Història de Catalunya (part I)

**Tema A.1.**

## **Història de Catalunya I**

### **1.       L’antiguitat a Catalunya**

La història de Catalunya no comença pròpiament fins a l’edat mitjana. L’historiador **Vicens Vives** la va definir com a “redós” i “passadís”. La resta humana més antiga és l’home de Talteüll, al Rosselló fa 450.000 anys. Cal destacar també la mandíbula de Banyoles fa 70.000 anys.

Prehistòria -> Període Iber -> Període romà -> Període
visigòtic -> Edat Mitjana -> Edat Moderna -> Història contemporània-> Segle XX

### **2.       La Catalunya romana**

Durant les guerres púniques entre Roma i Cartago va ser quan els romans van desembarcar a Catalunya (**218 a. De C**).
**Gneu Corneli Escipió** arribava a
Empúries. La ciutat més important de Catalunya era **Tarraco** i disposava d’una xarxa urbana ben comunicada, com **Via Augusta**. El contacte del llatí amb les llengües existents va propiciar naixement de noves com el català. El sistema social i econòmic es basava en l’esclau. La crisi (**s III**) del sistema socioeconòmic esclavista va comportar transformació de l’imperi. Entre el V i VIII els visigots van conformar una entitat política amb
Toledo com a capital. El **711**, bandes armades del nord d’Àfrica van entrar i ocupar la península.  Al **720** ja s’havia produït l’ocupació sarraïna.

### **3.       El naixement de Catalunya**

Se situa entre els segles IX i X. L’antecedent polític immediat el troben en la creació de la Marca Hispànica que va impulsar **Carlemany**.

En la batalla de **Poitiers**, el cabdill franc Carles Martell va expulsar als sarraïns el **732**. Fracàs de la conquesta de Saragossa el **778**. El lliurament a **Carlemany** de Girona (**785**) o la conquesta de Barcelona (**801**) van emmarcar un territori conegut com **Catalunya Vella**. Aquest territoris es van dividir en comtats. **Carlemany** volia establir la frontera amb els sarraïns a l’Ebre. No ho va
aconseguir. **Guifré el Pilós** va fundar el **Casal de Barcelona** i va reunir diferents comtats per repobla les planes interiors de Catalunya. Amb **Borrell II** l’any **988** s’aconsegueix la independència de fet dels comtats catalans.

### **4.       La Catalunya feudal (s.XI-XII)**

Es comença una expansió cap a la Catalunya nova que porta les fronteres fins a Tortosa el **1148** i Lleida i Fraga el **1149**. El **1137** **Ramon Berenguer IV** es casa amb **Peronella d’Aragó,** filla deRamir el Monjo**,** i es forma la **Confederació Catalanoaragonesa (**unió dinàstica**).** No es van poder mantenir els drets d’Occitània. **Innocenci III** va promoure la croada contra els càtars. La batalla de **Muret** (on mor el mateix Pere el Catòlic) va significar la fi del domini catalanoaragonès sobre aquestes terres. Les relacions feudovassallàtiques eres regulades pels usatges de Barcelona.

### **5.       L’expansió catalanoaragonesa**

**Jaume I el conqueridor** va ser qui va iniciar l’expansió de la corona Catalanoaragonesa en dues direccions: Mediterrània i el sud peninsular:

* **1229 i 1235**: Conquesta de Mallorca, Menorca i Eivissa.
* **1232 al 1244**: Conquesta de Valencia.

Els descendents de Jaume van anar ampliant les terres amb:

* Sardenya, Sicília, Nàpols, els ducats grecs d’Atenes i Neopàtria i les instal·lacions comercials del nord d’Àfrica. Entre **XIII i XV** cal destacar les **Corts Catalanes** assemblea política formada per:

* El braç nobiliari.
* El braç eclesiàstic.
* El braç reial.

Les funcions de les **Corts** eren legislatives. En el segle **XIV** neix la **Diputació del General** que era una permanent de les **Corts** presidida per:

* Tres diputats. (un per cada braç)
* Tres oïdors de comptes.

L’estructura de govern de Barcelona amb una institució com el **Consell de Cent** (assemblea de cent prohoms) representaven els estaments de Barcelona:

* La burgesia comercial.
* Els mercaders.
* Els menestrals.

