recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Peklenica

Peklenica (vug. Bányavár) je naselje štero administrativno pripada mestu Mursko Središče v Medjimorske županije. Prema popisu stanovnikov iz 2011. leta naselje ima 1217 stanovnikov.

Peklenica se nahaja vuz reku Muru, a od Murskega Središča oddaljena je 3,1 km, a od susednih naseljih Križovca 1,5 km i Vratišinca 2,4 km. Od Čakovca je oddaljena 11 kilometrov. Črez naselje prohaja regionalna cesta, tzv. “murska magistrala”, Mursko Središče – Podturen – Sv. Juraj v Trnju, gde se spaja s cestom D 20.

Topografski smeščaj  Peklenice osigural je vnogo ambijentalnih vrednosti štere pružaju mogučnost za kvalitetno stanovanje. Naselje se razvija v podnožju dva brežuljka, a črez njegvo središče proteče kanalizirani vodotok Brodec, šteri takaj pridonosi pejzažnemu vugodjaju središnjeg dela naselja.

V Peklenice su osnovane vudruge: NK Plavi Peklenica, ŠRD "Karas", Skijaški klub "Jeti", DVD Peklenica, Vuruga solidarne pogrebne pomoči, Društvo žen, Vudruga mladeh, Vudruga "Josip Broz Tito" (ogranek Peklenica), Odbojkaški klub "Plavi".

   Poznata je kak prvo nalazišče nafte v Horvatske i svetu. Nafta se v Peklenice eksploatirala četiri let predi neg v Pensilvanije (ZAD), odkud potečeju prvi podatki o nafti na svetu. Prvo rabljanje nafte zbilo se 1856. leta, a prvo bušenje 1886. leta. Od 1932. do 1940. proizvodnja nafte v cele Jugoslavije iznosi 5 884 ton, od česa je lestor v Peklenici zvadjeno 4 098 ton. Peklenica je dobila naziv po »peklu«, kak je narod nazival naftu štera je tu pronajdena. Rabila se išče v doba Zrinskeh za podmazivanje osovin zaprežnih kol. Vadjenje nafte prestalo je 1967. leta. Denes se v Peklenice gradi Muzej peklarstva/nafte i rudarstva kak bi se občuvala vuspomena na te dne. Spod Pekleničkega tla nahaja se jošče prirodni plin, termalna voda ter vuglen.
Sveti Peter Orehovec

Sveti Peter Orehovec je opčina i mesto v Horvatske. Nahaja se v Koprivničko-križevečke županije. Leta 2011. je opčina imela 4,583 stanovnikov.

## Zemljopis

Mesto geografski spada v Kalničko prigorje, i dobro je prometno povezeno zahvaljujuči državni cesti D22 Novi Marof-Možđenec-Sudovec-Gornja Rijeka-Križevci na štere se nahaja.

## Povest

Prvi put se spominje 1201. kak vlastelinski posed, a 1334. kak župa Zagrebečke biškupije. Župa sv. Petra postoji i denes. Čez povest, mesto je nekolko put bilo opčinsko središče. 1861. gradi se prva škola. Od 1954. do 1990. naselje je nosilo naziv Orehovec, dok je susedno mesto Orehovec nosilo ime Kalnički Orehovec. Leto 1993. mesto postaje opčinsko središče. Nesrečen dogodek za vse meščane i župljane ove župe dogodil se je 8. lipnja 2001. gda se je zbog starosti i lošega stanja zrušil turen cirkve sv. Petra. V letih potli tega dogotka, turen je bil obnavljan i denes ima prvotnen izgled po šteremu je Sveti Peter Orehovec i prepoznatljiv.
V mestu se nahaja Križevečko čuvališče tigrov-privatni zoološki vrt gde se čuvaju sibirski tigri s ciljem kasnešega puščanja v njihvo prirodno stanišče.
Turopoljsko-posavski dijalekt

Turopoljsko-posavski dijalekt ili jugozahodni kajkavski dijalekt je jen od glavneh dijalektov kajkavskega jezika. Odlikuje se povlačenjem (pomek naglasnega mesta) metatonijskega cirkumfleksa proti početku reči, pelda: posȇkel > pȍsekel, odnosno dugospuščajuči naglasek se pomakel na prvi slog i postal kratkospuščajuči; izednačeno nazalno o i samoglasno l vekšinom čuvaju posebnu fonološku vrednost (vuglavnom kak otprto o), a del je govorov i v temu dijalektu izjednačil njihov refleks s u (jablka → jaboka → jabuka, itd.); praslavensko t', d' dali su č', dž' (srednje vrednosti č i dž) ili j, a skupi -stj, -skj, -zdj, -zgj daju šč', ždž' (srednje vrednosti č i dž). Glas jat je zaprto e (belo, lepo, itd.). Deli se na sledeče (pod)dijalekte; dolnjolonjski, turopoljski, vukomeričko-pokupski.

V prešestnosti je vekšinom obuhvačal područja stare Zagrebečke županije, osim njenih krajnjih rubov (područja gde se govori Prigorski).

Govori se na području Posavine od Zagreba i rubnih kajkavskeh područ do novoštokavsko jekavskeh područ vuz meju s BiH i zahodnum Slavonijom. Na severu se prostire do Moslavine gde meji s izhodnem kajkavskem dijalektom. Govori v rumunjskemu Karaševu, kak i v austrijskemu Gradišču se obično smatraju da dohajaju poreklom iz ovega dijalekta.
Blatno jezero

Blatno jezero (vugersko Balaton, nemško Plattensee) je jezero v zahodnemu delu Vugerske i najvekše jezero v srednje Europe. Poleg Nežiderskega jezera to je jedino srednjoeuropsko stepsko jezero. Nahaja se nekaj več od 80 km jugozahodno od Budimpešte odnosno okoli 50 km izhodno od meje s Horvatskom pri Kotoribe.

Ime je najverjatnejše dobilo za vreme doseljavanja Slavenov gda je bilo del kneževine Dolnja Panonija. Središče kneževine je bil Blatnograd (takaj Blatenski kostel) na reke Zale (štera je dobila ime Blatna zbog močvare na njenemu vušču v jezero). Po nje se je kneževina imenovala takaj Blatenska kneževina, a jezero je dobilo ime Blatno jezero. Vugri šteri su se na taj prostor naselili 901. su pri imenovanju jezera zadržali slavenski koren.

Jezero je na nadmorske visine od 104 m, njegva površina je 592 km2 i v proseku je gluboko 3,2 m. Najvekša glubina je 11 m. Vukupen volumen vode je okoli 1,9 km3. Jezero je izduženo v smeru jugozahod - severoizhod, dužina v temu smeru je 77 km a široko je izmed 4 i 15 km. Jezero je podeljeno na dva dela štere odvaja poluotok Tihany. Severna obala je strmejša nego južna. Voda je zbog peščenega i plitkega dna jako mutna. Najvekši pritok je reka Zala. Prirodnega odtoka ni, ampak se po potrebe voda odleva črez umetni kanal Sió v reku Kapos.

Najvekše mesto na jezeru je Keszthely, ostala značajna mesta na obale su Siófok, Fonyód i Balatonfüred. Važneša mesta nedalko od jezera su Veszprém i Székesfehérvár.

