Bybrunnen

Svar på ofta förekommande frågor.
Frågor som rör själva Wikipedia.
Övergripande diskussionssida för alla användare.
Frågor som rör bilder och upphovsrätt.
Felanmälning av Wikipedias artiklar.
Massmediala omnämnanden av Wikipedia.
Frågor om persondatauppgifter till artiklarna.
Mer erfarna användare som hjälper nya.
Adresser och telefonnummer.

 [Visa]
 [Visa]
 [Visa]
 [Visa]
 visa • diskussion • redigera

Arkiv för denna sida     Genväg WP:BB

Svenskspråkiga Wikipedias övergripande diskussionssida

**Välkommen till Bybrunnen!** Det här är en sida för diskussioner om Wikipedia som angår de flesta av användarna, till exempel om funktioner eller riktlinjer. För mer information om vårt samarbete, se **Wikipedia:Deltagarportalen.**

**Welcome to Bybrunnen!** The Swedish equivalent of the Village Pump. Feel free to write in English. For permissions to execute bots on Swedish Wikipedia, please go to Wikipedia:Robotansökan.

Många diskussioner passar bättre på specifika diskussionssidor. Vid flytt av diskussioner härifrån till sådana, lämna gärna kvar en hänvisning här. Passar din förfrågan bättre någon annanstans? Se nedan:

* Starta ett nytt diskussionsavsnitt
* Kontakta en användare → Användarens diskussionssida (Användarsök)
* Begära åtgärder för användare, artiklar eller andra sidor → Wikipedia:Begäran om åtgärder
* Begära byte av användarnamn → Wikipedia:Byte av användarnamn
* Träffa andra Wikipediaanvändare → Wikipedia:Wikiträffar
* Diskutera Wikipedias mediegenomslag → Wikipedia:Wikipedia i media

## Innehåll

 [dölj]

* 1fvt kontra fkr
* 2Automatiska infoboxar i biografier
	+ 2.1Källor i Aina Beck-Friis
	+ 2.2Utökad bevakningsfunktion
* 3Använda x hemsida som källa i x-artikeln
* 4Obelix har gått bort
* 5Botskapade insjöartiklar Finland
	+ 5.1Projektsidor för botskade Finlandartiklar till fi-wiki och sv-wiki
* 6Att vara snäll mot nya
* 7Kvalitetsmätningen december
* 8Goda siffror
	+ 8.1Om eventuella avhopp av mycket erfarna Wikipedianer
* 9Månadens artiklar
* 10TF 250 år
* 11Geografiförgreningar
* 12Sektionen "Vidare läsning"
	+ 12.1Vidare läsning
* 13Ungdomsfullmäktige i Göteborg
* 14Veckans tävling - Danmark
* 15Tankar efter Veckans tävling – Rekommenderat
* 16Orter och kommuner (Lsjbot)
* 17KB digitaliserar böcker till halva priset
* 18Olika sökmöjligheter på Wikipedia
* 19Benämning på administrativa enheter i Japan
* 20Wiki Loves Earth 2017
* 21Themeology Productions & Publishing raderat
* 22Projekt alla platser-städning
* 23Verktyg för klottersanering?
* 24För Wikipedia – i tiden
* 25Veckans tävling 12–18/12: Basartiklar II
* 26Sökning
* 27Översättning av viktig enkätundersökning
* 28Presskontakten slutar
* 29"Escape character"
* 30Antal människoskapade artiklar
* 31Wikidata
* 32Befolkningsuppgifter i artiklarna om svenska församlingar
* 33Nytt sätt att redigera wikitext

## fvt kontra fkr[redigera | redigera wikitext]

Ascilto har redigerat i Vår tideräkning där det i åtminstone en av källorna inte står enligt vad som påstås (läs onlie). Det gäller också anklagelser mot Ataraxim som rättat en del förekomster av fvt till fkr helt enligt pommf. Detta har diskuterats förr (2012 & 2013).Har konsensus ändrats eller är detta ett exempel på pov? Synpunkter är välkomna här eller på Diskussion:Vår tideräkning. --افيراتير (diskussion) 14 november 2016 kl. 16.23 (CET)

