recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Narva kosk

**"Narva kosk"**, 1933 ja 1940 väljaantud 1-kroonise nimiväärtusega postmark.

Kujundaja Karl Triumph, Riigi Trükikoja trükk.

Kaks eri väljaannet, müügile lastud 1. aprillil 1933 (mustjas-sinine, Eesti Muinsuskaitse Seltsi kataloogi järgi "hallikasmust", trükiarv 380.000) ja 12. aprillil 1940 (roheline, kataloogi järgi "mustjasroheline", trükiarv 200.000). Margikujutise suurus kontuurjooneni 30x20 mm (täpsustatult, 1940: "28,9x19,6 mm") margi suurus perforeerimise jooneni on 33,5x23,7 mm (1940).

Kirjeldus (1933): *1-kroonine postmark on põikiasetuv. Värv mustjas-sinine, ilma kaitsevõrguta. Margi ovaalne keskosa kujutab Narva koske; kose kummalgi kaldal on näha vabrikute ehitisi. Ovaalis, alumisel äärel peene mustjas-sinise kirjaga valgel põhjal ühes reas ümbritsetud peene joonega, sõnad "NARVA KOSK". Margi kummaski ülemises nurgas väikese riigivapi kujutis; vapikujutiste vahel kaares asetsev lint mustjas-sinise põhjaga ja lindil kahe valge täpi vahel valgete tähtedega sõna "EESTI". Margi kummaski alumises nurgas kilbitaolistel valgetel põhjadel püstseisundis mustjas-sinine ovaal, mille keskel valge number "1". Kilpide ülemisest äärest tõusevad ülespoole, kuni üle poole margi kõrgusest, margi ovaalse keskosa äärejoonte ja margi kontuurjoone vahelisele pinnale paigutatud lehelised ornamendid. Kilpide vahel, margi alumisel äärel, sirge reana valgete tähtedega mustjas-sinisel põhjal sõnad "ÜKS KROON".*

## Viide

1. ↑ https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1940/04/16/5 mitte 15. aprillil, nagu kirjanduses.

## Allikad

* Vambola Hurt, Elmar Ojaste. Eesti. 1986. Lk. 143-144. [1], [2]
* Postivalitsuse teadaanne (RTL 1933, 25)
* Uute 3-, 6- ja 15-sendiliste ja 1-krooniste postmarkide ning sisemaiste liht- ja vastusega postkaartide müügilelaskmise määrus (RT 1940, 32, 242)
* viki.filateelia.ee: 1933 ja 1940
Kojusoo

Kojusoo, eestistatud perekonnanimi (endine Bergmann).

Määratud Pärnu linna perekonnaseisuametniku otsusega 10. juunist 1940 uueks perekonnanimeks Olga Bergmann’ile.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379794/326519/page/13 RTL 1940, 41.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379808/326591/page/3 RTL 1940, 55.
Ilvesmets

Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Petseri valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Sabelino külas 2. novembril 1921 Andre[i] poja Mihaili, Mihaili poja Dmitri, Egori tütre Anna ja Mihaili tütre Anna poolt. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:282 Protokoll nr. 185.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/ILVESMETS Nimede statistika: Perekonnanime Ilvesmets statistika
Jüri Lenk

**Jüri Lenk** (22. jaanuar 1884 Olustvere vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa - 14. veebruar 1954 New York), eesti ärimees.

Kella- ja kullassepakaupade kaupmees Pärnus, Pärnu linnavolinik. Riidekaupluse kaubamaja "Ladu" kaasomanik Tallinnas, Valli 4. Arreteeeritud NKVD poolt 10. oktoobrist 1940 kuni 23. märtsini, siis vabastatud ja lubatud ümber asuda Saksamaale.
Artur Holberg

(Arthur Holberg) (3/16. oktoober 1906 Sauga vald, Pärnumaa – 1. aprill 1942 Sosva, Sverdlovski oblast, Venemaa), agronoom.

Vanemad Jaan Holberg (1858-1941) ja Riina Niderman (1866-1941).

Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskond 1928-1933 (lõpetas, „Niida talu nr. 10 organiseerimiskava”), liiviklane.

Teenis Ratsarügemendis 1927-1928, lõpetas Sõjakooli aspirantide kursused 1928. Lipnik (1928).

Põllumajanduskonsulent Pärnus, alates 1937 Tartu Eksporttapamaja juhataja.

Kaitseliidu Tartumaa maleva majanduspealiku abi (Kotkaristi kuldrist 21. veebruaril 1940).

Abikaasa Lilli Soosaar.

Arreteeritud 14. juunil 1941 Tartus, erinõupidamise otsusega 28. veebruarist 1942 mõistetud surma (§ 58-4) ja hukatud.

## Välislingid

* Geni
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu
* Teenistustoimik
Lauristin

**Lauristin**, vana Harjumaa perekonnanimi.

Võetud perekonnanimeks 1834. aastal Kose-Uuemõisa mõisavallas Kose kihelkonnas Pruuna Lauri järglaste poolt, algne kirjutusviis **Laurustin** (vrd. Laurustinus, lodjapuu). Saksa okupatsiooni ajal, aastail 1942-1943, võtsid kokku 8 Lauristini endile uued perekonnanimed (Lank, Laurik ja Laurikivi), ilmse soovimatuse tõttu seostada end kommunistide Johannes ja Olga Lauristiniga, seetõttu on (2023) Eestis ainult üks selle perekonnanime kandja, Marju Lauristin.

* Johannes Lauristin (1899-1941)
* Olga Lauristin (1903-2005)
* Marju Lauristin (\*1940)

* Fromhold Laurikivi (1900-1964), majandusteadlane
Franz Martin

**Franz-Heinrich Martin** VR II/3 (19/31. detsember 1896 Arbi-Merti talu, Pastaku küla, Uderna vald, Tartumaa – 27. oktoober 1972 Elva külanõukogu), eesti põllumees.

Osales Vabadussõjas 2. Jalaväepolgu koosseisus (kapral, 1919). Pärast sõda pidas sünnitalu, Uderna vallavanem kuni 1939.

Vabadusristi II liigi 3. järk 1068 (diplom nr. 1068, 14. septembrist 1920: hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus öösel 29/30 märtsil 1919 a. Saharino küla all.).

Abikaasa Jenny Piir (1898-1984), poeg Olev (1924-47), poeg Hillar (1927-1932).

Maetud Rõngu kalmistule.
Einaleht

Läänemaa endeemne eestistatud perekonnanimi (endine Embek).

Määratud endise Kolovere-Kalju valla perekonnaseisuametniku otsusega 16. märtsist 1937 uueks perekonnanimeks Jüri Embek'ile ühes abikaasa Liisaga ja laste Rudolfi, Elvine ning Erichiga. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379360/326046/page/27 RTL 1937, 29.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/EINALEHT Nimede statistika: Perekonnanime Einaleht statistika
Adõr

Petserimaa perekonnanimi.