Vuzduž južne obale prohaja važna cestna i železnička pruga izmed Budimpešte i Horvatske. Severnu i južnu obalu povezuju trajektne linije.
Rijeka

Rijeka (talijanski i vugerski: Fiume, nemški: Sankt Veit am Flaum, slovenski: Reka, čakavski: Rika, Reka) najvekša je horvatska luka, tretji po vekšini grad v Horvatske ter administrativno središše Primorsko-goranske županije. Vugerska je vlada jošče v 19. stoletju zbog idealnega zemljopisnega položaja i glubine morja v Kvarnerskemu zaljevu razvila Rijeku v jenu od najvekših europskih luk i močno industrijsko središče. Rijeka je bila značajna i kak jeno od najvažneših financijskeh središča bivše Jugoslavije. Početkom devedesetih let 20. stoletja dohaja do propasti industrije i naglega smanjenja lučkega prometa, pa se v novemu tisučletju Rijeka počinje okretati razvoju turizma i vuslužnega sektora.
Drevo

Drevo je v botanike vsaka večletna biljka, štera se zestoji iz korena, vidljivega drvenega debla i krošnje šteru činiju veje i listje (iglice). Deliju se na zimzeleno i listopadno drevje. Minimalna visina štera razlikuje drevo od grma obično je od 3 m do 6 m, ovisno o autoru. Nešteri autori smatraju, da stabla trebaju imeti najmenše 10 cm promera debla. Biljke štere ne ispunjavaju navedene vuvete obično se svrstava v grmlje. V vusporedbe s vekšinom drugih biljk, dreva su dugovečnejša, neštera živiju i nekolko jezer let, a moreju narasti do 115 m visine. Stabla su važen del prirodnega krajolika, radi proizvodnje kisika, zmenšanja količine vugljikovega dioksida v atmosfere, služiju kak zvir hrane, zaščite, rekreacije, sprečavanja erozije, i sl.

Javljaju se v vnogo različiteh redov i porodic biljk. Evoluirala su zasebno v nepovezenih skupinah biljk, kak rezultat različitih ekoloških prilik, kaj je klasični primer paralelnih evolucij. Vuz procenu od 100 000 vrst drevja, broj vrsta drevja širom sveta čini vukupno oko 25% vsih živih biljnih vrst. Vekšina vrst drevja rasteju v tropskih krajih sveta, a vnoga od teh područ su botaničari išče ne iziskali, kaj daje nepotpune podatke o raznolikosti vrst.

Dreva rasteju na prostori, gde ima dovoljno svetlosti, topline i vode. Prema podatkom FAO-a 2000. leta, 30% kopnene površine bilo je prekriveno šumom. V Horvatske šume činiju 35% kopnene površine države. Šumsko drevje na jednemu hektaru proizvodi 6-20 tona organskega materijala, kaj je najvekša proizvodnja biomase na kopnu. Vukupna količina proizvedene drevne mase v svetu 2005. leta iznosila je 422 gigatone. Buduči da se oko polovice drevne tvari zestoji od vugljika, šume su važne v pohrane vugljika i postizanju ravnoteže vugljičnega dioksida v Zemljine atmosfere.

Rast i metabolizem drevja podložni su nutarnjimi (genetski odredjeni) i vanjskimi čimbeniki (ekološki, klimatski i dr). Drevje ima razdoblje mirovanja i razdoblje vegetacijskega rasta i razvoja. Početek i konec vegetacijskega razdoblja razlikuje se ovisno o vrste drevja, dužini dena i noči, dostupnosti vode i sl. Rast kontroliraju biljni hormoni (fitohormoni). Dreva su v mogučnosti prilagoditi se promenjivem vuvetom v prirode. V vreme mirovanja, drevje zmenšuje svoju aktivnost na najmenšu meru. Na početku vegetacijskega razdoblja, otvaraju se pupi i započinje dalši rast i razvoj.
Mursko Središče

Mursko Središče (vug.: Muraszerdahely) je mesto v Horvatske. Mursko Središče je povezeno prometnicami z Čakovcem, Podturnem i Sv. Martinu na Muri ter mejnem prehodom z Slovenijom.

## Gradska naselja

Grad se zestoji od 5 naselj (stanje 2006), a to su: Hlapičina, Križovec, Mursko Središče, Peklenica i Štrukovec.

## Zemljopis

Mursko Središče je najsjevernejši grad v Horvatske smeščen na 46\* 30' i 49 severne zemljopisne širine i 16\* 26' i 38 izhodne zemljopisne dužine, na nadmorske visine od 160 m.

Susedne opčine su Podturen, Sveti Martin na Muri, Selnica, Vratišinec i grad Čakovec v Republike Horvatske ter grad Lendava v Republike Slovenije.

## Promet

Mursko Središče je prometno jako opterečeno ar se v samemu centru nahaja meja z Slovenijom, time je i promet, pogotovo prek leta gda navaliju strani turisti, opterečen. Išče se vre dužeše vreme rešenje štero bi promet čez Mursko Središče reduciralo, a najbolše rešenje bil bi jošče jeden mejni prehod šteri bi rešil problem Murskega Središča.

Podturen šteri je oddaljen 10 km bil bi idealen mejni prehod po temu ar meji z Slovenijom i Vugerskom ter se more lehkeše dojti do dogovora z Slovenci ili Vugri. O te se teme vre raspravlja v Budimpešte i v Horvatske Vlade.

Železničkum prugom je spojen z Lendavom.

## Stanovništvo

Grad Mursko Središče zavzema površinu od 34 kvadratneh kilometrov. Na njgvemu području su jošče mesta Štrukovec, Hlapičina, Peklenica i Križovec (takaj pripadaju Vupravi Murskega Središča). Na temu području živi več od 7200 stanovnikov. Gustotja stanovnikov je 214 stanovnikov po kvadratnemu kilometru.

## Vuprava

Mursko Središče postalo je grad 22. ožujka 1997. leta.

## Povest

Mursko Središče se vuz Prelog, Čakovec, Nedelišče, Štrigovu i Podturen vre 1638.-1698. leta vubraja med 6 gradskeh naselj v Međimurju.

Mursko Središče spada med najstarša naselja v Međimurju ar se cirkva sv. Martina spominje vre 1334. leta (Sancti Martini in Zredysche). Povesničari (Kukuljevič) misliju ka je tu vre v rimsko doba postojalo naselje zvano Halicanum. Bilo je važna postaja na rimske ceste Poetovio (Ptuj) - Carnuntum (Petronell izmed Beča i Bratislave).

Kak važno trgovišče spominje se 1477. leta. Ne zna se kakša se je nesretja dogodila 1501. leta, ar se do tada jošče mesto spominje kak župa, a kasneše se pripojava župi Selnica. Leta 1650. mesto ima naziv Mura Zerdahel. V kanonskeh vizitacijah 1660. leta spominje se da je v mestu kapela Svetega Martina, a 1716. l. se prvi put spominje kapela sv. Ladislava. Vekšu obnovu ta je kapela doživela 1820. leta, kak župna cirkva Marije Kraljice i Svetega Ladislava. Prvo je bila gradjena v gotskemu stilu, vuz Muru, no stradala je v poplave 1690., pa je zgradjena nova, na vuzvisine (vuz cestu prema Sv. Martinu).