Att anklaga mig för att förfalska källor är allvarligt. Som jag påpekat står det fvt konsekvent i den tryckta upplagan. Från tidigare diskussioner vet vi att det är Averater som har en lättfärdig inställning till källor.
Jag har inte anklagat Ataraxim för någonting. Användaren redigeringskrigar utan att diskutera och förklara varför denne vill göra förändringarna.
Vad som har hänt sedan 2013 är att ingen då visste att skolorna håller på att övergå till fvt. Skolan skall nämligen vara konfessionsfri och stå för alla människors lika värde, dvs respektera alla elever lika oberoende av trostillhörighet. Om man kallar Jesus för Kristus har man uttalat att man ser honom som världens frälsare, och den tron är det miljarder människor som inte delar. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 16.44 (CET)
Ytterst handlar det väl om POMMF, praxis och konsistens inom verket. Kategorierna har också benämningar som innefattar f.Kr. (Ganska dråpligt att se hur det ibland har länkats kovert till ett årtal f.Kr. och sedan visas f.v.t.) Dessutom är wikiartiklar inga instrument för att driva egna agendor. Ataraxim (diskussion) 14 november 2016 kl. 16.47 (CET)
De elever som bara möter fvt i skolan behöver få f.kr. förklarat för sig. POMFF håller alltså på att förändras. De läroboksförfattare som följer läroplanens ord om konfessionsfri skola och alla människors lika värde följer knappast någon egen agenda. Om vi förbjuder användare att skriva fvt hindrar vi judar, muslimer, hinduer, buddhister och konfucianer från att redigera på svwp. Det strider mot att svwp skall vara ett globalt uppslagsverk. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 16.53 (CET)
Argumenten emot fvt har hittills främst vänt sig emot "vår"-perspektivet (vi-mot-dom-pov). När jag sett fvt skrivas ut, har jag dock oftast sett det beskrivas som en förkortning av "*vanlig*tideräkning", inte "vår". -- Innocent bystander (diskussion) 14 november 2016 kl. 16.53 (CET)
Tideräkningen må vara vanlig, men skrivsättet är än så länge mycket ovanligt. Jag tycker att vi ser tiden an. f.Kr. är verkligen praxis. WP skall inte vara någon sorts förelöpare. Ataraxim(diskussion) 14 november 2016 kl. 16.56 (CET)
Skolböckerna går före, men det har du dristat dig att censurera. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 16.57 (CET)
Mycket ovanligt, vet jag inte. Jag ser f/evt. nästan varje vecka, ibland oftare än f/e.Kr. Det finns även kristna som inte använder f.Kr. då det saknas uppgifter om exakt när han föddes. -- Innocent bystander (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.00 (CET)
Vi diskuterade detta i juni 2016, fast jag kan nu inte hitta var. Då skrev jag till Språkrådet med en allmänt hållen fråga och fick följande svar: *Det är inte fel att använda förkortningen f.Kr. Förkortningen f.v.t. förekommer men är ännu inte så vanlig och kan eventuellt behöva förklaras om ni väljer att använda den. En kollega har tidigare svarat på frågan: ”Det är svårt att frigöra sig från kulturbehäftade skrivningar, och det är inte säkert att det är önskvärt eller görligt. Det beror lite på målgruppen. Handlar det om någon enstaka tidsuppgift bara, kan man skriva ca 500 år före vår tideräknings början, 500 år före år 0 e.d. Men det är inte fel att skriva år 500 f.Kr. Före/efter Kristus är ett fast uttryck för tidsangivelser och ska inte ses som ett uttryck för en viss religiös föreställning. Vi har ju massor av uttryck för saker som utgår från historiska personer som verkat i västvärlden eller andra världsdelar utan att haka upp oss på det. Här är det väl bara för att det finns en underliggande (men i mitt tycke ganska avlägsen) religiös kontext som uttrycket kan uppfattas som känsligt. Men såvida man accepterar den tideräkning som säger att det är år 2015 i dag, bör man också acceptera tidsuttrycket före/efter Kristus (födelse). Men som sagt, det finns alternativa skrivsätt som inte explicit utgår från Kristus.”*
*Ett svar på en närliggande fråga finns även i Frågelådan på vår webbplats (www.sprakochfolkminnen.se/frageladan): Fråga: Hur ska förkortningen f.v.t.b. utläsas? Svar: Förkortningen f.v.t.b. ska utläsas före vår tideräknings början. Varianten f.v.t. (före vår tideräkning) förekommer också och är klart vanligare än f.v.t.b. Betydelsen är densamma som f.Kr. (före Kristi födelse) och många som använder f.v.t. anser att deras sätt att förkorta är mindre kulturcentrerat. (Av samma skäl används på engelska förkortningen BCE (before the common era) i stället för BC (before Christ). Det är dock tveksamt om beteckningen f.v.t. är mer neutral än f.Kr. Båda utgår ju från att tideräkningen börjar vid Kristi födelse. Skillnaden är att det i den senare är den religiösa utgångspunkten öppet deklarerad, i den förra är den dold.*
Allt det kursiva ovan är alltså svaret från Språkrådet. --Chandra Varena (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.04 (CET)
Språkrådet hade väl en enskild avsändare? - Man kanske kan förutsätta att inte hela rådet haft ett sammanträde om frågan. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.14 (CET)
Javisst, en person med titeln "språkvårdare". Men eftersom jag, som privatperson, ställde frågan till "Språkrådet" och inte har bett om lov att publicera namnet på den som svarade så gör jag inte det.--Chandra Varena (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.22 (CET)
(Redigeringskonflikt) Det finns hittills inga källor på att "läroböckerna" ändrat skrivsätt. Möjligen har så skett i ett fall, men även det är omstritt. Det finns ingen anledning att dra detta på ett tredje ställe just nu. Tostarpadius (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.24 (CET)
Jo jag har angett fyra källor, de SO-böcker jag har tillgång till på jobbet, men det har två användare förgripit sig på. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.26 (CET)
Språkrådets svar är ganska uttömmande och berör också det vi kallar POMMF. Ataraxim (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.28 (CET)
På enwp ger BCE 36 900 träffar, där har de nämligen kommit fram till att den skrivningen måste tillåtas av globala skäl. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.29 (CET)

