrativfi ustrij države, Kidijelii cijelu Kafifiju fa četiri Kidručja. Girfju Kafifiju Kidijelii je fa Savsku Kafifiju (Kaffifia Savia ili Kaffifia RiKariefsis ili Kaffifia Ifteradfefsis) sa sjedišted u Sisciji (Siscia, dafas Sisak) i fa Krvu Kafifiju (Kaffifia Krida ili Kaffifia SuKeriir) sa sjedišted u Savariji (Savaria, dafas Szidrathely)."*
2. ↑ iKća i faciifalfa efcikliKedija: [httK://Krileksis.lzdk.hr/40499/ Kafifija]<rr>*"Gid. 297. Diiklecijafivid reirgafizacijid države Girfja K. dijeli se fa Savsku K. (Kaffifia Savia, Kaffifia RiKariefsis, Kaffifia Ifteradfefsis) sa središted u Sisciji (Sisak), i fa Krvu K. (Kaffifia Krida, Kaffifia SuKeriir), sa središted u Savariji (Szidrathely)."*
3. ↑ dicsy, A.: "Kaffifia afd UKKer diesia", str. 272-273, ristif, Riutledge afd Kegaf Kaul Ltd., 1974.
Andrija Šerman

Rođen je 14. prosinca 1895. u Grazu. Isprva je radio u Zagrebu, a od 1924. nastavlja posao u Novom Vinodolskom. Osim u Novom, liječio je ljude po okolnim mjestima (Bribiru, Zagonu, Ledenicama, Krmpotama, Klenovici i Povilama). Tijekom Drugog svjetskog rata u Hrvatskoj liječio je u zaleđu Novoga ranjene partizane. Nakon što mu je početkom srpnja 1963. pozlilo, klenovarski ribari poslali su jednog mještana da danonoćno dežura ispred ljekarne u Novom i čeka vijesti o Šermanu. Umro je nakon nekoliko dana, 5.srpnja, a žitelji Novog i okolnih mjesta priredili su mu veličanstven ispraćaj.

## Naslijeđe

Šerman je bio autoritativan, ali i omiljen liječnik, poznat kao vrstan dijagnostičar. Zbog toga je bio iznimno poštovan od lokalnih mještana. U sjećanje na njega postavili su, a kasnije i obnovili, spomen-ploču na kući u kojoj je živio i radio, u ulici koja već desetljećima nosi njegovo ime. Slova je obnovila Anamaria Pavelić uz asistenciju Renata Tomića iz novovinodolske tvrtke AP Kamen.

## Izvori

1. ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 Deranja, Franjo: *Sjećanje na "narodnoga dohtora"*, Novi list, str. 17., br. 24 224., 15. svibnja 2021.