Začetkom prošlega stoletja Mursko Središče se naglo razvija zahvaljujuči cesti i železnički prugi Čakovec - Lendava, zgradjenoj 1889. leta, ampak i eksploataciji nafte: vre 1850. počinje eksploatacija v obližnje Selnice i Peklenice. To je pospešilo i zgradnju naftovoda Selnica - Mursko Središče 1901. leta, prvega v ovemu delu Europe.
Tian chan

* Basic
* Specific

* Spouse

* Occupation
* Affiliation

## History

She and Lin Yi first met at a trial, upon their first meeting they accidentally kissed. After going through hardship together, she and Lin Yi became closer and she started growing feelings for Lin Yi.

She turns out to he the Young Master of the Sky Elixer Sect. She disguise herself as a male and only a few knows her true appearance. She pretends to be a lecherous young master, this is because of a great plan.
Železnička vozila

Železnička vozila su vozila štera se krečeju po šinah, predvidjena da vlečeju ili budu vlečena od strane vlečneh vozil (v ove vrste vozil ne spadaju tramvaji). Železnička vozila namenjena su prevozu putnikov, robe (tereta) ili za potrebe železnice. Ova vozila se povezuju u jedno ili več vlečneh vozil i jedno ili več vlečeneh vozil i tada tu skupinu vozil nazivamo cug.

Prema osnovne podele železnička vozila deliju se na:

▪ vlečna vozila - železnička vozila s vlastitem pogonom (lokomotive, motorni cugi)

▪ vlečena vozila - železnička vozila bez vlastitega pogona štera moreju služiti za javni prevoz putnikov (putnički vagon), za prevoz tereta (teretni vagon) i za posebne namene

▪ vozila za posebne namene - železnička vozila s vlastitem pogonom ili ono štero je vlečeno drugem vozilom, a služiju za železničke svrhe. Tu se vubrajaju vagoni za merenje, proveru, održavanje i izgradnju štrek, štrekneh postrojenj, kontaktne mreže, provere i merenje značajk vlečneh vozil, vagone pomočnega cuga, druge vagone za železničke potrebe i štrekna vozila.
Čun

Čun je menše plovilo koritastega oblika štero služi za prevoz ljudi i tereta rekami, jezeri ili drugemi vnutarnjemi vodenemi površinami (osim morja na području Republike Horvatske). Čun se more pokretati s vesli, menšem jedrom, a često i vanbrodskem motorom. Menše plovilo namenjeno plovidbi morjem na području Republike Horvatske naziva se brodica.
Južnoslavenski jeziki

Južno slavenski jeziki su jena od tri grane slavenskeh jezikov. Imaju 30 millijonov govornikov, vekšinom v jugoizhodne Europe. Geografski su razdvojeni od govornikov ostale dve skupine slavenskeh jezikov (Zahodna i Izhodna) pojasom govornikov Nemškega, Vugerskega i Rumunjskega jezika. Vsi južnoslavenski jeziki su spodobni. Prvi južnoslavenski jezik šteri se je rabil kak književni jezik bil je Starocirkvenoslavenski jezik, stvoren na temelju dijalekta iz okolice Soluna v 9. stoletju. Zadržan je kak jezik liturgije v nešterih južnoslavenskih pravoslavnih cirkvah.

Južnoslavenski jeziki su:

•zahodna skupina

* Slovenski jezik
* Kajkavski jezik
* Čakavski jezik
* Srpsko-Horvatski mazrojezik (šteri ima četiri službene varijante: Horvatsku, Srpsku, Bosansku i Črnogorsku)

•izhodna skupina

* Bugarski jezik
* Makedonski jezik
Ivanec

Ivanec je grad u Horvatske. Nahaja se v Varaždinske županije. Po popisu iz 2011. leta v gradu je živelo 13.758 stanovnikov.

Neslužbena himna grada Ivanca je "Poleg jedne vel'ke gore"

## Zemljopis

Grad Ivanec nahaja se v zahodnemu delu Varaždinske županije i zavzema južni del mikroregije gornjega porečja reke Bednje. Rasprostire se severnemi padinami središnjega dela Ivanščice, pripadajučem pribrežjem i delom doline reke Bednje. Zavzema površinu od 9581 hektarov. Područje grada Ivanca nahaja se izmed dva jaka europska cestovna pravca, Zagreb – Varaždin – Budimpešta i Zagreb – Krapina – Maribor – Graz. Ova dva pravca su prek Ivanca spojeni magistralnem cestovnem pravcem Varaždin – Ivanec – Sv. Križ Začretje.

## Povest

Ivanečki kraj zabiležen je na vsih arheoloških kartah sveta kak jeno od prveh boravišč ljudske vrsti. V špiljah Vindije, Velke (Mačkove) špilje na Ravne gore ter Severovem kamenolomu poleg Vuglovca občuvala su se nahajišča iz najstaršega razdoblja pretpovesti človečanstva. Okolica Ivanca bogato je nahajišče razneh predmetov iz prapovesti. Povesničari su potvrdili ka je Ivanec bil sedišče Reda Sv. Ivana Jeruzalemskog, srednevekovnega rimokatoličkega viteškega reda često nazivanega ivanovci po štereh je grad i dobil ime.

Potlam ivanovcov pripal je plemenitaški obitelji Petheö de Gerse. Iz doba ove obitelji je gradnja festunga, o čemu svedoči i darovnica kralja Ferdinanda iz leta 1564. Prvi sigurni podatek o postojanju festunga v Ivancu naveden je v dokumentu iz 1558. Pethei su svoje posede v Ivancu potlam prodali Ladislavu Erdödyju. Od sredine 19. stoletja do tridesetih letih 20. stoletja povest festunga i naselja Ivanca vezuje se vuz obitelj Kukuljević-Sakcinski. Oni su se ženidbenem odnosom povezali s obitelji Petheö de Gerse i na taj način nasledili delove belsko — ivanečkega imanja. Ladislav Kukuljević Sakcinski je 1867. celi posed s gradom kupil i vredil stari grad. Vlastelinstvo je ostavil nečaku Božidaru Kukuljeviću, najmlajšemu sinu Ivana Kukuljevića-Sakcinskeg. On je tvorec denešnjega ivanečkega parka, šteremu je vupravo on dal oblik engleskega perivoja, tak kaj je prevredil zapuščeni ribnjak i livadu. Zaradi dugova Božidarev sin, Radovan Kukuljevič vustupil je vekšinu ivanečkega poseda dr. Josipu Šabanu leta 1934. Kukuljevičev grad, spomenik ivanečke prošlosti, spaljen je leta 1943., a preostale dve kule zrušene su leta 1959. Tem grubem činom zbrisan je vsaki površinski trag Starega grada Ivanca.