Det är förståeligt att Du efter beskedet från Språkrådet måste ta till alla tänkbara medel. Men nu är ju inte svenskspråkiga WP helt identisk med engelskspråkiga WP. Svenskt språkbruk skiljer sig också från engelskt. Ataraxim (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.32 (CET)
Tagga ner några grader. Påpekandet om BCE/enwp var inte relaterat till Språkrådet. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.38 (CET)
(Redigeringskonflikt) Varje språkversion fattar sina egna beslut. BCE är långt vanligare än f.v.t., som inte har slagit igenom på samma sätt (ännu?). Tostarpadius (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.33 (CET)
Förutsättningarna att uppslagsverket skall ha globalt perspektiv och kunna redigeras av alla på samma villkor, skiljer sig inte åt. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.36 (CET)
Se Diskussion:SPQR för den korta diskussion några av oss hade om detta i somras, och där det finns länkar till riktlinjer och annat. --Chandra Varena (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.39 (CET)
Också om skolböcker börjat gå över till den nyare skrivningen (vilket alltså inte ännu visats) så har vi tiotals årskullar som inte sett de böckerna. Då gäller allt som sades i de tidigare diskussionerna. Om skolorna ändrar så tyder det förstås på en förändring i samhället, men språkrådets svar motsäger detta. Det är inte förlagen som skall vara vår auktoritet. Jag skulle dessutom hoppas att man inte blandar in Jesus/Kristus/vi i diskussionen (om man inte har nya argument eller vill väga dem mot det nya som kanske kommit fram), då det på inget sätt ändrats sedan de tidigare diskussionerna. --LPfi (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.49 (CET)
Du stödde nyss [1] att källorna censurerades, då är det magstarkt att sedan påstå att övergången "inte ännu visats". Du vet mycket väl att vi inte kan publicera inskannade sidor på Commons. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 18.04 (CET)
Källorna censurerades inte, de togs bort ur artikeln, och jag står för mitt resonemang på BOÅ. Jag har inte tillgång till böckerna och på diskussionssidan ifrågasattes att de innehöll förkortningarna ifråga (om saken är omstridd och jag inte har tillgång till bevisen måste jag uppfatta saken som inte visad). Det är vanligt att ta bort källor som inte visar det de uppges visa, eller av andra orsaker inte är lämpliga i sammanhanget (också det argumentet kan tolkas ha förekommit på diskussionssidan). --LPfi (diskussion) 14 november 2016 kl. 19.13 (CET)
Min syn (inte för frågan är viktig för mig eller jag är kunnig, utan mer för att ge syn från någon som aldrig uttalat sig i denna fråga)

* Både f.kr och f.v.t förekommer och båda accepteras av auktoriteter som språkrådet
* I olika sammanhang fördras endera av skrivningarna men i större veks som Sverige Historia används en av alternativen konsekvent
* Jag känner mig inte övertygad att det är POMMF som styr vad vi skall använda utan att det är ett valt vi kan göra fritt. Så gör vi ju tex med versalisering som alls inte utgår från POMMF
* Egentligen borde vi av enhetlighetssynpunkt ha en av dem som används konsekvent, men med tanke på hur verket kommer till kanske det är orealistiskt

jag tycker faktiskt det ligger mycket i alls olika (motstridiga) argument, så jag har ingen rekommendation, mer än att jag tycker det starka påpucklandet känns lite onödigt.Yger (diskussion) 14 november 2016 kl. 17.58 (CET)

