Maktabu

**Maktabu** on kaupunki Tiilasessa, Länsi-Ferditinassa ja on myös Tiilasen (Maktabun) tasavallan pääkaupunki. Maktabun kaupunkialueella asuu noin 10 miljoonaa ihmistä ja se on Ferditinan toiseksi suurin kaupunki.

## Historia

Maktabua pidetään maailman vanhimpana yhtäjaksoisesti asuttuna kaupunkina: eri arvioista riippuen kaupungin yleensä ajatellaan syntyneen muinaiselle, tärkeälle kauppa- ja markkinapaikalle noin 2000 eKr. Maktabun kaupunki kehittyi tähän vilkkaaseen toripaikkaan ja sen nimi on luultavasti tarkoittanut toria tai markkinapaikkaa.

Maktabun kaupungin ympärille kehittyi aluksi kaupunkivaltio, josta noin 1000 vuotta ennen ajanlaskun alkua tuli Maktabun tasavalta. Maktabun kaupungista tuli tasavallan pääkaupunki ja tasavallan saatua yliotteen alueensa kaupasta tuli Maktabusta alueensa vaurain kaupunki. Tasavallan liittäessä uusia alueita hallintaansa ja tasavallan senaatin ja myöhemmin Maktabun keisarin sijoituttua kaupunkiin siitä tuli maailman kiistaton kulttuurin, kaupan ja politiikan keskus. Maktabussa asui ajanlaskun alun tienoilla miljoona ihmistä ja se levittäytyi laajalle alueelle hävittäen sitä ympäröineen maaseudun. Kaupungista tulikin täysin tuontiriippuvainen tavaroiden suhteen, joskin kaupunki tuotti monia korkealaatuisia ja arvokkaita käsityötuotteita. Paavinistuin sijoitettiin kaupunkiin 300-luvulla.

Varhaiskeskiajalla Maktabu ryöstettiin useaan kertaan ja monet sen kaupunginosat tuhottiin täydellisesti. Pohjoisesta Kivierämaan yli tunkeutuivat vihamieliset angiheimot, jotka valloittivat kaupungin ja hallitsivat sitä noin sata vuotta vannottuaan uskollisuutta paaville. Näitä valloittajia paikalliset kutsuivat "*dialaislaiset",* josta johtuu myös Maktabun toinen nimitys Tiilanen (*Dialase) "Dialaislaisten maa".* Tästä sai alkunsa myös maktabunangenstanialainen väestö. Dialaislaisten vallan jälkeen paavi hallitsi itse kaupunkia luovuttaen välillä kaupungin hallinnan hänelle uskollisuutta vannoneille kuninkaille.

Maktabun kaupungin ympärille syntyi 600-luvulla yritys luoda uusi valtio alueen vakauttamiseksi, jota kutsutaan nimellä Maktabun kuningaskunta. Kuningaskunta sai vakautettua maan oloja, mutta sen suurin vihollinen, etelästä tullut aggressiivinen dunarien sotilassääty uhkasi vakautta. Dunarien ja Maktabun välillä käytiin dunarsodiksi kutsuttuja sotien sarjaa, kunnes vuonna 933 sodat huipentuivat dunarien suuriruhtinaan Fyodor II:n suorittamaan Maktabun valloitukseen. Tämä johti Ferditinan kuningaskunnan perustamiseen ja Fyodor teki Maktabusta pääkaupunkinsa. Tämä toi kaupungille viimein kaivattua vakautta, mikä johti sen uuteen kukoistukseen keskiajalla.

Keskiajalla Maktabu oli edelleen maailman kiistaton politiikan, kaupan ja kulttuurin keskus. Sydänkeskiajalla kaupunki nousi uuteen kultakauteensa ja sen väkiluku oli noin 600.000 asukasta. Maktabun kaupungin uutta nousua maailman keskukseksi auttoi huomattavasti kaupankäynti idäntietä pitkin Badakuksen kanssa, sillä Badakus hallitsi tuohon aikaan maailman kulttuurista ja teknologista edistystä. Niinpä Maktabusta tuli tärkeä ideoitten ja keksintöjen kohtaamispaikka.

Maktabun kaupungin asema maailman keskuksena alkoi heiketä 1500-luvulla; monien syiden summana kaupunki menetti merkitystään. Ensinnäkin Angenstanian yhdistyttyä ja tultua maailman johtavaksi suurvallaksi 1400-1500-lukujen taitteessa siirsi maailmanpolitiikan painopistettä Maktabun alueelta Angenstaniaan. Angenstanian-Badakuksen kauppa hävisi kokonaan Angenstanian vallattua siirtomaita ja tullen tuotannollisesti riippumattomaksi muista maista ja ferditinalaisten heikentäessä Badakuksen kauppaa heidän miehittäessään maata. Pispasburgin (Dunarsundin) perustaminen lisäsi kilpailua idäntien kaupasta ja myöhemmin Ferditinan keisarikunnan uudeksi pääkaupungiksi nimitetty Pispasburg kaappasi sijaintinsa vuoksi Maktabun aseman idänkaupan keskuksena.

Huolimatta laskukaudesta Maktabu säilyi vielä vuosisatoja Ferditinan suurimpana ja yhtenä koko maailman suurimmista kaupungeista. Angenstanian pääkaupunki Angensburg ohitti kaupungin väkiluvussa vasta vuonna 1622, mikä päätti Maktabun yli tuhat vuotta yhtäjaksoisesti kestäneen aseman maailman suurimpana kaupunkina. Dunarsund ohitti kaupungin väkiluvussa vasta 1860, jolloin päättyi kaupungin yhtäjaksoisesti 2000 vuotta kestänyt historia Ferditinan suurimpana kaupunkina.

Maktabu kärsi molemmissa maailmansodissa vaurioita: lisäksi vanhoja rakennuksia muutettiin uusiksi kerrostaloiksi kommunistiaikana, jolloin kaupunki oli Tiilasen sosialistisen kansantasavallan pääkaupunki. Vuosina 1946-1991 Maktabu oli jaettu Itä- ja Länsi-Maktabuun, joista itäinen puoli kuului Tiilasen sosialistiselle kansantasavallalle (Ferditinan kansantasavalta) ja läntinen puoli Tiilasen tasavallalle, joka toimi AAA-maiden kanssa. Vuonna 1991 Tiilasen sodan jälkeen kaupunki yhdistyi jälleen ja siitä tuli uuden Tiilasen tasavallan pääkaupunki.