V Ivancu je 1956. leta otprta prva moderna samoposluga v Horvatske prema vuzoru vidjenemu prilikom prezentacije na Zagrebačkemu velesajmu. Navodno su košare za samoposlugu nabavljene v košaračke radionice Lepoglavskega rešta.
Kaptol

Kaptol je povesna zagrebečka četvrt sa starum arhitekturom. Nastala je kak samostalno naselje v srednjemu veku, osnivanjem Zagrebečke biskupije 1094. leta. Njezinim vurbaniziranjem i spajanjem s Gradecom, formiral se je grad Zagreb. Vulica Kaptol na području ispred katedrale ima oblik placa, a prema severu se sužava i postaje vulica. Velkem kaptolskem placom dominira zagrebečka katedrala okružena zidinami i nadbiskupskem dvorom. V sredini placa je fontana s kipom sv. Marije iz 19. stoletja.
Severno od Kaptola se nahaja vulica Nova Ves.
Pula

Pula (tal. Pola, istrovenetski Poła, istriotski Puola, lat. Pietas Iulia, čak. Pul, slov. Pulj, njem. Polei), grad v Horvatske. Najvekše je mesto Istarske županije, leži na jugozahodnemu području istarskega polotoka v dobro zaščičenemu zaljevu.

Grad ima dugu tradiciju vinarstva, ribarstva, brodogradnje i turizma, a vujedno je i tranzitna luka. Pula je administrativni center Istre išče od rimskega doba.
Prigorski dijalekt

Prigorski se poveda na vuskemu području Pokuplja pa vse do Samobora. Akcentuacijom je spodoben zagorsko-međimurskemu dijalektu, no razlikuje se vokalizmom. Samoglasno l i stražnji nazal su dali u (jabuka, zub, itd.), šva je dalo a, ili je ostalo neizmenjeno (gladen → gladan). Jat je ostal neizmenjen (zaprto e), osim na južnemu delu gde se javljaju i ikavizmi (mleko/mliko). Praslavenski t' i d' dali su ć i j, a -stj, -skj i -zdj, -zgj dali su -ś i -ź. Ista akcentuacija se nastavlja Kupom i v izhodnemu delu Goranskega dijalekta.

Negda se kak izdvojeni (pod)dijalekt izdvaja samoborski. Govor sadrži mešavinu čakavskih i kajakvskih osobin, ter je pretpostavka da je nastal mešanjem pučanstva štero je bežalo pred Turki.
Europa

Europa je zahodni del Euroazije. Izdvajanje Europe od Azije poteče išče od antičkega doba. Stari Grki razlikovali su Europu kak kopno zahodno od morskeh prolazov Bospor i Dardaneli i Aziju kak kopno izhodno od teh prolazov. V kasneših stoletjih došlo je do spoznaje ka su Europa i Azija široko povezane i da nekše izrazite prirodne meje na kopnu nema. Itak, zbog tradicije, ampak i zbog povesnih i kulturnih razlik sačuvala se podela na Europu i Aziju. Moremo zaključiti ka je v tradicionalne podele Europe i Azije meja dogovorena. Kopnena meja Europe i Azije proteže se od Jugorskega polotoka na severu, prohaja gorjem Vural i nastavlja rekom Vural do Kaspijskega jezera. Izmed Kaspijskega jezera i Črnega morja prohaja Kavkazom. Na morju meja prohaja črez morske prolaze Bospor i Dardanele. Površina tradicionalno omejene Europe približno iznosi 10,1 milijonov četvorneh kilometrov. Vsakak treba vuočiti ka se tradicionalna meja Europe i političke meje, odnosno meje pojedinih držav ne poklapaju. Jasno je da iz tradicionalne podele Europe i Azije sledi da su Rusija, Kazahstan i Turska istodobno i europske i azijske zemlje.

   Meje kontinenta odredjuju gorje i reka Vural, Kaspijsko jezero i Kavkaz na izhodu, Atlantski ocean na zahodu, Sredozemno morje, Črno morje i Gibraltarski tesnec na jugu ter Severno ledeno morje na severu. Proteže se od 9° 30' zahodne zemljopisne dužine do 68° 5' izhodne zemljopisne dužine i od 71° 11' severne zemljopisne širine do 36° severne zemljopisne širine. Vukupen broj držav v Europe je 44, a nekolko držav spada v Euroazijske države: Kazahstan, Rusija i Turska.

V Europe se vekšinom govoriju Indoeuropski jeziki, šteri se deliju na Germanske jezike, Romanske jezike i Slavenske jezike.
Yu Ning

* Basic
* Specific

* Spouse
* Relatives

## History

She was Lin Yi's love interest, back when he was special agent under the code name "Eagle".

Lin Yi saves her from robbers and gets injured because of that. they decide to hide in a cave to recuperate. Yu Ning gets more attracted to him when he holds her because she had a cold. afterwards she kept asking to be embraced or hug him because she was scared. She was scared because wolves were surrounding their cave camp.

Yu Ning is the pride of the Hidden Yu Family. if she accepts the inheritance she would become the heir to the Family. He left her after learning of her family background and thinking he wasn't good enough.
Nova Ves

Nova Ves je jedna od najstarših zagrebečkih vulic, ampak i naziv za del grada, štera se proteže od Kaptola na jugu do Gupčeve Zvezde na severu.
Prvi povesni trag Nove Vesi nahaja se v dokumentih iz 1334., tad se to naselje naziva Villa. Ponovno se spominje 1361. ovaj put kak naše novo selo pored cirkve sv. Ivana Krstitelja, štero se nahaja v obližnje Male vulice. Prvotno se ovo naselje vuz tadašnju velku cestu zvalo Lepa Ves, no vubrzo se vustalilo ime Nova Ves. Stanovniki Nove Vesi - Purgari Novoveški kak su se nazivali, imeli su približno ista gradjanska prava poput svojih susedov na bregu Grič, a to se svodilo na pravo da sami zebraju svoj magistrat, pod vuvetom da su predhodno platili porez Kaptolu.
Purgari su v svojih skromnih hižah duž vulice imeli vlastite obrtničke radionice. Nova Ves je stoletji bila stanišče 12 prebendarov Zagrebečke katedrale šteri su skrbili za oltare v katedrale. Negda su stanovali v malih drevenih hižah, ampak su one tekom 18. st. i 18. stoletja zmenjene hižami grajenemi od cigle. Vekšina tih prebendarskih kurij občuvala je izgled do denes, tak da je Nova Ves i denes vulica puna prizemnic. Na početku 18. st. jedino se isticala dugačka, zidana jednokatnica Doma za nemočne sve čenike.
Skup sa susednum Tkalčičevum vulicom (štera je paralelna Novi Vesi), Nova Ves je denes jedna od glavnih turističkih atrakcij povestnega Zagreba. Denes je Nova Ves pretežno stambena zona, sa nekaj restoranov i kafičev , koncem 1990-eh je na Nove Vesi zgrajen trgovečki center - Kaptol Centar, v gradnji je jošče jeden trgovački center v neposrednemu susedstvu Prebendarski vrtovi.
Vukomeričke gorice

Vukomeričke gorice (jošče nazivane Vrhovlje, Vrhovje) nisko su gorje nastalo v neogenu (mlajši tercijar), negda je to gorje nosilo starohorvatski naziv Gora Pomena.