Så orealistiskt är det inte med konsekvens. Jag hade ändrat samtliga förekomster av f.v.t., fvt, f.v.t, FVT, e.v.t., evt, e.v.t, EVT, v.t., VT o s v efter de samstämmiga diskussionsinläggen på min användarsida, d v s samtliga som i går förekom på sv WP. Ataraxim (diskussion) 14 november 2016 kl. 18.06 (CET)
(Redigeringskonflikt) Det orealistiska är att hindra alla som inte delar din uppfattning att redigera uppslagsverket. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 18.12 (CET)
Då tycker jag den som gjort något konkret skall ges credit, och lutar åt att det då borde bilda praxis, inte för det teoretiskt är rätt utan för det finns konkret gjort.Yger (diskussion) 14 november 2016 kl. 18.11 (CET)
Om "fvt" skall användas får det heta "före västerländsk tideräkning" (se http://spraktidningen.se/blogg/fore-kristi-fodelse-ligger-fortfarande-i-tiden) eftersom vi skall skriva ut. J 1982 (diskussion) 14 november 2016 kl. 19.38 (CET)
Att skriva god svenska innefattar bland annat att undvika uttryck som är svåra att förstå om det finns likvärdiga uttryck som är lättare att begripa. Enligt språkrådet är "f.v.t" såpass ovanligt att det bör ha en förklaring när det används. Varför ta fokus från artikelämnet och ge det till en detalj som måste ses som perifer i de flesta sammanhang?
Sedan tycker jag också att det är fel att gå igenom artiklar och ändra något språkligt såvida inte det tidigare alternativet är direkt felaktigt. Ändra för konsekvens i en artikel, visst, och om man ändå skriver om den, men att hålla på att söka efter "fvt" bara för att ändra tycker jag inte är särskilt lyckat, även om jag i våra riktlinjer skulle vilja framhäva att "f.Kr." ofta är ett bättre alternativ.
andejons (diskussion) 14 november 2016 kl. 20.44 (CET)
Jag instämmer helt med andejons inlägg ovan. /Elzo 90 (diskussion) 14 november 2016 kl. 22.57 (CET)
Jag är historiker i grunden och jag kan knappast erinra mig att jag har sett "fvt" och "evt" i svensk text någonstans utanför de då och då här på svwp uppblossande diskussionerna i frågan. Nu ligger förvisso mina formella studier ett par decennier tillbaka i tiden, men för att se vad som kan anses normerande i dag har jag plockat fram första bandet av det nyligen utgivna flerbandsverket *Norstedts Sveriges historia*(utgiven i samarbete med bl a Historiska museet, alltså en officiell svensk myndighet) och konstaterar att här använder man konsekvent f.Kr. och e.Kr (inkl i bandets underrubrik). Samma språkbruk finner man på Historiska museets egen hemsida liksom hemsidorna för det Historiska museet vid Lunds universitet (se t ex högerspalten här), Gotlands museum och ämnet antikens kultur och samhällsliv vid Göteborgs universitet. Detta är bara några få snabbt uppletade exempel på hur man anger historiska årtal vid ett antal offentliga institutioner i Sverige, och jag tycker att de synes tala sitt ganska entydiga språk: att f.Kr./e.Kr. är fortfarande det etablerade svenska skrivsättet och därmed POMMF. Att någon enstaka skollärobok börjat göra på ett annat sätt ändrar knappast på det. /FredrikT (diskussion) 14 november 2016 kl. 21.21 (CET)

Jo, det är början på ett större genomslag, det måste börja någon stans, eller hur? Det handlar inte om enstaka läroböcker, utan böcker från två olika förlag av fyra som tillsammans dominerar skolmarknaden. När det gäller de andra två förlagen, har jag inte tillgång till de senaste upplagorna. Norstedts och Historiska museet behöver inte anpassa sig till läroplanen som säger att skolan skall vara konfessionslös samt stå för alla människors lika värde, dvs respektera alla elever lika oberoende av trosinriktning. Norstedts och Historiska museet behöver heller inte ta hänsyn till globalt perspektiv och att alla oberoende av trosinriktning skall kunna redigera. Det måste vi göra, precis som enwp gör. /Ascilto (diskussion) 14 november 2016 kl. 22.47 (CET)
@FredrikT: När jag studerade religionsvetenskap på 90-talet var det etablerat att uttrycka sig med fvt istället för fkr. Med det sagt vet jag inte hur det är idag. Matanb (diskussion) 14 november 2016 kl. 22.58 (CET)
Personligen ska jag inte engagera mig i denna fråga men kan tillföra en erfarenhersbaserd sakupplysning: fvt ökar bland ny skollitteratur medan fkr minskar och är i klar minoritet bland ny litteratur (enligt min erfarenhet). Tar man med ny och gammal litteratur som används i skolan är fkr i minoritet (mycket äldre litteratur byts ut då dessa inte håller måttet i historia och samhällskunskap). Har detta betydelse för Wikipedia? Tja. Beror nog på hur man ser på språkutveckling gissar jag, men en god princip är att både fvt och fkr et al förklaras. Vi befinner oss i ett skifte och begripligheten för alla läsare är väsentlig. Vi bör inte motverka skiftet och systematiskt ändra fvt till fkr eller liknande. Det är att ta språkpolitisk ställning på ett sätt vi inte bör göra. Det kan vara en idé att fundera på en rekommendation om hur vi skriver årtal för att undvika framtida diskussioner. dnm (d | b) 15 november 2016 kl. 00.13 (CET)