Võetud perekonnanimeks Petseri valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Kruhnovo külas 28. oktoobril 1921 Feodori poja Feodori (Feodor Feodorovi, 24) ja Mihaili tütre Marie (Marie Mihailovi, 36) poolt.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:227 Protokoll nr. 148.
2. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.11:24 Perekonnanimede tähestikulise kataloogi kaardid.
Eesti Iseseisev Pahempoolne Töölispartei

**Eesti Iseseisev Pahempoolne Töölispartei**, Eesti poliitiline ühing (erakond) aastail 1932-1938.

Asutajad Johan Klaos, Gustav (Kustas) Tulper ja Christjan Raudsep, kelle palvel Kohtu- ja siseminister otsustas 15. veebruaril 1932 kanda partei ühingute, seltside ja nende liitude registrisse nr. 3266 all. Teadaanne partei registreerimise kohta avaldati Riigi Teataja Lisas 18. märtsil 1932 (RTL 1932, 23).

Vastavalt partei põhikirjale:

"§ 1. Eesti Iseseisva Pahempoolse Töölispartei sihiks on:

a.) organiseerida töötavaid rahvahulki oma poliitilisõigusliku, majandusliku ja kultuurilise tasapinna tõstmiseks;
b.) igakülgselt kaitsta töötavate rahvahulkade kasusid;
d.) arendada töötavate rahvahulkade klassiteadvust, neid ette valmistades sotsialistlikule ühiskonna korrale."
Parteil oli pitsat partei nimetusega: "Eesti Iseseisev Pahempoolne Töölispartei" ja punane lipp partei nimetuse ning hüüdsõnaga: "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!".

"Kaja" teatel "...tahab uus erakond oma tegevuskava poolest jääda sotsialistidest veelgi pahemale poole, nii umbes sotsialistide ja kommunistide vahele. ... Partei staap asub esialgul Nõmmel, Liiva uul. 15. Häälekandja ilmub lähemal ajal. See uus pahempoolne partei tahab minna ka riigikogu valimistele."

V Riigikogu valimistel samal aastal seati Harjumaa valimisringkonnas üles Eesti Iseseisva Pahempoolse Töölispartei, linna- ja maatöörahva, töötatööliste, üürnike, väikemaapidajate, kalurite, kõige palgateenijate ja kehvikute kandidaatide nimekiri.

16. juunil 1939 Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjon otsustas lugeda Eesti Iseseisva Pahempoolse Töölispartei vara seaduslikult likvideerituks ning otsus ühingu juhatusele kuulutada.

Partei juhatust ega liikmeid ei õnnestunud politseil leida. "...on oma elukohast lahkund ja keegi ei tea, kus ta praegu viibib. Korteri uks on alaliselt lukus. Naabrite seletusel on ta vaimuhaige inimene juba pikemat aega ja olnud mitmel korral "Seevaldis" ravimisel. Üleval nimetatud isik ei või olla otsitav." Partei asutajaid ei õnnestunud leida ka sarnaste nimedega isikute hulgast. 23. augustil 1939 andis Kristjan Raud Nõmme 1. jaoskonna konstaablile allkirja: "23. aug. 1939 mina Kristjan Raud Jaani p. elukoht Nõmmel Raua tn. 8, annan siin oma allkirja selles, et minul Eesti Iseseisva Pahempoolse Töölisteparteiga midagi ühist ei ole ja ei ole selle partei asutaja liige olnud. Gustav Tulperi ega Johannes Klaos’i mina ei tunne, samuti ei tea ma ka Christjan Raud’i elukohta teatada. Mina olen elukutselt maalikunstnik ja keeldun juures oleva otsuse vastuvõtmisest."

## Viited

1. ↑ Asutatakse uus pahempoolne partei. Kaja, 16. jaanuar 1932, nr. 13, lk. 3.

## Allikad

* ERA.14.2.1145
* ERA.14.18.32
Asæ

**Asæ**, Taani hindamisraamatus mainitud Taani kuninga vasall Eestimaal.

Talle kuulus Taani hindamisraamatu järgi 13-adramaaline Lõiuse (leuſ xiii) küla Juuru kihelkonnas. Paul Johanseni arvates oli ta eestlane, kuna Asæ (Asse, Aze jms) esineb allikais eesti ja liivi nimena. Ta võib olla 1275. ja 1277. aastal esineva Loyse vasallisuguvõsa esiisa. Ka tema oletatav pojapoeg (mutmasslicher Enkel) Yaldis de Loyse kandis eesti nime.

## Kirjandus

* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 481-482 (Lõiuse küla), 766-767.

## Välislink

* Taani hindamisraamatu originaalsissekanne (keskmine veerg, 6. rida)
Merilaas

**Merilaas**, eestistatud perekonnanimi (endine Moorberg).

Määratud Rakvere linna perekonnaseisuametniku otsusega 6. septembrist 1935 uueks perekonnanimeks Eugenie Moorberg'ile, ühtlasi määratud talle uueks nimeks - "Kersti".

* Kersti Merilaas (1913-1986), kirjanik, ainus selle perekonnanime kandja (aastail 1935-1936, kuni abiellumiseni August Sang'aga 29. juulil 1936, kirjanikunimi ka edaspidi)

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376170/323436/page/9 RTL 1935, 101.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376170/323436/page/5 Ibidem, RTL 1935, 101.
Nightmarchers

Nightmarchers are the deadly ghosts of ancient Hawaiian warriors.

On the nights honoring the Hawaiian gods Kane, Ku, Lono, or on the nights of Kanaloa they are said to come forth from their burial sites, or to rise up from the ocean, and to march in a large group to ancient Hawaiian battles sites or to other sacred places.

They march in darkness after sunset, and march as a group continuously until just before sunrise. Anyone living along their path may hear chanting, sounds of blown conch shell tones, and marching noise in the night. Mortals must go inside immediately, lay prone on the floor, and not look up to avoid notice from the Nightmarchers, in fear of harm or even death. Nightmarchers might appear during the day if coming to escort a dying relative to the spirit world.

Ancient Hawaiian beliefs state that any mortal looking upon or being seen in defiance toward the marchers will die violently. Some people maintain that if the mortal lies motionless, face down on the ground, they are showing proper respect, fear and deference to the nightmarchers, and they will be spared.
Kaldra

**Kaldra**, eestistatud perekonnanimi (endine Kilk ja Kurlossov).

Määratud Siseministri otsusega 31. detsembrist 1934 endises Mäetaguse vallas, Virumaal, elutsevale Oskar Kilgile ühes abikaasa Leidaga ja poja Erichiga ning endise Riisepere valla, Harjumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 11. maist 1937 Aleksander Kurlossov'ile ühes abikaasa Juliega ja tütre Ollaga.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376175/323440/page/5 RTL 1935, 2.
2. ↑ Muudetud nimede register. Tallinn, 1935, lk. 50.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379377/326070/page/9 RTL 1937, 45.
Jürivete

Jürivete, eestistatud perekonnanimi (endine Jürvetson).

Määratud uueks perekonnanimeks Pärnu linna perekonnaseisuametniku otsusega 20. juulist 1936 Artur-Erich-Raimund Jürvetson'ile ühes abikaasa Emiliega, ühtlasi määratud Artur-Erich-Raimund Jürvetson'ile uueks nimeks - "Ahto". Ahto Jürivete palvel kantud perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 377 all.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides 11 mehel ja 5 naisel .