One su bregovit kraj s najvišešem vrhom Režidovkom (255 m), a pružaju se v smeru severozahod-jugoizhod od Žumberka pa vse do Kupe.
Vukomeričke gorice v geografskemu smislu tvoriju jugozahodnu meju Turopolja, no zaradi kulturneh spodobnosti s turopoljskem krajem se one v socio-kulturalnemu smislu vbrajaju v Turopolje.
Moslavečka gora

**Moslavečka gora** nahaja se v središnje Horvatske na meji Belovarsko-bilogorske županije i Sisačko-moslavečke županije. Spada v staro gromadno gorje bogato rudnem bogatstvom (granitom ter nahajišči nafte i plina). Najvišeši vrh je — Humka 489 m n.v. Značanijneši vrhi jošče su: Vis (444 m n.v.), Kaluđerov grob (437 m n.v.) i Mjesec (354 m n.v.). Moslavečka gora je zaprav nisko bregovito područje štero prekriva prec velku površinu od oko 1350 km². Prirodno je ojemena triju rekami: Česmom, Lonjaom i Ilovom.

Naziv je dobila verjatno iz latinskega naziva Mons Claudius, po rimskemu cesaru Klaudijušu. V srednjemu veku je jošče nosila naziv Garjevica, prema garu preostalem potli paljenja šume. I denes se taj naziv rabi za del gore, a sačuvan je i v nazivih mestih poput Garič-grada, Podgariča, Garešnice, itd.

Moslavečka gora obrasla je gustemi šumami bukve, hrasta kitnjaka, graba, kostanja, črne jalše i breze, a v nižih predelih su vočnjaki i vinogradi.

Moslavečka gora je zvir rud ter ima više kamenolomov od štereh su neki napuščeni. Najznačajnejši su Pleterec i Mikleuška. Dragulj zvadjen iz Moslavečke gore je v korune norveške kraljevine. Moslavečki granit krasi zagrebečku katedralu i prvo postolje spomenika banu Josipu Jelačiču.

Na Moslavečke gore postojiju ostatki stareh festungov, najopoznatejši je Garič-grad, šterega je zgradil ban Stjepan Šubič, zatem su tu jošče festungi Jelengrad i Košuta grad (Košutgrad). V blizine Grič-grada se nahajaju i ostatki srednjevekovnega pavlinskega samostana Bela cirkva.

Planinarske steze dobro su označene. Rad ju posečuju planinari, ljubitelji biciklizma i obični ljubitelji španciranja čez šume. Na gori su izletišča Podgarič i Pleterec.

Zaščičena je od 2007. leta preventivno na tri lete v kategorije regionalnega parka. Status je dobila zbog krajobrazne i biološke raznolikosti. Drugem regionalnem parkom v Horvatske proglašena je 2011. leta.
Lily Rose Mumford

**Lily Rose Mumford** is an American child model and actress who portrays Gracelyn Chamberlain on *The Hybrid*.

## Biography

Lily Rose is a fraternal triplet with Tierney & Miley and started her career as an infant doing print and commercial work. She is best known for her portrayal of Josie Saltzman on seasons 7 & 8 of the CW's hit series The Vampire Diaries. She was adopted by her step-father in 2017 and has 6 other siblings! Two older brothers, an older sister, Tierney & Miley as well as a younger brother, Jaxon.

## External Links

* Lily Rose Mumford at the Internet Movie Database
* Lily Rose Mumford on Famous Birthdays
* Lily Rose Mumford (@lilyrose\_miley\_tierney) on Instagram
Severnočakavski dijalekt

Severnočakavski ili ekavski čakavski dijalekt je jeden od dijalektov čakavskega.

Govori se na području severno od srednjočakavskega dijalekta: v Izhodne Istre, okolici Žminja i Pazina, v Primorju do Bakra, na Cresu i severnemu Lošinju.

Govor Rijeke je negda pripadal ovemu dijalektu, ampak se pod vutecajem doseljavanja štokavskega razvil mestski govor Rijeke šteri je izgubil vekšinu čakavskih osobin.

V ovemu dijalektu jat je prešel v e, a samo iznimno ponegde i (npr. divõjka).

Dijelekt se zestoji od četri poddijalekta; otočnega (Cres) i del Malega Lošinja), primorskega (Opatija i okolica Rijeke), severoizhodnega istarskega (prehod prema Učki) i središnjega istarskega (okolica Pazina, Žminja i Labina).
Kotoriba

Kotoriba (vug.: Kotor) je opčina v Horvatske. Smeščena je v Medjimorske županije.

## Zemljopis

Kotoriba je smeščena na samem jugoizhodnemu rubu medjimorja, vuz reku Muru. Najbližeša mesta su Dolnja Dubrava i Dolnji Vidovec. Blizu je i meja s Vugerskom.
V blizini Kotoribe se vuz reku Muru nahaja zaščičeno područje Velki Pažut.

## Povest

Kotoriba je mlajše naselje nastalo za vreme Turskeh osvajanj. Prvi put se v zvirima spominje 1600. gda je potli pada Velke Kaniže del stanovnikov Serdahela pobegel v Kotoribu. Pavlin Josip Bedekovič spominje 1752. ka su Zrinski vuz meju od Legrada do Murskega Središča zdigli "kule" i naselili narod, šteri je trebal braniti meju od turskeh osvajanj.
On posebno spominje četiri sela kak središča te obrambe: Križovec, Dekanovec, Goričan i Kotoriba, šteremi vupravlja kapetan iz Legrada.
24.4.1860. je v Kotoribe otprta prva železnička postaja v Horvatske, na prugi štera spaja Velku Kanižu s Čakovcem.
Kotoripski govor je 2017. proglašen nematerijelnem kulturnem dobrom, a razlikuje se od ostaleh medjimorskeh govorov po temu kaj sadrži vnoge ikavizme ter značajni vutecaj Vugerskega na vsih jezičnih razinah.
Podturen

Podturen (vug.: Bottornya, prek.: Pottüren, ili Pottören) je opčina v Medjimorske županije. Konstituirana je 1993. na 3,142 hektarov v štere po popisu iz 2001. 4,392 stanovnikov.

Zestoji se od 6 naselj (stanje 2006), a to su: Celine, Ferketinec, Miklavec, Novakovec, Podturen i Sivica.

## Zemljopis

Podturen je najsevernejša točka Horvatske meje s Vugerskom , ter je jedina opčina v Medjimorju štera ima meju z dve države. Susedne opčine su Belica, Dekanovec, Vratišinec ter gradi Čakovec i Mursko Središče. Opčina Podturen spada med vekše opčine v Medjimorju i geološki se vuvrščava v područje pleistocenske ravnice vuz reku Muru.

Podturen je smeščen na reke Mure oko 7,5 km nizvodno od Murskega Središča na zemljopisne širine 46\*27'53N,

    zemljopisne dužine 16\*32'35E i nadmorske visine od 151m.

V Podturnu se nahaja jeden od najlepših krajolikov reke Mure i njene prirode, tu je rukavec od več menšeh rek štere se vlevaju v reku Muru.

## Povest

Cirkva sv. Martina (Sancti Martini) v Podturnu spada med najstarše župe v Medjimorju ar se spominje vre v prvem popisu žup Zagrebečke biškupije 1334. leta.

Turnišče, Turnischa, Tornitz, Sub Thuren, Bottornya su bili stari nazivi za denešnji Podturen, a kak trgovišče i gradsko naselje se spominje od 1688. leta. V Podturnu je 1698. l. živelo 40 obitelji. Na Medjimorskem vlastelinstvu od 1638 do 1688 je bilo popisano 6 gradskeh naselj med šteri je bil i Podturen.