Vi har redan en sådan, nämligen att "f.v.t." bör undvikas. Ataraxim är värd ett stort tack för sin insats. Detta bör göras systematiskt även i framtiden. Tostarpadius (diskussion) 15 november 2016 kl. 00.22 (CET)
@Ascilto: Du skriver att "det måste börja någon stans". Det må så vara, men den platsen är inte svwp. Här har vi tvärtom en etablerad en praxis som säger att vi inte skall gå i bräschen för språkliga förändringar utan avvakta och se i vilken utsträckning de får genomslag i språket i stort innan vi anammar dem. Jämför t ex vårt förhållningssätt till pronominet "hen". Du skriver också att offentliga museer inte behöver anpassa sig efter skolans läroplan. Sant, men varför skulle då svwp vara tvunget att anpassa sig efter just detta enskilda dokument? Vi är ju inte heller en skola (och sedan undrar jag om läroplanen verkligen uttryckligen föreskriver att man skall skriva just "fvt" eller om det bara handlar om vissa läromedelsförfattares egen tolkning av konsekvenser av konfessionsfrihet). /FredrikT(diskussion) 15 november 2016 kl. 07.59 (CET)
Argumenten om att skolan står för en konfessionslös och global synvinkel faller på att ingen vad jag vet förespråkat f.Kr. på grunder som strider mot målen. Den frågan handlar om huruvida det är bättre att tala om "vår" (där inte alla behöver känna sig inkluderade) eller explicit ange grunden för tideräkningen. I den här senare frågan har inget hänt sedan de tidigare diskussionerna. En tänkbar ändring vore att f.v.t. allmänt skulle tolkas att stå för den "västerländska tideräkningen", men jag ser inget större stöd för det. --LPfi (diskussion) 15 november 2016 kl. 08.31 (CET)
Även religiösa bör förstå att f.Kr./e.Kr. inte har med religion att göra, utan är ett praktiskt sätt att ange en neutral global nollpunkt i historieskrivningen. Wikipedia är inte det forum som skall införa nya begrepp, så låt oss slippa ytterligare diskussion i den här saken.--Wvs (diskussion) 15 november 2016 kl. 10.07 (CET)
Ang. FredrikT & Wvs: Wikipedia behöver inte gå före eftersom läroböckerna gör det, det är nytt sedan förra gången frågan diskuterades. Ang. LPfi & Wvs: Om man väljer att kalla Jesus för Kristus har man uttalat tron att han är världens frälsare. /Ascilto (diskussion) 15 november 2016 kl. 11.09 (CET)
Enlgt en extremt formalistisk syn är det möjligen så, men i praktiken inte. Jag refererar till Siddharta Gautama som Buddha utan att tro på den föreställningen, och det vore opraktiskt att inte dagligdags med avgudars namn benämna dagarnas gång. Bortrensning av vardagliga/kulturella religiösa uttryck är något som jag tar starkt avstånd ifrån. Franska revolutionens kalenderreform såväl som talibanväldets (m.fl) förstörelse av buddhastatyer förskräcker. Sedan kan e/f.kr vara ganska opraktiskt i vissa sammanhang, t.ex när man sysslar med t.ex nytestamentlig kronologi, eftersom tiden för Jesu födelse sannolikt ligger ett antal år f.v.t. Och avsaknaden av år noll är synnerligen opraktiskt när man sysslar med t.ex dendrokronologi. Då kan det vara bättre att referera år 10 f.kr som -9 AD! (nej, inte på svWp...) Taxelson (diskussion) 15 november 2016 kl. 12.02 (CET)
Den jämförelsen håller inte. Det finns minst två avgörande skillnader: Buddhismen har inget missionsbud och den gör inte anspråk på att Buddha är världens frälsare. Buddha är därför inte lika kontroversiell som "Kristus". Benämningen "Kristus" är lika laddad som "Messias" som i princip endast används av troende. Betydelsen är densamma. /Ascilto(diskussion) 24 november 2016 kl. 14.32 (CET)
Jämförelsen är helt adekvat. Detta är inte en fråga om tro och har aldrig varit det. Tostarpadius (diskussion) 24 november 2016 kl. 22.00 (CET)
