Sigmar

**Sigmar** (historisk kendt som **Sigmar Heldenhammer**) er menneskeheden og Imperiets skytsgud såvel som gud for krig, magt, autoritet, fællesskab og fremskridt. I sigmarittisk teologi er han det højeste væsen, hvorigennem Skaberen kan erkendes og manifesterer selve universets uendelige kraft. Siden skabelsen er Sigmar blevet født og genfødt som utallige væsner. Til tider som en dødelig, andre gange som en gud, en ånd eller en essens og undertiden som ingen af disse, men som det særlige væsen han er. Sigmar Heldenhammer er derfor blot navnet på hans dødelige form som Imperiets grundlægger.

## Teologi og funktioner

En generel og god måde at se på Sigmars teologi og funktioner, er at se på hvordan sigmaritter opfatter sig selv og Sigmar på. Dette kan opsummeres i følgende punkter.

* Sigmar er det højeste væsen, hvorigennem Skaberen kan erkendes.
* De andre guder er vigtige dele af Sigmars vej og fortjener flittig respekt, fordybelse og tilbedelse.
* Sigmars mål er i sig selv at hele og forene Verden i det universelle og ubegrænsede fællesskab (Imperium).
* En konflikt med Sigmars modstandere er en kosmisk proces og er uundgåelig. Når Sigmar og hans tilbedere har knust deres modstand og brudt deres magt vil hele verden samles i Imperium.

## Kult

Den sigmaritiske kult er væsentligt yngre end de fleste andre religiøse kulte i den Gamle Verden. Men alligevel er det en af de mest udbredte kulte og strækker sig fra Westerlandene til det nordlige Saracenien. Sigmars kult er hovedsageligt opdelt i to grupper i form af to store og mægtige religioner: Teutonsk Sigmaritisme og Tevintrisk Sigmaritisme.

### Teutonsk Sigmaritisme

Den langt mest udbredte subgruppe af sigmaritisme og bliver praktiseret primært i Imperiet, men også Helvetien, Marienburg og Sarmatiens statsreligion er teutonsk sigmaritisme. Religionen forguder Imperiets kejser som Sigmars aftager og ledes af storteogonisten. Kirken har et strengt hierakisk system med utallige forskellige poster, roller og titler.

### Tevintrisk Sigmaritisme

Religionen minder på mange måder om teutonsk sigmaritisme, men varier på nogle afgørende punkter. Først og fremmest forguder de den tevintriske kejser som Sigmars aftager frem for Imperiets kejser. Kirken ledes også af en storteogonist og har et ligeså forvirrende og indviklet hieraki, dog er den væsentlige forskel mellem de to hierakier, at de tevintrisk sigmaritiske gejstlige alle er magikere eller magikundige. Religionen praktiseres i det Tevintriske Imperium, Zeta og Archaios.

### Andre Kulte

Udover de to store kirker, så tilbedes og agtes Sigmar også i de fleste andre religioner i den Gamle Verden. I classisismen og den reformede tro ses Sigmar, som en mægtig helgen eller gud, især den senere ses hos tilbedere af disse religioner i Imperiet. Der er dog bred enighed i disse om at trods at Sigmar er en gud er han ikke på niveau med de Ti, og må gå igennem disse for at manifistere skaberens magt.

I ulricanismen ses han de fleste steder på samme måde som i classisimen og den reformede tro, men i Imperiet tilbeder de fleste ulricanere ham på lige fod med de andre guder af de Ti, og især som en skytsgud for Imperiet, hvor Ulric så er skytsguden for hele menneskeheden.