* Ahto Jürivete (1900-1984), Rohuteadlaste Koja liige, Pärnu linnaapteegi juhataja, frater liviensis

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374571/322504/page/7 RTL 1936, 63.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374571/322504/page/2 RTL 1936, 36.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382908/329505/page/2 RTL 1939, 3.
4. ↑ https://www.stat.ee/nimed/pere/J%C3%Bcrivete Nimede statistika: Perekonnanime Jürivete statistika
Johannes Lauba

Johannes Eduard Lauba

11/23. veebruar 1899 Viimsi vald, Harjumaa – 25. juuli 1933 Soome laht

Vanemad Juhan Lauba 1861-1942 ja Anna Marie Jaanson 1858-1940

Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakond 1921-1928, vironus.

Osales Vabadussõjas Kalevlaste maleva ridades.

Teeninud 3. Suurtükiväegrupis. Elas Kalifornias 1924-1925, Eesti Krediitpanga pearaamatupidaja. Ujuja ja purjetaja.

Abikaasa alates 1929 Hermide Rebane (1905-1991), poeg Andu Lauba (sündinud 1932).

Hukkus teel Helsingist Tallinna oma jahil „Attair” (kukkus üle parda).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Arnold Kais

**Arnold Kais** (3. märts 1911 Vana-Antsla vald – 10. september 1963 Kadrina), eesti vaimulik, Kadrina koguduse õpetaja.

Vanemad Gustav Kais (1877-1968) ja Charlotte Trolla (1879-1961).

Tartu Ülikooli usuteaduskond 1935-1939 (lõpetas).

Prooviaasta 1939-1940 Haljaas, 1940 Kadrinas. Ordineeritud 6. oktoobril 1940 Tallinna piiskoplikus toomkirikus.

Kadrina koguduse õpetaja 1943-1955.

Abikaasa alates 1944 Aino-Magdalena Saarna (1920-2004).
Luurma

**Luurma**, eestistatud perekonnanimi (endine Luurmann).

Määratud endise Harku valla, Harjumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 26. veebruarist 1937 Aleksander Luurmann'ile ühes laste Leontine-Cäcilie, Osvald-Eduardi ning Bernhard-Engelhardiga.

Aleksander Luurmanni vanemale pojale Johannes-Friedrichile määrati uueks perekonnanimeks Luure.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376295/323545/page/11 RTL 1937, 23.
Arvi Vamper

**Arvi Vamper** (kuni 1938 **Albrecht Vamper**; 24. veebruar 1911 Liigvalla vald, Järvamaa – 14. juuni 1946), eesti vaimulik, Petseri Peetri koguduse õpetaja.

Vanemad Rudolf Vamper (1878-1916) ja Lilli Magdalene Kippar (1890-1971).

Tartu Ülikooli usuteaduskond 1930-1931 ja 1936-1939 (lõpetas), 1939-1940.

Prooviaasta pidas Tartu Peetri koguduse II pihtkonna õpetaja Jaan Treumanni juures. Õpetajaametisse õnnistatud Tallinna piiskoplikus toomkirikus 6. oktoobril 1940. Üldkiriku vikaarõpetaja kuni 19. juulini 1942, mil valiti Petseri Peetri koguduse õpetajaks.

Petseri Peetri koguduse õpetaja ametisse õnnistatud 25. juulil 1943. Pidas viimse jumalateenistuse Petseris 31. juulil 1944. "...sõja jalust põgenedes haigestus ta tuberkuloosi, lahkus teenistusest, siirdus kodutallu ja suri seal mõni kuu hiljem." Teenis Rakke kogudust.

Abikaasa alates 1938 Klarissa-Adelaide Haiba, poeg Vello Vamper (1946-2010).

Maetud 22. juunil 1946 Ao kalmistule Koeru kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

1. ↑ https://dea.digar.ee/page/uusrada/1943/07/27/4 Petseri Peetri koguduse õpetaja A. Vamperi õnnistamine. Uus Rada, 27. juuli 1943, nr. 83, lk. 4.
2. ↑ https://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EELKKA.81.1.8a:30 Mälestusi õpetaja Arvi Vamperist lahkumisest ja surmast. Petseri Peetri koguduse kroonikaraamat. EELKKA.81.1.8a
3. ↑  http://www.eestikirik.ee/tukike-eestimaad-teispool-piiri/ Villu Jürjo: Tükike Eestimaad teispool piiri
4. ↑ https://e-kirik.eelk.ee/2022/koguduse-lugu-rakke-kogudus/ Koguduse lugu: Rakke kogudus
5. ↑ https://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EELKKA.81.1.8a:33 Laululeht, kuupäev käsitsi parandatud.
6. ↑ https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter\_hauaplats\_hauaplats=6p5Nn8ZeYg1G Haudi

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Johannes-August Adamson

**Johannes-August Adamson** (18/31. oktoober 1908 Viljandi -- 15. september 1941 Kuressaare), Eesti kohtunik.

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1926-1933 (lõpetas).

Kohtuameti kandidaat 1933-1939, lisakohtunik alates 19. detsembrist 1939.

Eesti NSV-s Tartu ja Kuressaare ringkonnakohtu liige, mõrvati Kuressaares. Maetud Kudjape kalmistule.

## Viited

1. ↑ https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1939/12/22/9 VabariigiPresidendi käskkiri nr. 149 (RT 1939, 116, 902).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Johannes Nõmme

**Johannes Nõmme** (kuni 7. märtsini 1936**Johannes Jürgenson**) VR II/3 (22. detsember 1881/3. jaanuar 1882 Noorma küla, Rannu vald, Tartumaa – 16. juuli 1941 Rannu vald), põllumees.

Vanemad Jaan Jürgenson (1844-1913) ja Kadri Ots 1853-1946).

Osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus, Vabadussõjas Tartu kaitsepataljoni ja 8. jalaväepolgu koosseisus (veltveebel, 1919). II liigi 3. järgu Vabadusrist (diplom nr. 259 11. juunist 1920: hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 3 märtsil 1919 a. Korvenhofi mõisa juures). VRVÜ Tartu osakonna liige.

Pidas Rannu vallas Sinisalu talu. Kaitseliidu Tartumaa maleva Rannu kompanii asutaja ja pealik, Rannu vallavolikogu ja VTÜ liige.

Abikaasa Salme Turp (1892-1985), poeg Enn Nõmme (1933-2007).

Langes metsavennana, maetud Rannu kalmistule.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382987/329571/page/23 RTL 1936, 24.
Haudsaar

Petserimaa endeemne perekonnanimi.

Võetud perekonnanimeks Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Audjasaare külas 29. septembril 1921 seitsme isiku poolt. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides 6 mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:51 Protokoll nr. 5.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HAUDSAAR Nimede statistika: Perekonnanime Haudsaar statistika
Kaalijärv

**Kaalijärv**, eestistatud perekonnanimi (endine Bergmann).

Määratud uueks perekonnanimeks Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 23. märtsist 1936 Anna-Johanna-Emilie Bergmann'ile.

Vrd. Kaali järv Saaremaal.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376247/323474/page/45 RTL 1936, 15.
2. ↑ RTL 1936, 33 (lk. 1763).
Kaljuveri

**Kaljuveri**, eestistatud perekonnanimi (endine Drachenfels).

Määratud Siseministri otsusega 18. veebruarist 1935 Tapal soomusrongi rügemendis elutsevale Boris-Oleg-Ernst Drachenfels'ile ühes abikaasa Aliis'iga ja laste Boris-Johannes, Volker-Uno ning Rutt'iga.