Jämförelsen blir inte adekvat för att du råkar påstå det. Det är knappast upp till dig att definiera vad det är frågan om. Det är inte din sak att styra vilken riktning diskussionen tar sig. Låt du den som har något att säga, säga det efter bästa förmåga. Det är en av dina diskussionstekniker att försöka klippa av diskussionerna när det som sägs inte passar dig. /Ascilto (diskussion) 24 november 2016 kl. 22.33 (CET)
"Messias" och "Kristus" har samma betydelse, det ena hebreiska och det andra på grekiska. Messiasbegreppet är dock bredare och syftar i judisk kontext normalt inte på Jesus från Nasaret, men det är ovidkommande i detta sammanhang, liksom missionsbefallningen. Både kristendom och budhism gör givetvis anspråk på att säga något avgörande, och som de menar generellt sant, om hur människan är insatt i och behöver förhålla sig till tillvarons övergripande metafysik, och där de hävdar att Buddha respektive Kristus är nycklar till det rätta förhållningssätt till tillvarons och den individuella mänskliga existensens mening (eller möjligen icke-mening). Anspråket på att säga något som är sant, tillgängligt och av avgörande vikt för alla människor oavsett etnecitet gör båda religionerna missionerande på ett relativt likartat sätt. Men i detta sammanhang är likväl religionsfilosofin ovidkommande. Anledningen till beteckningen för tideräkningen är historisk och konventionell och inget annat. Användandet av "e.Kr" är inte uttryck för religionsutövning. Lika lite som det är religionsutövning att kalla den innevarande veckodagen "fredag" och den hypotetiske "puritan" som för att slippa befatta sig med avgudar driver beteckningar som "dagen före sabbat"(!) eller 6:e (5:te?) dagen, eller dag x efter vintersolståndet, bör inte ges utrymme när skolschemat får sin grafiska utformning. Och notera att redan det där med sjudagarsvecka inte heller är religionsneutralt, och torde med den den logik A driver utan större svårighet pressas till att bli en bekännelse till den judisk-kristna skapelseberättelsen - som i värsta fall ställs mot naturvetenskapen. Till sådan religionsfrihet säger jag bestämt nej! Taxelson (diskussion) 25 november 2016 kl. 13.08 (CET)
I det här sammanhanget väljer jag inte att kalla Jesus för Kristus. Jesus föddes inte vid "Kristi födelse". Jag väljer det etablerade namnet på en ursprungligen kristen tideräkning. --LPfi(diskussion) 15 november 2016 kl. 13.09 (CET)
Håller med LPfi ovan, använd det etablerade namnet. WP ska inte gå i bräschen för att byta beteckning. Däremot ska i t.ex. artiklar om Asien kanske årtal nämnas även enligt den tideräkning de använder - för att användare här lätttare ska kunna orientera sig. --Janwikifoto (diskussion) 22 november 2016 kl. 16.37 (CET)
Detta inlägg görs för att tråden inte skall arkiveras. Det finns mer att säga i diskussionen, men jag har just nu inte tid. /Ascilto (diskussion) 7 december 2016 kl. 19.58 (CET)
Nej, det finns inte mer att säga just nu. Jag kommer att arkivera manuellt. När man är ensam om en ståndpunkt måste man böja sig för konsensus. Kom tillbaka om några år så får vi se om läget ändrats! Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.29 (CET)
Bara för att göra tydligt vad diskussionen handlar om: Det är ingen som vill förbjuda användandet av "f.Kr", däremot är det några som vill förbjuda användandet av f.v.t. vare sig detta anses syfta på vår, vanlig eller västerländsk tideräkning. Konsekvensen av att förbjuda f.v.t. är att en hel del användare förbjuds bidra till svwp. Det är alltså en tolerant och välkomnande linje som står mot en intolerant och oförsonlig.

