Verana

**Verana** er en nasjon i Underverdenen og en vasallstat av Trippelalliansen; landet var likevel tidligere et medlemsland i Mortføderasjonen. Verana ble dyttet til å ta del i Tusenmannskrigen da kong Vakhtang III ble provosert av Otto VII av Jipsir sitt angrep på handelsflåten og forsøket på å annektere øyen Sidone – som var under eierskap av Verana, men også Jipsir gjennom en fjern slektning av Otto og Vakthang, Valeri Khan.

Verana bestod av proletarene og slavene i de lavere samfunnslagene, prokopionene og borgerskapet utgjorde middelklassen, mens dinene og anzorene var overklassen – alle var underlagt kongen og khanen, som utgjorde, sammen med en sidestilt geistlighet, en herskerklasse. Det veranske kastesystemet var strengt og vanskelig å komme seg ut av: en proletar kunne gjøres til borger hvis det lokale borgerskapet mente han hadde tjent godt i en krig, men da med visse restriksjoner; en slave kunne tjene sin frihet i krig, og ga dem muligheten til å bli proletar eller prokopion – men de eller deres etterkommere kunne aldri bli borger. En prokopion kunne ikke delta i kriger, og var dermed fastlåst i sin sosiale klasse: de kunne ikke eie slaver eller gifte seg inn i borgerskapet.

## ***Historie***

Kongen velges av Veranas fjorten diner, og khanen av kongen: kongen er alltid en dins bror, og ofte er khanen enten kongens din eller en annen bror. At en mektig konge har sikret seg posisjonen som konge òg khan er også et tilfelle, skjønt sjeldent – da dinene kan komme inn og overstyre bestemmelsen, med henrettelsen av kongen og dinene som valgte ham. Unntakene hvor en kvinne har vært regjerende dronning er få, og hvor hun har fungert som dronning og khatuna er sjeldnere; de eksisterer likevel og blant dem er Marina Argyris, Vardo Pachis og Meda Khatuna.

Proletarer bodde i landsbyer som var lokalisert rundt i Verana, og eide ikke jord. Det eneste som skilte prolteraene fra slavene, var at sistnevnte var eiendom tilhørende prokopioner eller borgerskapet og var å finne overalt i landet, samtidig som de ikke hadde noe krav hva gjaldt bomuligheter. En proletar kunne eie stedet han bodde og tjene egne penger som håndverker, men kunne ikke forlate byen under noen omstendigheter med mindre en borger, dine eller anzor tillot det. Prokopionere var kremmere eller handelsmenn som kunne reise mellom byer og gjøre seg rike, men kunne aldri få seg et borgerbrev. En borger hadde i oppdrag å beskytte proletarene i landsbyene og slavene rundt seg – selv om proletarene kom først.

Borgerne sto for alle underklassenes sikkerhet, først proletarene – som holdt lokalsamfunnet oppe – dernest tilreisende prokopioner og til slutt slaver. Borgerne, som kunne eie slaver, ble brukt som soldater i krig. Proletarer hadde ikke verveplikt, men muligheten om å bli en borger var forlokkende for mange. Alle soldater tjente under sine representative anzorer, som i sin tur svarte direkte til khanen når det kom til krig. Dinene var politiske skikkelser som tjente i hovedsak kongen og var anzorenes høyre hånd, og deltok ofte som taktikere og rådgivere for khanen.

## ***Anzorer***

* Akaki
* Egarakko
* Ekka
* Ginechero
* Iokoutris
* Irakli Polous
* Ligira
* Linia
* Mznit
* Ninos
* Okropir
* Rachero
* Tánatreti
* Velo

## ***Trivia***

1. Veranas kultur er basert på flere asiatiske elementer, blandet med det antikke greske demokratiet.