Parun Drachenfels Kuramaalt on üks väheseid aadlikke, kes oma perekonanime eestistas.

* Boris Kaljuveri (1894-1942), sõjaväelane (major, Soomusrongirügement)

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376191/323426/page/20 RTL 1935, 15.
2. ↑ Muudetud nimede register. Tallinn, 1935, lk. 54.

## Välislingid

* Geni
* Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, S. 56.
Kaitseliitlane

1920. aastal ilmunud Kaitseliidu ajakiri.

2 numbrit, 10. juulil ja 21. augustil 1920, mõlemad 8-leheküljelised.

Väljaandja Sõjaväeringkonna Kaitseliidu osakond, vastutav toimetaja Voldemar Thomson. Toimetuse ja talituse aadress Pikk 42, Tallinnas. Üksiknumbri hind 1 mark (1. numbril), 2 marka (2. numbril).
Jaanikosk

**Jaanikosk**, eestistatud perekonnanimi (endine Jankovski).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 8. maist 1939 uueks perekonnanimeks Boris Jankovski'le ühes abikaasa Valentinega.

* Boris Jaanikosk (1897-1976), filminäitleja ja -režissöör

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382969/329544/page/11 RTL 1939, 44.
Maakaev

**Maakaev**, eestistatud perekonnanimi (endine Makejev).

Rakvere linna perekonnaseisuametnik otsustas 10. septembril 1938 määrata uueks perekonnanimeks Anna Makejev'ile: "Maakaev". RTL 1938, 80 (lk. 2847, 23. september 1938).

1. jaanuaril 2019 "sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5".
Edmund Günther

Edmund-Victor Günther (21. jaanuar 1913 Tallinn - 14. september 1987 Montreal), kaupmees ja lendur.

Vanemad Edmund Günther (1862-1923) ja Irma Günther (sündinud von Kuhlberg; 1880-1950).

Värvikaupluse omanik Tallinnas ("E. Günther". Rohu- ja värvikaupade suurladu, Kuninga 8.).

Eestimaa Merejahtklubi autosektsiooni ja Eesti Aeroklubi liige (puri- ja mootorlendur). Sportlendur alates 1936.

Ostis 1937 Saksamaalt Fieseler F 5R tüüpi lennuki ES-ALF (endine D-2538 ja D-EMYF). 1939 augustis sooritas lennu Kaunasesse rahvusvahelistele lennuvõistlustele ja naasis Saksamaa, Taani, Rootsi ja Soome kaudu Tallinna, vahetult enne Teise maailmasõja algust.

Kanadas jätkas lendamist isiklike lennukitega.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305308/275345/page/525 Eesti aadress-raamat 1938-1939, lk. 497.
2. ↑ http://eag.vanatehnika.ee/ewmerejahtklubi.html Eesti Antiikautode Galerii

## Kirjandus

* Põhjakotkad, lk. 435.
* Põhjakotkad 2, lk. 454-458.

## Välislingid

* Geni
* Välispass (1939)
* LuftArchiv.de artikkel Fieseleri lennukite kohta
* DBpedia artikkel Fieseleri lennukite kohta
2024

Algavaks kristliku ajaarvamise 2024. aastaks ettenähtavad ja toimunud sündmused:

* 1. jaanuar - lõpevad autoriõiguslikud piirangud 1953. aastal surnud autorite (Johan Laidoner, Oskar Luts j. t.) loomingule.
* 9. jaanuar (jaanuari teine teisipäev) – I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu korralise istungjärgu algus.
* 14. jaanuar - Taani kuninganna Margrethe II loobub troonist, talle järgneb Frederik X.
* 7. aprill – I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu volitused on kestnud 86 aastat.
* 8. oktoober (oktoobri teine teisipäev) - I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu korralise istungjärgu algus.
Aasma

**Aasma**, laialt tarvitusel olev ja eestistatud perekonnanimi.

Pandud Kärdla mõisavallas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal, Eesti ajal ka suurel arvul eestistatud.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aasma Eesti (NSV) piirides 138 mehel ja 157 naisel.

* Felix Aasma (sündinud Akkermann, 1920-2016), tehnikateadlane
* Karin Aasma (1926-2012), kunstiteadlane, eelmise abikaasa
Küünemäe

**Küünemäe**, eestistatud perekonnanimi (endine Kräberg).

Määratud endise Kaisma valla, Pärnumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 29. veebruarist 1936 uueks perekonnanimeks Johannes Kräberg'ile ühes abikaasa Sinaidaga ja laste Jaani, Haraldi, Vilma, Vaike ning Heljuga ning Kaisma valla perekonnaseisuametniku otsusega 15. septembrist 1939 Johann Kräberg'ile. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides 12 mehel ja 12 naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382993/329564/page/34 RTL 1836, 27.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:381327/328313/page/6 RTL 1939, 80.
3. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/K%C3%9C%C3%9CNEM%C3%84E Nimede statistika
Hermann Adolphi

**Hermann Ernst Adolphi** (4/16. juuni 1863 Cēsis - 14. mai 1919 Königberg), arstiteadlane.

Vanemad Alexis Adolphi [1815-1874) ja Ernestine Heerwagen (1829-1873).

Tartu ülikooli arstiteaduskond 1880-1888, Dr. med. 1889. Samas 1908-1912 eradotsent ja prosektor, 1912-1918 anatoomia erakorraline professor. Vene riiginõunik, Stanislavi II klassi orden.

Tartu Ülikooli koguduse liige.

Abikaasa alates 1897 Amalie Edle von Rennenkampff (1867-1949), lahutatud 1902 ; tütar Fanny (15/27-18/30. aprill 1898 Tartu)
II abikaasa alates 1903 Antonie von Freymann (1863-1949)
## Viited

1. ↑ https://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000601/images/index.html?id=00000601&nativeno=208
2. ↑ https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt\_bsb00000558,00067.html?prozent=

## Välislingid

* [1]
* [2]
* [3]
Lombiots

**Lombiots**, Petserimaa perekonnanimi.

Selle perekonnanime võtsid enesele Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Väike Treski külas 8. oktoobril 1921 Timofei Petrov (Peetri poeg Timofei), tema ema Feodori tütar Matrena, ja vend Peetri poeg Feodor. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides 12 mehel ja 11 naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:87 Protokoll nr. 24.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LOMBIOTS Nimede statistika

## Välislingid

* Geni: Timofei Lombiots
* Geni: Timofei Lombiots (eelmisega sama, osaliselt erinevate andmetega)
Mats Tõnissoni nimekalender

Alljärgnev on kompilatsioon viimastest Mats Tõnissoni eluajal ilmunud tähtraamatutest ("Tõnisson'i Täht-raamat ... aasta jauks, millel ... päeva on"; 1912-1916) ja peaks kujutama Mats Tõnissoni nimekalendrit selle lõplikult väljakujunenud redaktsioonis (1916. aasta tähtraamat on Vene sõjatsensuuri poolt lubatud 12/25. augustil 1915 enne Tõnissoni surma 23. septembril samal aastal). Välja on jäetud mälestuse-, kroonu- ja kirikupühad, samuti rahvakalendri üldtuntud tähtpäevad, mis on tähtraamatus sellistena eraldi märgitud (madisepäev 24. veebruaril jt.).