Podturen pripada med starša mesta v Horvatske, ar se spominje vre 1300. let. ter 1688. dobiva ime Turnišče, tega su leta zabiležena i dva melina na reke Mure. 1887. ga Vugri preimenuju v Bottornya, a mesto postaje za njih strateški važno. Tu je prohajala cesta prema severnemu Medjimorju, Čakovcu, Murskemu Središču i ostalih mestih. V vreme vugerske vladavine stanovništvo je raslo. 1901. god. u Podturnu je začela delati državna škola na vugerskem jeziku. Nakon vojnih akcij 1848 i 1918., Podturen je bil priključen Horvatski. 1941. Je Medjimorje pak došlo pod vlast Vugrov i pripalo vugerski županiji Zala. Potli oslobodjenja 1945., Podturen ponovno dobiva svoje Kajkavsko ime i postaje zestavni del Horvatske. Tega je leta v Podturnu vuniščena cesta ter most prek reke Mure prema Vugerske, šteri su do denes ne obnovljeni.

Nedavno je objavljen internetski rečnik “Međimorski tolnačnik” šteri se bazira na govoru Podturna, a osim reči sadrži i vnoge fraze, stara narodna osebna imena, nazive rib v Mure i podatke o povesno-kulturne baščine Medjimorja.
Indoeuropski jeziki

Indoeuropski jeziki su prema broju govornikov najraširenejša jezična porodica na svetu. Imaju oko tri milijarde govornikov na vsih kontinentih, s čime s najvekša jezična porodica na svetu. Takša raširenost je posledica preje vsega geografskeh, političkeh i gospodarskeh razlogov, šteri su potaknuli širenje Europljanov i njihovega načina života po svetu. Največ prelomen dogodek v temu pogledu je otkritje Amerike leta 1492.

V pisanih izvorih su indoeuropski jeziki prisutni od železnega doba do denes, počevši s anatolskimi jeziki i mikenskem grčkem. Poleg afro-azijskeh jezikov imaju najdužešu povest pisaneh izvorov.

Vsi indoeuropski jeziki potečeju od praindoeuropskega (PIE) šterim se prema najširše prihvačene kurganske hipoteze govorilo oko 4500. pr. Kr. v stepah izmed Črnega morja i Volge, odakle se proširil na zahod v Europu i na jug v područja denešnjega Irana i Indijskega potkontinenta.

Veje Indoeuropskeh jezikov su:

• germanski jeziki

• ilirski jeziki

• albanski jezik

• grčki jezik

• keltski jeziki

• italski jeziki (vuključujuči romanske jezike)

• toharski jeziki

• baltoslavenski jeziki:

◦ baltički jeziki

◦ slavenski jeziki

• armenski jezik

• indoiranski jeziki

• anatolijski jeziki
Osijek

Osijek (vug. Eszék, njem. Esseg an der Drau) je grad v izhodne Horvatske. Smeščen je v ravnice na desne obale reke Drave izmed 16-ega i 24-ega kilometra od vušča v Dunav. Najvekši je grad v Slavonije, četvrti po vekšini grad v Horvatske ter sedišče Osječko-baranjske županije. Grad je industrijsko, vupravno, sudsko i kulturno središče. Osijek čini 7 gradskih četvrti: Tvrđa (stari grad, izgradjen vekšinom v 18. stoletju), Gornji grad, Donji grad, Novi grad (vuključujuči naselje Sjenjak), Industrijska četvrt, Retfala i Jug II. Osijek je grad s največ zelenila i zelenih površin v Horvatske; na području grada nahaja se 17 parkov s vukupnum površinom od 394.000 m².
Moravsko narečje

**Moravski jezik** (moravščina, češki moravština, moravský jazyk) je osporavan jezik, šterim poveda stanovništvo v Moravske. V Češke se službeno povedaju različita narečja češtine, s druge strane vnogi Moravci tvrdiju, da imaju poseben jezik.

Začevši od 19. stoletja se Moravski klasificira kak češko narečje. Stari dokumenti razlikuju Moravace i Čehe, ter moravski i češki jezik.

## Narečja

Narečja moravskega su:

* Hanáčko ili srednje-moravsko narečje (Znojmo, Třebíč, Brno, Olomouc, Přerov, Zábřeh i Šumperk)
* Vlaško ili izhodno-moravsko narečje (Břeclav, Hodonín, Kyjov, Uherské, Uherské Hradiště, Zlín, Vsetín). Ovo narečje ima dijalekatski kontinuum prema Slovačkemu jeziku.
* Laška narečja su prehodna narečja izmed moravskega i poljskega. Govoriju se v kraju Opave, Ostrave, Frýdeka i Místeka te Frenštáta pod Radhoštěm
* Jugoizhodno-moravsko narečje (Dačice, Jihlava, Žďár nad Sázavou) je narečje Češko-moravske vrhovine

Moravski jezik je sačuval vnoge arhaizme, ter ima za razliku od češkega vnogo več spodobnosti s ostalmi slavenskmi jeziki (ruski, horvatski, prekmurski, slovenski ter kajkavski).

## Pitanje moravskega jezika

Slovački intelektualci v 19. stoletju su se namerno zbližili moravskemu, ar su moravski i slovački jezik bili vrlo spodobni. Kasneše se raširil pogled, ka su Moravci etnička grupa Čehov i njihov jezik je lestor češko narečje. Češki intelektualci su ne bili spremni vklopiti moravščinu v češki književni jezik.
Varaždin

Varaždin je grad v severozahodne Horvatske smeščen vuz obalu reke Drave i središče Varaždinske županije.
Grad se nahaja v sjeverozahodne Horvatske vuz reku Dravu, v plodne aluvijalne ravnice štera se spušča prema Dravi v smeru jugozahod - severoizhod. Prema jugu ravnica se lagano vuzdiže v Haloze i Varaždinsko - topličku goru.
Grad se nahaja na vrlo važnemu zemljopisnemu području ter se s pravom naziva "severozapadnim vratim Horvatske". Tu se nahaja išče nedovoljno iskoriščen "horvatski koridor" Budimpešta - Zagreb - Rijeka, s prometnicami štere se odvajaju od izhodnega alpskega puta i priključuju se na važnu europsku transverzalu.
Varaždin, srednjovekovno naselje v 12. stoletju, pretvoreno je v sloboden kraljevski grad, 1209. godine. Sredinom 16. stoletja, kulturno je, političko i trgovečko središče, a od 1595. sedišče Slavonske krajine. od 1756. do 1776., Varaždin je bil glavno mesto Horvatske.
Ceckalci

Ceckalci (Mammalia) su jeden od razredov vnuter velke skupine živin s kraležnicom, a v tradicionalne sistematike su razvrstani v razred. Med najznačajneše osebine ceckalcov spadaju krzno i hranjenje podmlatka mlekom - cecanje. Na svetu denes postoji 5.500 različitih recentnih vrst, štere se po nešterih podelah svrstavaju v 3 podrazreda: praceckalci (Prototheria), tobolčari (Metatheria) i placentalni ceckalci (Eutheria) v šteru, zoološki promatrano, spada i človek