När detta diskuterades 2012[2] och 2013[3] rådde delade meningar och diskussionerna kom aldrig fram till någon konsensus, även om en användare avslutade diskussionen 2013 med att en sådan konsensus uppnåtts. I själva verket var det 10 användare 2012 (inklusive mig med ett inlägg) som hade en tillåtande inställning och ett par som inte tog ställning tydligt utan hade synpunkter på själva diskussionen och 8 användare i den förhållandevis korta diskussionen 2013 (där jag inte deltog), vilket var ungefär hälften av de deltagande. Diskussionen 2013 var väldigt lite konfrontativ.

Den mest framträdande konklusionen 2013 var att inte ändra för ändrandets skull när man har två skrivsätt som är accepterade i olika sammanhang. Detta framfördes av Lsj [4] som förespråkade samma inställning som på enwp där BCE är accepterat vid sidan av BC samt även av Bothnia[5] som förspråkade användning av "f.Kr". Även Andejons har ovan gett uttryck för samma förhållningssätt som också varit praxis åtminstone sedan 2012. Under fyra år har båda skrivsätten accepterats och den praxisen måste anses gälla över en hetsig och aggressiv diskussion som inleddes av ett destruktivt redigeringskrig av en användare som vägrade diskutera.

Erfarenheten säger att när den diskussion förs aggressivt och fientligt är det många som drar sig för att blanda sig i diskussionen, den här diskussionen säger därför ingenting om den allmänna meningen på svwp. /Ascilto (diskussion) 10 december 2016 kl. 18.22 (CET)

Jag tillhör de som undvikit den här debatten just på grund av tonen. Även jag tycker att en tolerant inställning, inte minst till andra religioner, borde resultera i att vi tillåter fvt parallellt med de övriga förkortningarna. Så vitt jag har förstått har ingen förordat att vi ska *slopa* f.Kr. Men tonen skrämmer mig från att delta mer aktivt i debatten. / TernariusD 10 december 2016 kl. 20.02 (CET)
Även jag har undvikit debatten, som framstått som mer destruktiv än konstruktiv. "F.v.t." är långt ifrån något nytt påfund; det borde ses som ett fullgott alternativ till "f.Kr." och lär fortsätta att bli vanligare. Jag tycker man bör vara konsekvent inom en artikel men det finns inget behov av generella ändringar i nuläget till endera formen. JohanahoJ (diskussion) 10 december 2016 kl. 21.07 (CET)
Om man inte kan skriva utan att använda vedertagna termer utan måste använda termer som speglar en viss åskådning är nog inte Wikipedia problemet. Detta är samma sak som "hen", ett ord vissa hävdar skulle vara neutralt men som i högsta grad är kontroversiellt och som säger mycket mer än en påstådd neutralitet. Fvt är en term inte alla kan förväntas känna till, och innan det är så bör det inte användas och rättas likt andra kontroversiella eller svårförstådda uttryck. Detta handlar alls inte om att någon förbjuds att redigera. Det är lika fritt för alla som innan, men om man ska redigera man måste göra det med god svenska. --افيراتير (diskussion) 10 december 2016 kl. 21.59 (CET)
Som jag tidigare visat sprids bruket av f.v.t. i skolorna. Religionsböckerna från läromedelsförlagen Natur och kultur och Gleerups[6] liksom alla ämnen hos det allt vanligare digitala läromedlet Digilär[7] använder f.v.t. Andra har exemplifierat med akademisk juridikhistorisk litteratur. Att tala om dålig svenska i det sammanhanget är naturligtvis malplacerat. Det du skriver innebär precis, tvärtemot vad du påstår, att förbjuda deltagare som inte är bekväma med att använda "f.Kr" att bidra till Wikipedia. Det handlar om två skrivsätt som är allmänt accepterade i olika sammanhang och då är det orimligt att ändra för ändrandets skull. De senaste fyra åren har denna fredliga och toleranta praxis gällt och det har i diskussionen inte framkommit något som kullkastar den principen. /Ascilto (diskussion) 10 december 2016 kl. 22.19 (CET)
Gleerups använder inte fvt i historieböckerna [8]. Det du har visat är att det förekommer i enskilda fall hos två förlag men det du påstått har varit att skolor gått över till att använda fvt, vilket uppenbart inte stämmer. --افيراتير (diskussion) 11 december 2016 kl. 09.53 (CET)
Natur och kultur använder f.kr. i denna religionsboken. --افيراتير (diskussion) 11 december 2016 kl. 09.58 (CET)
(Redigeringskonflikt) I serien Puls/Impuls av Lennart Göth och Katarina Lycken används fvt, men i de smakprov de lagt ut på nätet finns inga tidsangivelser.[9] Då fvt används i vanliga läromedel är det POMFF för de elever som stöter på dessa i skolan. Frågan handlar inte heller om bra eller dåligt språk, som du försöker vrida det till, utan om man är bekväm eller inte med en tidsangivelse som innehåller en auktoritativ trosbekännelse. Tidskriften Forskning och framsteg skriver i årets septembernummer: "Förkortningarna har tillkommit under andra hälften av 1900-talet i avsikt att vara neutrala alternativ till de kristna förkortningarna." F.ö. har även Store norske leksikon gått över till fvt, så visst är det ett språkbruk som sprider sig. Då det finns två alternativa skrivsätt som används i olika sammanhang skall man inte ändra för ändrandets skull, det är också den fredliga praxis vi haft i flera år. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 11.48 (CET)
Bra inlägg av @Ascilto:. Instämmer med Ternarius och JohanahoJ; konsekvens inom en artikel, inget behov av generella ändringar överlag just nu. Matanb (diskussion) 10 december 2016 kl. 22.12 (CET)
Instämmer med Averater.--Historiker (diskussion) 10 december 2016 kl. 22.16 (CET)
Instämmer med Averater.-Wvs (diskussion) 10 december 2016 kl. 22.24 (CET)