Kuigi esimene Tõnissoni tähtraamat (1882) ilmus protestiks nimepäevade vastu, mis olevat vaid ruumi raiskajad, ilma nimedeta, avaldas ta alates 1884. aasta tähtraamatust peamiselt omaenda leiutatud eestipäraseid eesnimesid. Kalendris leiduvad enne Tõnissoni üldtuntud nimed ei ole paigutatud nimekalendrites väljakujunenud kuupäevadele, vaid suvalistesse kohtadesse.

Mats Tõnissoni nimekalender on hinnatav varase ajaloolise katsena võtta kasutusele puristlikult eestipäraseid eesnimesid.

## Viited

1. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/

## Kirjandus

* Edgar Rajandi, Helmut Tarand. Eesti eesnimedest Mats Tõnissoni tähtraamatutes. 125-141. Emakeele Seltsi aastaraamat 16, Eesti Raamat, Tallinn, 1970.
Aadu Kallas

Aadu Kallas (kuni 7. märtsini 1938 Anani Kallas, 19. detsember 1909 Kalana, Kõrgesaare vald – 7. aprill 1991 Toronto), õigusteadlane.

Vanemad Pavel Kallas (1881-1951) ja Liisa Raud (1882-1969).

Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakond 1928-30, õigusteaduskond 1933-36 (lõpetas), veel 1938-39, 1955 lõpetas Connecticuti Ülikooli õigusteaduskonna, EÜS.

1928-30 Postimehe ajakirjanik, alates 1931 Edgar Muttikase ja Jakob Kristelsteini notariaalkontori ametnik Tallinnas, alates 15. aprillist 1940 notar Narvas (linnapeaks valitud Johan Hansingi asemel).

Teenis 1930-1931 8. Üksikus Jalaväepataljonis ja 7. Jalaväreügemendis, lõpetas Sõjakooli aspirantide kursuse. Lipnik (1935). Kaitseliidu Tartu maleva liige 1928-1930.

Teises maailmasõjas Saksa sõjaväes, viimati 20. Eesti diviisis (untersturmführer). Saksamaal, 1949 USA-sse. Suri Kanadas.

Abikaasa alates 1934 Margarete Einstruk (1908-1998), poeg Tiit Kallas (1939-2019).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu
* Teenistustoimik
* TLÜAR väliseesti isikud
* Geni
Eesti sõjalennuk nr. 2

1919. aastal kasutatud esimene Eesti sõjalennuk.

Farmani F.30 tüüpi tõukavpropelleriga biplaan. Valminud 1917 Duxi tehases Moskvas.

Leitud Pähklimäe veski juures Narva vabastamisel 19. jaanuaril 1919.

30-minutine proovilend 30. jaanuaril 1919 (Karl Haas, motorist Johannes Kelk), esimene lahingulend 15. veebruaril 1919 (Haas, lendurvaatleja Jakob Tillo) Komarovka, Dubrovka, Kobõljaki ja Pulkovo kohal (58 minutit, 7 pommi, 1000 lendlehte, kuulipildujatuli). Operatiivselt 1. Diviisile allunud 1. lennurühma ainus lennuk.

23. veebruaril viidud Tallinna. 23. aprilil demonstratsioonilend Tallinna kohal Asutava Kogu kokkuastumise puhul (Haas, Schulz), 29. aprillil lennud Tallinna kohal Briti lennuväeinstruktoritega Tallinna tutvustamiseks (Haas, Schulz, Gerhardi, Fletcher), 30. aprillil Tallinna reidil.

2. mail 1919 omistatud number 2.

Lend Tallinnast Narva rindele 8. juunil (2 tundi; Haas, Kelk). 5 luurelendu 13., 17.,18. ja 20. juunil viis luurelendu Venemaal Loodearmee käsutuses, kokku 7 tundi 55 minutit (Haas, Tillo). 3. ja 4. juulil Haasi õppelennud Loodearmee leitnandi Paul Bergstraesseriga. 4. juulil üle antud Loodearmeele. Leitnant Bergstraesser purustas lennuki stardikatsel 6. juulil.

Hävinud lennuki asemel andsid britid 23. septembril uue, nr. 36 (R. E.8).

Esimene kasutamiskõlblik Eesti lennuk

Esimene tegelikult lennanud (30. jaanuaril 1919) ja esimese lahingulennu (15. veebruaril) sooritanud Eesti lennuk

Ainus esimest Eesti sõjalennukite eraldusmärki (musta ruutu) kandnud Eesti lennuk

## Välislink

* <nowiki> Ingliskeelse vikipeedia artikkel
Madis Reinthal

(12. detsember 1895 - 2. november 1924), õpetaja ja sõjaväelane (kapten, 1920).

Vanemad Jaan Reinthal (1866-1923) ja Ann Reinthal (sündinud Ermann, 1859-1940).

Varbla ministeeriumikooli juhataja. Mobiliseeritud 1915 Vene sõjaväkke, lõpetas Peterhofi sõjakooli, osales Vene sõjaväes Esimeses maailmasõjas.

Vabadussõjas 7. jalaväepolgu 4. kompanii, õppekompanii ja II pataljoni ülem.

Varbla kõrgema algkooli, hiljem Vigala Peru kõrgema algkooli juhataja.

Suri tiisikusse, maetud 8. novembril 1924 Vigala surnuaiale.

## Kirjandus

* Nekroloog. Kasvatus, detsember 1924, nr. 12, lk. 384.
* Reserv-kapten Madis Reinthali mälestuseks. Sõdur, 29. november 1924, nr. 48, lk. 11-12.

## Välislingid

* Ohvitseride andmekogu
* Geni
Eduard Sillaots

(17/30. aprill 1909 Tartu – 17. september 1938 Tartu), arhitekt.

Vanemad August Sillaots ja Helene-Alvine Kargaja. Tartu Peetri koguduse liige.

1929-30 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakond, 1930-1931 K. Ü. Õ. Sõjakooli aspirantide klassi jalaväe ala (lõpetas), 1936 lõpetas Karlsruhe tehnikakõrgkooli (Die badische technische Hochschule Fridericiana zu Karlsruhe), Dipl.-Ing. Ugalensis.

Ajateenistuses Kuperjanovi üksikus jalaväepataljonis ja 7. Jalaväerügemendis 1930-1931, lähetatud Sõjakooli aspirantide klassi 1930. Ülendatud lipnikuks 30. detsembril 1931 vanusega samast päevast.

Töötas Arnold Matteuse juures Tartus, Tallinna linnavalitsuses ja riiklikus ehitusettevõttes.

Suri Mellini kliinikus, maetud Tartu Peetri uuele kalmistule 20. septembril 1938.

"Ed. Sillaotsa surma puhul on vähe rääkida tema tööst: töö oli vaevalt alanud, kõik seisis alles ees. Mis aga eriti traagiliseks teeb selle kurva juhu, on see. kui meelde tuletada, missuguse haruldase visaduse ja väsimatusega see noor inimene lähenes oma sihile - saada arhitektiks.

