Németalföldi Kereskedelmi Unió (NKU)

## A királyság sorsa a birodalom elleni háborúban. (1799-1805)

Az 1799-ben megindított birodalom elleni hadjáratban Hollandia nem állt egyik oldalra sem viszont szabad áthaladást biztosított a francia hadseregnek.

A Drezdai csata után egyre több francia katona jelent meg a térségben ami gyakran zavargásokba torkollottorkollot és néhol lázadások is kitörtek amiket a franciák levertek.

Napóleon császárrá koronázása után lemondatta a királyt majd ellenőrzése alá vonta a Holland területeket és a kereskedelmet. 1805-ben a császár öccsét Louis Bonaparte-t nevezte ki a területek kormányzójává és ez egészen a császár haláláig tartott.

## Az 1816-os forradalom.

1816-ban a holland kereskedők megelégelték ,hogy a franciák irányítják a kereskedelmet és egy forradalmat szerveztek Louis ellen. Augusztusra 20000 embert gyűjtöttek össze és zsoldosokat béreltek a sereg élére. Napóleon azonnal kimenekítette öccsét az országból viszont a felkelőket nem tudták leverni. Az ország nagyrészt felszabadították majd elindultak a francia határ felé annak reményében ,hogy ha betörnek az országba békét tudnak kicsikarni viszont nem számoltak ,azzal hogy a császár egy gyorsan felállított 7000 fős sereggel várja majd őket a schelde folyó partján. A csata első felében úgy tűnt a túlerő felülkerekedik az újonc francia erőkön viszont a második felére a csata megfordult. A közelben állomásozott egy francia század **Willem Alexander** vezetésével aki úgy döntött parancs nélkül beavatkozik és hátba támadta a felkelőket amivel megnyerte a császár számára az Antwerpeni csatát.

## 1818 után.

A császár halála után a rendszer össze omlott és a Grande Armée nagy része ki vonult Hollandiából csak néhány ezren maradtak rendfenntartó erőnek. A gazdagabb holland kereskedők ismét kaptak az alkalmon és elkezdték Louis ellen hangolni az embereket majd felfegyverezték őket.

### A Goedereni tavasz.

1819 tavaszára már pattanásig feszültek a húrok. A francia logisztika tragikus volt és a katonák nem kaptak utánpótlást Louis pedig vissza vonult a palotájába és tudomást sem vett a területei állapotáról. Úgy gondolta a nagy Napóleon öccse ellen úgy sem mernek fellázadni. (Ezzel ellentétben már a katonák is ellene voltak.)

Április 7.-én Goederen-ben este 8-kor az éjszakában megindultak a forradalmárok. A katonákkal egyesülve elfoglalták a hivatalokat és a fegyverraktárakat majd Louis palotája felé vették az irányt. Néhány általa támogatott kereskedő felbérelt 3000 zsoldost a palota védelmére de ez nem sokat ért a 4000 katona és 10000 felkelő ellen. Este 10-re már betörték a palota ajtaját és közelharcba kezdtek. A harcok közepette egy gárdista rontott be Louis szobájába majd néhány másodperc hezitálás után rálőtt és holtan esett össze az az ember akinek a bátyáért 1 évvel ezelőtt az életét áldozta volna.

### A forradalom után.

A kereskedő házak egyesítették erőiket viszont szükségük volt egy uralkodóra aki mindenkinek megfelel és akiben mindenki megbízik ,hogy igazságot tegyen egy esetleges házak közti konfliktus esetén és aki letudná csitítani a lázongó népet. A választás végül az ifjú 22 éves Willem Alexanderre eset aki a francia helyőrséget vezette a palota ellen és számtalan egyébb sikert ért el a francia hadseregben emellett pedig még holland származású is.

### Ma (1820)

Jelenleg a NKU próbálja vissza állítani az 1805 előtti hatalmát a vissza szerzett holland és a zsákmányolt francia hajókkal. Jelentős szerepet játszik a birodalom amerikai és ázsiai kereskedelmében de nem agresszív és nem fenyeget senkit sőt próbálnak Ottokár bizalmi körébe férkőzni.