Új Hellászi Császárság

## Elhelyezkedés

Északnyugat-Afrikában, az Atlanti-óceán és a Földközi tenger partján fekszik, fennhatósága alá tartozik még a Gibraltári-szoros Déli része és a Kanári-szigetek is.

## Népesség

A császárság jelen pillanatban körülbelül 4 millió lakossal számol melynek kb. 47%-a férfi és 53%-a nő. A lakosság legnagyobb része (kb. 85-90%) Görögnek vallja magát, a maradék 10-15% pedig minden féle egyébnek.

## Fővárosa

   Az ország fővárosa Lamachus, ami a nevét az első császárról, Lamachus Deratrüphosz-ról kapta. Lakossága kb. 298. 000 fő.

## Uralkodó

   I. Leona Antonakis[1] Császárnő, Markos Antonakis lánya

## Történelem

i.e. 146 környékén, amikor a Római Birodalom meghódítja Görögországot, ezen felül még egy hatalmas járvány is felüti a fejét, Görögök tömegei érzik úgy, hogy meg kell menekíteniük őseik kulturális és szellemi hagyatékát a pusztulástól. A Görög térség számos területén lázadások törnek ki, amihez rengeteg gazdag nemesi család is csatlakozik. I.e. 150-ben egy hatalmas Görög migráció hullám indul meg, keresve új otthonukat. A Görög csapatok keresztül kasul hajózzák, a földközi tengert mire végre egy olyan területre érkeznek, ahol új életet kezdhetnek.

A Görög honfoglaló csapatok vezetője Alexios Grenakis volt, aki Rómától megkapta az engedélyt a letelepedésre Mauretania földjén. Alexios hatalmas népszerűségnek örvendett és leszármazottai az óta is magas rangú és elismert befolyásos emberek a birodalomban.

A görögök először csak a hegyvidékeken telepedtek meg, ahol pásztorkodással foglalkoztak. Idő elteltével a görögök szétszóródtak a területen, és nem volt olyan város ahol ne lettek volna jelen.

A betelepült görögök olyan hatalmas hatást gyakoroltak a helyiekre, hogy azok nemhogy kívülállóként vagy betolakodóként, hanem már régi jó testvéreikként tekintettek rájuk.

Évszázadok alatt a görög kultúra, nyelv és vallás is „elöntötte” a térséget. A Római birodalom bukásakor a sok városállamból álló Mauretania belső gondokkal küzdött, diplomáciai ellentétek, megosztottság és az erős vezetés hiánya miatt.

625-ben létre jött az Új Hellászi államszövetség, ami köszönhető az iszlám gyors ütemű terjedésének. Az elkövetkezendő 3-400 év viszonylag eseménymentesen telt. Az államszövetség többször is felbomlott majd újra összeállt. 1135, Alexios egyik leszármazottja maga köré hívta a térség leg befolyásosabb családjait és arisztokratáit. Ez az ember Lamachus Deratrüphosz vagy, ahogy a történelmük emlegeti „az egyesítő”. Lamachus egyesítési indítványozását sokan támogatták, de sajnos sokan ellenezték is. Az igen karizmatikus Lamachus egymás után nyerte meg a városállamok vezetőit és 1137-ben az akkori nevén Tarekosz városában kikiáltja az Új Hellászi Császárságot.

A Császárság egészen 1567-ig töretlen, amikor egy polgárháború tör ki az akkoriban Őrült Hegemónnak csúfolt Hellaikosz Rafarhi ellen. A császár elmenekül, de elfogják és kivégzik. Ez után következett az úgynevezett „Elsötétedés kora”. Gyengébbnél gyengébb császárok uralkodtak bábként, hol az arisztokraták hol pedig szélsőséges néptanácsok kénye kedve szerint.

Az áttörést egy volt krétai család trónörökös jelöltje jelentette 1756-ban. Ő volt I.Markos Antonakis , aki nyugati utazásai során tanulmányozta a felvilágosodás eszmerendszerét. A trónra 43 éves korában kerülő I.Markos, követőivel együtt visszaterelte a hatalmat a Fő Családok illetve a császár kezébe.

A jelenlegi uralkodó I. Leona Antonakis, apja II.Markos egyetlen leánygyermeke. Leona apja mintájára egy békés és a többi ország felé nyitott birodalmat épít, jelmondata: „Vért ontani bárki tud. Viszont hogy anélkül elérjék, amit akarnak, arra már kevesen képesek!”

## Politika

Az ország államformája rendi monarchia. A birodalom élén a Császár áll, aki a Fő Családokkal közösen kormányoz. Ha a jelenlegi császár örökös nélkül hal meg akkor a Fő Családok feladata az új császár kijelölése.

## Vallás

Az ország sikeresen megőrizte az ókori görög vallást, legalábbis annak egy kissé átalakult formáját. Habár az államvallás hivatalosan az ókori Görög maradt, a birodalom területén vallásszabadság van.
A lakosság körülbelül 80% Ógörög vallású, a maradék 20% pedig változatos hitvallású.

## Társadalom

A gyermekeknek kötelező 6 éves koruktól iskolába járniuk ahol írni, olvasni, számolni tanulnak, ezek mellett pedig rendszeres testi edzésben is részesülnek. Ezt hívják „kötelező iskolának” ami után mindenkinek joga van, szakmai irányú továbbképzésben, esetleg egyetemi képzésben is részt venni.
Nincs gyermekmunka.
Az egészségügyi ellátást az állam a beszedett adók egy részéből támogatja.

## Hadsereg

A birodalom hadserege viszonylag kis létszámú, viszont jól felszerelt és kiképzett hivatásos katonákból áll, akik főleg a határvédelemmel és a rendfenntartással foglalkoznak.