Temal ei olnud peagu mingisuguseid võimalusi ainelises mõttes hariduse omandamiseks: isa jäljetult kadunuks jäänud maailmasõjas, ema õhku lennanud Heliose vabriku plahvatusel - nõnda jäi Ed. Sillaots koos noorema vennaga puupaljalt maha. ...

Otse uskumatu ja imetlusväärne on see ind ja visadus. millega Ed. Sillaots rühkis edasi - oma sihi poole. Ja ta jõudiski sihile, oli ainult ühe unustanud - oma tervise, mis ei pidanud vastu nii tugevale survele. Tiisikus oli oma oda pistnud noore inimese rindu ja murdis mehe otse algava elutöö lävel." (J. V., Eduard Sillaots †. Postimees, 20. september 1938, nr. 255, lk. 8.)

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu

## Kirjandus

* Raimo Pullat, Tõnis Liibek. Oma alma materit otsimas. Tallinn 2020. Lk. 263.
Eesti valdade vapid

## Harjumaa

* Iru vald: hermeliinväljal punane kilbike, millel kuldne põikpalk, põikpalgil sinine madu (Maardu ja Saha Brevern)
* Juuru vald: langetatud kirves kuldse varrega sinisel väljal, saadetud vasakul hõbedase roosiga (Atla ja Mahtra Barlöwen)
* Kernu vald: kolme hõbedase võtmega varustatud sinine palk hõbedasel väljal (Bremen)
* Kolga vald: jaostatud kilp: ülal võrsuv must kaljukits kuldsete sarvedega kuldsel väljal; all musta ja kullaga malestatud (Stenbock)
* Varbola vald: must väljalõikega kolmnurk kuldsel väljal (Lümandu Schulmann)

## Järvamaa

* Väätsa vald: must hobusepea hõbedasel väljal (Seidlitz)

## Läänemaa

* Emmaste vald: kolm hõbedast rõngast mustal väljal (Hoyningen-Huene)
* Varbla vald: sinise jalusega kuldsel väljal punane käpprist (Cube)
* Vigala vald: punane leopardistatud ja kroonitud lõvi kuldsel väljal (Uexküll)

## Pärnumaa

* Paikuse vald: 8 punase kuuliga ääristatud hõbedane kilp (Stael von Holstein)
* Tahkuranna vald: 8 punase kuuliga ääristatud hõbedane kilp (Uulu ja Vaskrääma Stael von Holstein)
* Tihemetsa vald: lõhustatud kilp; ees hõbedane poolkuu sinisel väljal; taga 9 (4:3:2) sinist tilka hõbedasel väljal (Voltveti Stryk)
* Tõstamaa vald: 8 punase kuuliga ääristatud hõbedane kilp (Stael von Holstein)

## Tartumaa

* Aakre vald: punane sarikas hõbedasel väljal, saadetud kolme punase 6-tipulise tähega (Rohland)
* Mäksa vald: oksal istuv öökull sinisel väljal (Essen)
* Rõngu vald: must kamm kuldsel väljal (Anrep)
* Saare vald: punane palk hõbedasel väljal (Manteuffel)
* Sadala vald: punase ja sinisega lõhustatud sarikas hõbedasel väljal (Leedi ja Reastvere Dehn)

## Valgamaa

* Hummuli vald: must kotkatiib kuldsel väljal, saadetud kolme 6-tipulise hõbedase tähega (Päri Berg)
* Kaagjärve vald ja Karula vald: rohelisel maapinnal kasvavad kolm lehtpuud hõbedasel väljal, puude vahel jooksel hall hunt (Grote)

## Viljandimaa

* Tarvastu vald: kolm (1:2) 8-tipulist hõbedast tähte sinisel väljal (Mensenkampff)

## Virumaa

* Alutaguse vald: kuldne liilia punasel väljal (Laagna Korff)
* Assamalla vald: jaostatud kilp: ülal võrsuvad vastamisi pöördunud kuldne lõvi ja hõbedane greif mõõgaga, rohelisel väljal; alumine väli punane, tühi (Porkuni ja Raeküla Rennenkampff)
* Erra vald: kolme noolega läbilastud must metssiga kuldsel väljal (Kursell)
* Paasvere vald: end sabast hammustav kuldne madu punasel väljal (Muuga Neff)
* Vaivara vald: kuldne liilia punasel väljal (Korff)
Ea

**Ea**, Petserimaa perekonnanimi.

Pandud sunduslikult Soelaane külas Slobodka vallas 6. oktoobril 1921.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ea Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

Samane Russalu mõisavallas Nissi kihelkonnas Harjumaal pandud perekonnanimega **Hea**?

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:81
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/EA Nimede statistika
3. ↑ http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Ea&q=1 Onomastika
Libiseja

Eestistatud perekonnanimi (endine Libbese).

Määratud endise Mäksa valla, Tartumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 15. augustist 1935 uueks perekonnanimeks Kusta Libbese'le ühes abikaasa Annaga ja laste Aksel-Elmari ning Lindaga ning Leonhard Libbese'le ühes abikaasa Martaga, kokku kuuele isikule.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376135/323379/page/7 RTL 1935, 68.

## Välislingid

* Geni: Kusta Libiseja
* Geni: Leonhard Libiseja (eelmise poeg)
Ama

**Ama**, perekonna- ja kohanimi.

Pandud ainult Harmi mõisavallas Kose kihelkonnas Harjumaal.

Ka eestistatud perekonnanimi (endised Aman, Esmann ja Haamann, ainult Suure-Kõpu vallas Viljandimaal):

* Siseminister otsustas 9. juulil 1934 määrata Suure-Kõpu vallas elutsevale Johan Haamann'ile (Aman'ile) ühes abikaasa Idaga ja poja Okoga senise perekonnanime asemele uueks perekonnanimeks Ama". (RTL 1934, 51, lk. 1579, 13. juuli 1934)
* Suure-Kõpu valla perekonnaseisuametnik otsustas 18. oktoobril 1935 määrata uueks perekonnanimeks Aleksander Esmann'ile - "Ama" (RTL 1935, 86, 29. oktoober 1935, lk 3744).

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ama Eestis alla viiel mehel ja 7 naisel.

Ama (saksa keeles Ama või ka Amma) on ka küla Aaspere vallas Virumaal, kuulus varem Vatku mõisale; Taani hindamisraamatus Hama xii, ilma vasalli nimeta.
Mõtsatalo

**Mõtsatalo**, eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Mõtsatalo võtsid enesele 25. oktoobril 1921 Petseri valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Stupino külas Sergei Kondratjev (Sergei Kondrati poeg), 31 aastat vana, Vera Peetri tütar, 36 aastat vana, Praskovja Kondrati tütar, 26 aastat vana, ja Irina Sergei tütar, 61 aastat vana.