Njihovi neposredni predki su zveroliki plazilci (Therapsida), izumrli plazilci, šteri su živeli na Zemlji v permu, tj. proti koncu paleozoika. V juri (sredi mezozoika) su se iz njih razvili prvi starinski ceckalci. Proti koncu mezozoika su vladali plazilci, pa su se med ceckalcih prvo razvili tobolčari (Marsupialia) i prvi placentalni ceckalci (Eutheria). V kenozoiku, pred približno 65 milion let je počel bujen razvoj ceckalcov. Denes živeči redi su se prvo pojavili v eocenu, porodice v olicigenu, rodi pa v pliocenu. Vrste ceckalcov, kakše poznamo denes, su se razvile v ledenih dobah (pleistocen), tj. pred menše od dva miliona let.
Denes se precenjuje broj ceckalcev na Zemlji na 4170 vrst. Broj je bez sumnje prenizek, ar s jedne strani išče otkrivamo nove, znanosti nepoznane vrste, a po drugi strani srečemo med sesalci vnogo tzv. skritih vrst. S suvremenemi raziskovalnemi metodami se denes i v Europe išče moreju pronajti nove vrste.
Guan Xin

* Basic
* Specific

* Spouse
* Relatives
* FnF

* Occupation

## History

Granddaughter of Miracle Doctor Guan Xuemin, she became a nurse through her own strength. She was engaged to Yang Ming's apprentice(Lin Yi) by her father before either of them were born, because of that, her father didnt know the name or appearance of the young man who would eventually marry his daughter.

## Plot

She first met Lin Yi when he saved her life by taking a bullet that would have killed her during the bank robbery. She later was the nurse that gave him a check up for that same injury.

Later, when her grandfather asked her to make dinner for his new business partner, she made the food taste terrible, to leave a bad impression on the man, so he wouldn't pursue her romantically. When she found out the business partner was Lin Yi, she apologized and asked him to not eat the food, promising to cook a better meal. Lin Yi wanted to give her grandfather stock in their new company, but he refused, so he gave it to Guan Xin instead.

After the Miracle Doctor Guan company debuted in an auction, Kang Zhaoming, from the rival Miracle Doctor Kang family, pursued her romantically to steal their medicinal recipes from her. He injured himself multiple times so she could treat him in the hospital, bribed his ex to prevent her from telling Xin about how he used and abandoned her, and stalked her home to talk to her father, in an attempt to win her affection. Instead he only increased her animosity towards him. He only stopped pursuing her when her father told him she had a fiance.

The news about her having a fiance caused her a lot of pain, because she had already fallen in love with Lin Yi, and did not know that he was her fiance.

## Relationships

### Lin Yi

She began to fall in love with him, but held herself back since he already has Tang Yin as a girlfriend.
Ravna gora

Ravna gora je niska planina v severozahodnemu Zagorju, severozahodno od Lepoglave, visoka je 686 m (Vrh). Del je Maceljskega gorja. Područje Gaveznica-Kameni vrh geološki je spomenik prirode od 1997. (nahajišča ahata i dr.). Nižeši su deli obrajeni (oranice, gorice), a višeši su pod šumami hrasta, bukve i četinjač. Podnožjem vodi cesta Lepoglava–Bednja–Trakoščan–Dolnja Višnjica.
Tang Ju

* Spouse
* Relatives
* FnF

* Occupation

## History

Lost his job and became a cripple after he was injured on the job and his company refused to compensate and pay his medical bills. This forced his wife to open a food cart to support the family and try to save up for his medical bills.

## Personality

He loves his family and is very depressed and regretful that they have been placed into such a dire situation due to his inability to work.
Đurđevečki Peski

Đurđevečki Peski (jošče se nazivaju Podravski peski, Horvatska Sahara, Krvavi peski) su ostatki jedine horvatske pustinje i geografsko-botanički rezervat.

Ta pustinja se nahaja na izhodnemu delu Đurđevca.
Peski su nastali kak pesek i mulj štere transportira reka Drava s Alp. On se zatem taloži v Podravske nizine gde ga veter raznosi i gradi dine.
To je zaščičeno botaničko područje, osebujneg stanišča s velkem brojem endemičkih vrsti, jedinstvene flore i faune, ter vidljivimi obliki peščanih din. Površinom zavzema oko 20 hektrov i del tega je 1963. proglašen posebnem geografsko-botaničkem rezervatom kak lehko prepoznatljivo i jedinstveno stanišče v Horvatske. Tu se nahaja prek 300 vrsti leptirov. Na delu pustinje se nahaja đurđevečka gradska četvrt štera se po te pustinje zove Peski. Ona je odvojena od ostatka Đurđevca potokom Čivičevec.
Za pošumljavanje Đurđevečkeh peskov zaslužen je industrijalec Emanuel Braun.
Koprivničko-križevečka županija

Koprivničko-križevečka županija je smeščena v severozahodnemu delu Horvatske. Županijsko sedišče je mesto Koprivnica.

Površinom od 1.746 km2 sedamnaesta je županija po vekšini v Horvatske. Severoizhodni del županije čini dolina rieke Drave na šteremu prevladava poljoprivredna delatnost sa značajnemi nalazišči nafte i zemnega plina. Planina Kalnik, štera je pretežno šumovita zavzema velki del županije, a na delu županije se nahajaju i zahodni deli Bilogore. Vekša naselj ovega prostora su Koprivnica, Đurđevec i Križevci.
Zemlja

Zemlja je tretji planet po redosledu vudalenosti od Sunca i najvekši med nutarnjimi planeti. Prosečno je od Sunca vudalen 149,6 milijonov kilometrov, kaj se vzema kak astronomska jedinica, mera vudalenosti (AJ). Zemljina putanja ja ne jako izdužena, numerički ekscentricitet Zemljine staze iznosi 0,016 79, zbog čega se Zemlja Suncu približi za 2,5 milijonov kilometrov (perihel, oko 4. sečnja) ili vudalji za jednako tolko (afel, oko 4. srpnja). Ekscentricitet se v 100 000 let menja za iznos od približno 0,003 2 do 0,005 7. S vremenom se menja i položaj Zemljine staze v ravnine gibanja, pa letni progradni zakret perihela (pomicanje v smeru ophoda oko Sunca), potaknut vutecajem planetov i relativističkem vučinkom, iznosi 11,63".

Zemlja ima svojstvenu topografiju (71% kore prekriveno je vodom), ima atmosferu s dušikom i kisikom, ter biosferu. Jedini je poznati planet šteri ima oceane, atmosferu s vnogo kisika i živu geološku aktivnost. Do te raznolikosti, šteru nema nijeden poznati drugi planet, dohajalo je v toku razvoja. V oblikovanju atmosfere, na primer glavnu vulogu imeli su procesi v organske tvari. Posebno, morske alge (modrozelene alge) izdvajaju iz atmosfere vugljikov dioksid i oslobadjaju kisik. Promatrana iz daljine, Zemlja je plavi planet. Zemlja je planet na šteremu živi človek i jedini nama poznati planet na šteremu postoji život. Smatra se da je Zemlja nastala pred otprilike 4,6 milijard let.

Več od dve tretjine zemljine površine prekriveno je morjem, a ostatek činiju kontinenti i otoki.
Lastovski dijalekt

Lastovski dijalekt ili jekavski čakavski dijalekt je jeden od dijalektov čakavskega.

Govori se na području otoka Lastova. Jekavskem čakavskem se govori išče v Janjine na Pelješcu i v Bigove v Črne Gore, ter je on verjatno negda zavzemal vekše područje.