### **6.       La crisi de la baixa edat mitjana (s. XIV i XV)**

Entre els segles XIV i XV apareixen tres crisis:

* **Crisi econòmica:** **Pesta negra 1348**. El comerç de la Mediterrània va començar a ser pertorbat per la presencia dels turcs i per la competència amb Gènova i Venècia.

* **Crisi social:** Al segle XV hi hagué enfrontaments entre la Busca i la Biga, grups socials urbans, i també assalts als calls jueus. També hi hagué una guerra social entre pagesos i senyors. La **Guerra dels Remences** finalitza amb la **Sentencia de Guadalupe (1486),** auspiciada pel rei **Ferran II**, que regulava les relacions socials en el camp català durant l’edat moderna i va donar estabilitat als camperols catalans.

* **Crisi política:** Amb la mort de **Martí l’Humà** sense descendència (últim rei de la casa de Barcelona) força el **Compromís de Casp 1412** (amb la conseqüència de l’arribada de la dinastia Trastàmara), en que s’elegí Ferran d’Antequera com a rei de la corona d’Aragó.

### **7.       Catalunya en la monarquia hispànica i la Guerra dels Segadors (s. XVI-XVII)**

La monarquia hispànica tenia el centre polític a Castella i Catalunya vivia una decadència. El territori català era insegur i l’origen dels bandolers els trobem a en la petit noblesa arruïnada per la crisi i altres d’origen popular. Alguns disposaven de gran fama com Joan Serrallonga o Perot Rocaguinarda.
**Guerra del Segadors de 1640**. Entre els elements causants:

* **Guerra dels Trenta Anys** a Europa: La monarquia espanyola va haver de viure enmig de grans despeses i en un ambient bèl.lic.
* Les dificultats de la hisenda reial: El Comte duc d'Olivares, el 1625, va comunicar per escrit a Felip IV que calia imposar les lleis castellanes perquè les institucions catalanes no evitessin el pagament dels impostos al rei.

El comte duc d’Olivares va començar a imposar la **Unió d’armes**. Al final del anys 30 la monarquia va entrar en guerra amb França i l’exercit es va establir a

Catalunya. La població descontenta, per això, es produir una revolta social dels segadors a diferents ciutats (sobretot Barcelona) el **7 de juny de 1640**. Amb Pau Claris davant de la Generalitat. Les autoritats catalanes busquen ajut a França i el seu rei, **Lluís XIII** fou reconegut comte de Barcelona.

Finalment amb la **Pau dels Pirineus (1659)** Catalunya segueix pertanyent a la monarquia Hispànica i França es queda amb els comtats del Rosselló, la Cerdanya, el Vallespir i el Conflent.

### **8.       La Guerra de Successió i l’Onze de Setembre**

Carles II va morir sense descendència el **1700** i el **1701** Felip V entra a Madrid.

Això va generar un conflicte internacional ja que Anglaterra,
Holanda, l’Imperi Austríac i Portugal van formar la **Gran Aliança de la Haia** en contra d’aquesta decisió. El **1702** comença la **Guerra de Successió** i el1703 a Viena, l’arxiduc Carles es va proclamar rei de la monarquia hispànica. Felip V va venir a Catalunya, va reunir les Corts i jurar les constitucions però el 20 de juny de **1705** Catalunya va signar amb Anglaterra el **Pacte de Gènova** en el que donaven suport a l’arxiduc Carles, a canvi d’ajut militar i defensar les llibertats. **Setmana Tràgica:** L’exercit s’encarrega de la repressió. Quan l’emperador va morir la corona va recaure a l’arxiduc. A partir d’aquí es crea el **tractat d’Utrech el 1713.** Catalunya estava sola i va voler resistir. L’Onze de Setembre de 1714 la ciutat de Barcelona queia en mans de les tropes filipistes**.** El conseller en cap Rafael de Casanova era ferit. De seguida el rei va crear el **Decret de Nova Planta el 1716** iabolia institucions catalanes.

### **9.       Les transformacions del segle XVIII**

Del **1712 al 1787** Catalunya doblava la seva població de 470.000 a 900.000 habitants. Barcelona arribava a final de segle amb 100.000 habitants.