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eesti NSV piirides ei ela või on neid vähem kui 5

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:267 Protokoll nr. 174.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/M%C3%95TSATALO Nimede statistika.
Lõhelaid

**Lõhelaid**, eestistatud perekonnanimi (endine Lukken al. Luke).

Määratud Kõnnu valla, Harjumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 6. aprillist 1939 uueks perekonnanimeks Evald Lukken'ile (Luke). 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja 7 naisel.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382958/329518/page/12 RTL 1939, 35.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/L%C3%95HELAID
Aabajõe

**Aabajõe**, eestistatud perekonnanimi (endine Kiss).

Tartu linna perekonnaseisuametnik otsustas 22. veebruaril 1939 määrata Salme Kiss'ile uueks perekonnanimeks: "Aabajõe" (RTL 1939, 27).

2019. aasta jaanuari 1. päeval sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:382947/329535/page/8
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/AABAJ%C3%95E Nimede statistika
Kaunismets

**Kaunismets**, eestistatud perekonnanimi (endine Rettel). Määratud uueks perekonnanimeks Rakvere linna perekonnaseisuametniku otsusega 19. augustist 1936 Paul-Nikolai-Johannes Rettel'ile ühes abikaasa Liidiaga ja tütre Irmgardiga.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374580/322505/page/6 RTL 1936, 72.
Mathias von Holst

**Johann Mathias von Holst** (4/16. oktoober 1839 Viljandi - 8/21. aprill 1905 Charlottenburg, Berliin), arhitekt.

Vanemad Valentin von Holst (1808-1860) ja Marie von Lenz (1812-1886).

Õppis Hannoveris ja Zürichis ehitust, korporatsioon Baltica (Baltica Zürich) asutaja 24. juunil 1862 ja esimene esimees.

Arhitekt Viljandis 1864-1867, Viljandi Pauluse kirik (valmis 1866), Paistu ja Halliste kirikutorn. 1866-1876 Riias, seejärel kuni surmani Berliinis.

Abikaasa alates 1863 Rosa Cayard.

## Välislingid

* BBLD
* Geni
* Wikipedia

## Kirjandus

* Album Academicum weil. drei Korporationen. A. Baltica in Zürich; B. Livonia in Carlsruhe; C. Baltica in Carlsruhe. Jurjew (Dorpat) 1900. Nr. 15, S. 28-29.
Conradus de Storke

**Conradus de Storke**, Taani kuninga vasall Eestimaal 13. sajandil.

Teda on tunnistajana mainitud Tallinna piiskopi Thorkilli ja Dünamünde kloostri lepingus 1. juunil 1254.

Samanimelistest oli Theodoricus de Storke 1293. aastal Vestfaalis Höxteri kodanik.

## Viited

1. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392\_00036.html Livl. U.B. III CCLXX
2. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392\_00500.html Regest 305
3. ↑ Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 910.
Skyscraperpage Wiki

## Welcome to the Wiki

Welcome to the wiki. We’re a collaborative community website about your topic that anyone, including you, can edit. Click the edit button at the top of any page to get started!

## Describe your topic

Write a description about your topic. Let your readers know what your topic is about and add some general information about it.

## Latest activity

Photos and videos are a great way to add visuals to your wiki. Add one below!
Asunikkude ja Põllumeeste Erakond

**Asunikkude ja Põllumeeste Erakond**, Eesti erakond aastail 1930-1938.

Erakonna asutajad olid Oskar Köster, Johannes Zimmermann, Karl Soonberg, Rudolf Penno, Johannes Lehtman ja Rudolf Kuris, kelle volinik oli Oskar Köster. Tallinna notari Jakob Kristelsteini tõestatud avaldus esitati Sise- ja kohtuministeeriumile 20. novembril 1930. Asutajatest Oskar Köster kuulus ametisolevasse Otto Strandmani valitsusse kaitse- ja Johannes Zimmermann majandusministrina.

Põhikirja järgi:

§ 1. Asunikkude ja põllumeeste erakonna ülesandeks on:

Kõiki Eesti iseseisvust tunnustavaid kodanikke, kes meie riigi ja rahva arenemise tähtsamaks aluseks peavad põllumajandust, ühendada nende majanduslikkude, kultuuriliste ja poliitiliste huvide kaitseks.

Asunikkude ja Põllumeeste Erakond kanti Kohtu- ja siseminister Ado Anderkoppi otsusel ühingute, seltside ja nende liitude registrisse nr. 2637 all 9. detsembril 1930, mis avaldati Riigi Teataja Lisas 30. jaanuaril 1931 (RTL 1931, 9). Juhatuse asukoht oli Tallinnas.

Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjoni otsusega 16. juunist 1939 loeti Asunikkude ja Põllumeeste Erakonna vara seaduslikult likvideerituks. Otsus tehti teatavaks Johannes Lehtmannile 17. juulil 1939 ("Asunikkude ja Põllumeeste Erakond on asutatud ja mina olin asutaja liige, kuid mingisugust juhatust meie ei valinud.").

## Allikad

* ERA.14.18.20
* ERA.14.2.1164
Maadla

**Maadla**, eesti perekonnanimi.

18. novembril 1921 pandi Maadla sunni teel perekonnanimeks Bogdani poegadele Dmitrile ja Alekseile, Tsutskoi Konetsi külas Petseri vallas.

12. jaanuaril 1937 otsustas Mäo valla perekonnaseisuametnik määrata uueks perekonnanimeks
Kustav-Johannes Müllerile ühes abikaasa Vilhelmine-Elisabethiga ja lapse Edgar-Johannesega - "Maadla" (RTL 1937, 9).

1. jaanuaril 2019 sellise nimega inimesi Eesti (NSV) piirides ei ela või on neid vähem kui 5

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:247 Protokoll nr. 158
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MAADLA Nimede statistika

## Välislingid

* Aleksei Maadla
* Kustav Johannes Maadla
Cundis

Eestimaa taaniaegne vasallisuguvõsa.

Bekeshovedete/Buxhoevedenite allvasallid, hiljem iseseisunud?

Nimeliselt on teada kaks suguvõsa liiget:

* 8. aprillil 1287 kirjutas kuninganna ja hertsoginna Agnes Lübecki kaupmeeste palvel Tallinna piiskopile Johannesele Virumaa rannas hukkunud laevalt röövitud kaupade asjus. Kaupade valdajate seas on nimetatud Nicolaus de Oghae. Kaupadele järele minnes avastas Bruno de Dalen koos teiste vasallide ja kaupmeestega, et eestlased on kõik põgenenud ja nende isandad ei soovi kohal olla. Ka Nicolaus de Cundis, kes paljusid röövitud kaupu enda käes hoidis, oli ära läinud. Nimetatud Nicolaus de Cundis oli saanud oma valduse Luderus de Becheshovedelt. Paul Johanseni järgi on **Nicolaus de Oghae** ja **Nicolaus de Cundis** sama isik, kes on nimetatud kahe temale kuuluva naaberküla järgi.
* **Hennekinus de Kundes** osales 11. juunil 1325 neljakümne Eestimaa vasalli ürikus, millega lubati kuningaid ja hertsogeid Christophorust ja Ericust toetada 2000 Kölni margaga. Ürikul on teiste seas ka tema vapiga pitser.

Cundiste valdused olid:

* Kunda, Taani hindamisraamatu järgi kuulus Henricus de Bixhøuethile, 1443 Claes Mekesi mõis, 20. sajandil Girard de Soucantonide fideikomiss
* Ojaküla, Taani hindamisraamatu järgi kuulus Lambertusele, 1359 Odewart ja Henneke von Wrangeletele, Kunda mõisa küla
Aaburi

**Aaburi**, eestistatud perekonnanimi (endine Kirsel).

Määratud uueks perekonnanimeks Jõhvi valla, Virumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 20. aprillist 1940 Algo Kirsel'ile (endise nimega Hans Kirsel).