Govor sadrži spodobnosti s govori južnočakavskeh dijalektov, a glavna razlika je prehod jata v je (kak i v Dubrovniku čiji je del Lastovo dugo bilo), čime sledi hr. standard. S obzirom na mali broj govornikov, Josip Lisac ga stavlja na status jezične oaze, a ne dijalekta.

Poleg zamenice ča šteru išče rabiju neki starci iz Lastova, Janjine i Bigove, istodobno se vekšinom izgovara jedinstveno je bez razlikovanja kratkega i dužega jata. V izgovoru j zamenjuje lj, š je vmesto č, čr- vmesto cr-, šć vmesto št, završno -on je vmesto -om, a naglasek je delom pri kraju reči.
The Hybrid

***The Hybrid*** is an American fantasy/horror show developed by Aiyanna Roldan. The series mainly stars Chris Wood as Christopher Chamberlain, Nina Dobrev as Charlotte Chamberlain, James Franco as Grayson Blackwell and Matt Ryan as Alexander Evermest.

## Main Cast/Characters

* Chris Wood as Christopher Chamberlain
* Nina Dobrev as Charlotte Chamberlain
* James Franco as Grayson Blackwell
* Matt Ryan as Alexander Evermest
Strahinjščica

Strahinjščica je planina v Horvatske. Na zahodu ju od Kostelskega gorja razdvaja dolina rečice Krapinice, na sjeveru ju okružuju reke Žutnica i Bednja, na zahodu se na nju nastavlja Ivanščica, a na jugu su mesto i reka Krapina. Duga je oko 8 km, a široka do 3 km kaj ju čini vrlo strmom. Navišeši vrh (Sušec) nahaja se na srednjemu grebenu s 847 m. Ostali poznatejši vrhi su Sakola ili Sekolje (740 m) i Gorjak (685 m). Ogranci Strahinjščice razgranati su v Krapinsko, Radobojsko i Mihovljansko humlje.

Oko Strahinjščice se pojavljuju termalne vode.
Jugozahodno istarski dijalekt

Prostire se v zahodnemu delu Istre južno od Mirne, dalekt je nastal od naseljenika s izhoda dalmatinske Zagore izhodno od Cetine i juga zahodne Hercegovine, šteri su govorili južnočakavskem ili prehodnem štokavsko-čakavskem govorom. Pretpostavlja se da su njegvi govorniki v prošlosti pripadali cetinsko-biokovskemu dijalektu i južnemu poddijalektu zahodno humskega dijalekta (okolica Ljubuškega).

To je najrasprostranjenejši čakavski dijalekt v Istre.

Govor sadrži mešavinu čakavskeh i štokavskeh osobin. Pretpostavlja se kak je nastal v Istre nakon selb vuglavnem iz 16. stoletja, a njegvi govorniki su potekli iz Dalmacije, vuglavnem zaledja Makarskega primorja gde se govoril pretežito štokavski ikavski dijalekt s čakavskemi osobinami, šteri se iseljavanjem i zadržavanjem govornikov na šibensko-zadarskemu području dodatno čakaviziral.

Tem dijalektom se govori od krajnjega juga (od Premanture), zahodnum obalom Istre vse do vušča reke Mirne (do Tara). Ovemu dijalektu pripada i vodička oaza nekolko sel (Vodice, Jelovice, Dane, Trstenik, Rašpor itd.) v severoizhodne Istre (Ćićarija).

V ovemu dijalektu jat je prešel v i: lip, divojka, mriža, srića.

Dijalekt je pretežito štakavski ("ognjište", "dažditi"), ampak je ne opčenit kajti su ščakavski primeri ne retki.
Legrad

Legrad je opčina v Horvatske. Nahaja se v Koprivničko-križevečke županije. 2011. leta je opčina imela 2,241 stanovnika.

## Opčinska naselja

Opčina se zestoji od mesta: Antolovec, Kutnjak, Legrad, Mali Otok, Selnica Podravska, Velki Otok i Zablatje.

## Zemljopis

Opčina Legrad smeščena je v severozahodnemu delu Horvatske blizu vustja Mure v Dravu i meje s Vugerskom. Opčina na jugu meji s opčinami Drnje, Đelekovec i Rasinja, na zahodu meji s opčinom Mali Bukovec v Varaždinske županije, na severozahodu s opčinami Kotoriba i Dolnja Dubrava v Medjimorju, a na severu s Vugerskom. Na izhodu opčine se nahaja zaščičeno područje Velki Pažut.

## Povest

Legrad se spominje od 1384. leta kak naselje v Medjimorju. V 15. stoletju je dobil status trgovišča (oppidum), a od 1610. leta ima svoj grb. V 17. stoletju dodelen mu je privilegij slobodnega trgovišča, a sredinom 17. stoletja kratko se spominje kak grad. V 16. stoletju vlazi v zestav poseda Zrinskeh šteri vuspostavljaju sedišče Legradske ili Medjimorske kapetanije, ter gradiju 1567. leta protiosmanski festung. Izmed 1577. i 1579. ter 1600. je kratko vreme bil pod Turskum vlastju. Tekom 17. i 18. stoletja v Legradu se razvijaju trgovina i cehi. Od 1671. deluje tridesetnica, a od 1682. se spominje solana. Koncem 17. i začetkom 18. stoletja Legrad ima več od 3000 stanovnikov i najvekše je naselje županije Zala, ter jedno od najvekšeh naselj v severozahodne Horvatske. V blizine je 1661. zgrajen festung Novi Zrin, šteri su Turki zrušili 1664. Legrad se je nakon poplave, 1710. leta, zmenom toka reke Drave, našel na desne, podravske obale reke Drave, i tak prestal biti del Medjimorja. Legrad je do 1918. leta bil v zestavu vugerske županije Zala, a kratko, od 1848. – 1861. leta v zestavu Horvatske. Tekom II. svetskega rata, od 1941. do 1945. bil je pod vugerskum okupacijom.

Zanimljivo je ka je Legrad je v druge polovice 19. stoletja dobil železničku stanicu s denešnje vugerske strani reke Drave štera je do pred nekolko let nosila naziv Legrad.

Naselje Kutnjak prvi put se spominje 1495., v popisu domov za kraljveski porez plemičkega sudca Demetrija v Križevačke županije šteri su vbirali pečuški kanonik Andrija, senjski kapetan Gavan iz Zagreba i ban Ivaniš Korvin. 1507. leta posed „Kothnyak“ od 13 domov poseduje magister Franjo. Treba spomenuti ka je od 21. veljače 1512. do 24. prosinca 1512. leta v Kutnyaku horvatski ban i velki vugerski paladin, Emerik (Mirko) Perenyi pisal devetnaest svojih odluk. V 20. stoletju na lokacije Lunjkovec – Kutnjak pronajdeni su zviri geotermalne vode sa temperaturom od 140 stupnjev, ter je voda isplativa i za dobivanje električne energije čez projekt zgradnje termoelektrane, kaj je prva faza hasnovanja teh geotermalneh bušotin.

Ostala naselja v zestavu opčine – Veliki Otok, Mali Otok, Selnica Podravska, Zablatje, Kutnjak i Antololovec, spominjeju se kak jedno od žarišč „Podravske seljačke bune“ 1755. leta.