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379770/326548/page/8 RTL 1940, 38.
2. ↑ https://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.1268.1.394:108
Muinastu

**Muinastu**, eestistatud perekonnanimi (endine Muusikant). Määratud uueks perekonnanimeks Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 28. oktoobrist 1938 Juhan Muusikant'ile ühes abikaasa Elisabeth-Mariaga; ühtlasi määratud Elisabeth-Maria Muusikant'ile uueks nimeks - "Helju".

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:373004/322417/page/8 RTL 1936, 97.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:373004/322417/page/7 Ibidem, RTL 1936, 97.
Narva mündid

Aastail 1670-1672 vermiti Narvas hõbedast 1-, 2- ja 4-ööriseid ning kullast tukateid.

Vastavalt rae palvetele 1663 anti Narvale Hedvig Eleonora poolt 10. märtsil 1663 ja uuesti 13. novembril 1668 kaheksaks aastaks müntimisõigus.

Narva rae liikmed, vennad Laurenz ja Levin Numensid moodustasid vermimiseks ühingu (societät) ja said Narva raelt vermimisõiguse. Laurenz astus ühingust välja 14. aprillil 1671.

Taalrite sulatamine ja ümbermüntimine keelati Rootsi riigis ja provintsides 20. detsembril 1671, Levin Numens oli arreteeritud 31. mail 1672 ja suri samal aastal. Müntimist jätkas lühikest aega Levin Numensi väimees Jakob Porten.
Loomakaitse Ajakiri

**Loomakaitse Ajakiri**, 1934-1935 (1936) Tartus ilmunud loomakaitse ajakiri ("loomakaitse organisatsioonide häälekandja").

Väljaandja Tartu Eesti Loomakaitse Ühing, vastutav toimetaja 1934 Elmar Vau, 1935 Aleksander Matto. Üksiknumbri hind 1934 10 senti, 1935 15 senti. Ilmus kokku 6 numbrit (II aastakäigu viimane number 9. jaanuaril 1936), kokku 106 lehekülge.
Järva Maakonna Põllumeeste Esitus

**Järva Maakonna Põllumeeste Esitus**, 1922-1938 eksisteerinud poliitiline ühing.

Asutajad Eduard Linkhorst, elukohaga "Koltsi" talust Albu vallas, Ferdinand Rinneberg "Türje" talust Võhmuta vallas ja Mihkel Jürmann Koigi mõisast Järvamaal, kelle palvel Rakvere-Paide rahukogu oma avalikul kohtuistungil Rakveres 18. septembril1 1922 (esimees Mihkel Klaassen) otsustas esituse registreerida.

Järva Maakonna Põllumeeste Kogu moodustasid selles maakonnas asuvad valdade põllumeeste kogud. Juhatus Paide linnas.

"§ 2. Maakonna Põllumeeste Esituse otstarbeks on olla ühendussidemeks maakonnas asuvatele põllumeeste kogudele ning viimaste ja Üleriiklise Põllumeeste Esituse vahel, et igapidi põllumeeste kogude tegevust edendada. Tema ülesandeks on põllutöö tarvidusi selgitada ja põllumeeste majanduslisi, ühiskondlisi ja politilisi huvisid kaitsta."

16. juunil 1939 Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjon otsustas lugeda Järva Maakonna Põllumeeste Esituse vara seaduslikult likvideerituks ning otsus ühingu juhatusele kuulutada.

Asutajaliikmetest Ferdinand Rinneberg oli surnud 12. mail 1931 ja Eduard Linkhorst 18. jaanuaril 1932. Koigi 1. rajooni konstaabli teatel 5. juulist 1939 ei elanud Koigi vallas Mihkel Jürmanni nimelist isikut, esituse asutajaliige oli August Jürmann, uue nimega Jürimaa [!], kes pärit Koigi vallast, elas Tallinnas, kus teenis Põllutöökoja direktorina [tegelikult esimehena]. 1. septembril 1939 andis Aug. Jürimaa Pirita rajooni konstaablile allkirja otsuse kättesaamise kohta.

## Allikad

* ERA.14.2.635
* ERA.14.8.89
Maahein

**Maahein**, eestistatud perekonnanimi (endine Magen).

Määratud Narva linna perekonnaseisuametniku otsusega 21. juulist 1936 uueks perekonnanimeks Martin Magen'ile ühes abikaasa Ellaga ja tütre Mailaga; sama otsusega parandatud Martin Magen'i eesnimi, kirjutades see eestipäraselt "Mart".

* Mart Maahein (1902-1968), näitleja ja laulja

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374572/322526/page/8 RTL 1936, 64.
2. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.1221.1.329:63
Anton Oopkaup

Anton Oopkaup VR II/3 (10/22. november 1893 Tänavasuu talu, Tumala mõisavald, UUemõisa vald, Saaremaa - 1. veebruar 1943 Norillag, Krasnojarski krai), põllumees ja Vabadussõja veteran.

Vanemad Vassili Oopkaup ja Maria Oopkaup.

Osales Esimeses maailmasõjas (Saksa sõjavang 1917-1918), Vabadussõjas laiarööpmelise soomusrongi nr. 5 rühmavanem, nooremallohvitser (1919). II liigi 3. järgu Vabadusrist (diplom nr. 797 - 24. augustist 1920: hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 19 juulil 1919 a. Pihkva all Keebi jõe juures).

Pidas Maasi vallas Maasivälja talu. EVL Pöide osakonna, Saikla-Tumala masinaühistu, Orissaare tarvitajateühitu liige.

Arreteeritud 1. juulil 1941 Pöide vallas, suri laagris.

Abikaasa Maria Ait (1895-1954), lapsed Aleksander Oopkaup (1923-1970), Maimu Leedo (1928-2019), Valentin Oopkaup (\*1929).
Herbert Ranna

Herbert August Ottomar Ranna (18. mai 1902 Porhovi maakond, Pihkva kubermang – 16. jaanuar 1943 Tšekunovsk, VosturalLag, Sverlovski oblast), koolijuhataja.

Vanemad Mihkel Ranna ja Luise Reinvald.

Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond 1920-1921, õigusteaduskonna kaubandusosakond 1921, õigusteaduskond 1921-1930 (lõpetas). Liiviklane alates 1921.

Vabadussõjas Tallinna kooliõpilaste pataljonis. Harjumaa Progümnaasiumi (Rapla vallas) direktor. Kaitseliidu Tallinna maleva liige.

Abikaasa Elisaveta Juntson (1900-1986), poeg Mihkel Ranna (1924-2007).

Arreteeritud 1941, suri vangilaagris.

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Mündimets

**Mündimets**, eestistatud perekonnanimi (endine Poss).

Määratud endise Laiksaare valla, Pärnumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 6. augustist 1936 Jakob Poss'ile ühes abikaasa Herthaga. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides 5 mehel ja 7 naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374576/322501/page/20 RTL 1936, 68.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/M%C3%9CNDIMETS Nimede statistika