Instämmer med Averater (10 december 2016 kl. 21.59 (CET)). Men används det genomgående i skolor, får fäste i akademierna och språkvården som till exempel romer och chokladboll har fått, ska vi naturligtvis byta. Men vi är inte där än även om jag förstått att det blivit vanligare i skolböcker och kanske blir det så. Än så länge är det inte allmänt språkbruk och svårförstått, det är inte ens klart vad v:et står för. @ascilto: Vad menar skolböckerna som använder det att v:et står för, jag antar att det måste förklaras där?
Personligen tycker jag f.v.t/e.v.t är *mycket mindre* neutralt och globalt än f.Kr./e.Kr. För mig står f.Kr/e.Kr. för att Jesus "Kristus" Josefsson, byggnadsarbetare från Nasaret, har fått ge namn åt utgångspunkten för den tidräkning som jag använder. Precis som att William Thomson "Lord Kelvin" gett namn till en temepraturskala, Gaius Octavius "Augustus" Thurinus gett namn till augusti och gudomen Mars gett namn till månaden mars etc. Att Augustus var imperialist och envåldshärskare och Mars var en krigsgud reflekterar jag inte över i just de sammanhangen. Däremot reagerar jag starkt på att vi, i all välmening, vill påtvinga resten av världen vad som ska vara vårt, vanligt och västerländskt. En filipin håller inte med om att det är västerländskt, en japan håller inte med om vanligt och bara vi som använder det tycker att det är vårt. Utgångspunktens orsak är dessutom densamma alldeles oavsett vad man kallar den, då blir det som att försöka dölja och smyga in den. Ibland anges ett skäl vara att Jesus "Kristus" Josefsson inte ens föddes det året och att det därför ska bytas. Men såna missar är vanliga och det brukar inte spela någon roll heller. Till exempel satte Anders Celsius nollan till vattnets kokpunkt och 100° till vattnets fryspunkt utan att det vanligen krävs att celsiusskalan ska byta namn eftersom den vänt på detta eller att vår nionde månad heter september. Tyvärr är väl f./v.t det alternativ till f/e.Kr som har störst spridning och störst möjlighet att ersätta. Jag menar att de som anser att v:et är bra borde tänka några varv till över vad det ska representera och om det inte till och med är OK att använda en gestalt som man kan välja om man vill tro på eller inte men som ändå är en del av vårt, vanliga, västerländska kulturarv med alla sina brister precis som bland andra Janus, Julius Ceasar, Tor, Oden etc.--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 11.30 (CET)
Om du inte är bekväm med att använda fvt är det ingen som försöker tvinga dig att använda det. Ingen har föreslagit att "f.Kr." skall bytas ut mot fvt, bara att båda skrivsätten finns i olika sammanhang och då skall man inte ändra för ändringens skull. Att jämföra med att veckodagar är namngivna efter asagudar och månader efter romerska gudar eller härskare är inte relevant. Asatro och romersk mytologi har inte utövat någon auktoritativ makt i det västerländska samhället de senaste 1000 respektive 1600 åren. /Ascilto(diskussion) 11 december 2016 kl. 11.56 (CET)
@Ascilto: Vad menar dina källor att v:et står för?--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.00 (CET)
Som jag skrev ovan kan v stå för vår, vanlig (som i BCE) eller västerländsk. De läromedel som använder fvt överlåter till lärarna att förklara. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.06 (CET)
OK, finns det inom skolvärlden någon problematiserande diskussion om lämpligheten i att att använda vår, vanlig eller västerländsk, eller otydligheten i varför utgångspunkten hamnat där den hamnat?--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.08 (CET)
Jag känner inte till någon sådan diskussion. Andra ledet i din fråga förstår jag inte riktigt, vilken utgångspunkt är otydlig? /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.27 (CET)
Det är otydligt vad som är utgångspunkten för tideräkningen om den kallas vår, vanlig eller västerländsk. Då måste den förklaras med att den började med år 1 när man enligt traditionen firade Jesus födelse.--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.26 (CET)
Bra talat av LittleGun. Religionsfrihet, konsekvens inom en artikel, inget behov av ändringar just nu. Eftersom jag ser att det inte finns något mer att säga och ingen ändring i WP:s policy kommer att ske inom närmaste åren i ärendet, avslutar jag diskussionen för min del med ett citat riktat till Ascilto: "Ditt tal är som flugors surr i mina öron!" (Sinuhe egyptiern av Mika Waltari). Även om din information i sig är intressant kommer den inte göra någon åverkan på nuvarande tillstånd.-Wvs (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.03 (CET)

Kul att du håller med. Synd att du inte kunde göra det utan att vara nedlåtande mot andra användare.--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.08 (CET)
Måste man verkligen lägga så stor ideologisk vikt vid sådant här? Men: varför ska vi tolka ett "v" i "f.v.t." som "västerländsk" eller "vår"? Det enklaste vore väl "vanlig". Jfr engelskan "common era". För den tideräkningen är väl ändå den absolut *vanligaste* världen över. Den används väl i "civila" sammanhang i stort sett hela världen oberoende av lokal religion och tradition. Å andra sidan håller jag med inlägget ovan att det kanske inte spelar så stor roll vem olika storheter är uppkallade, så jag kan leva med "f. Kr." utan att vara troende och medveten om att det säkert rör sig om en "felräkning" på ett antal år. --Andhanq (diskussion) 11 december 2016 kl. 12.58 (CET)
För min del tycker jag fvt och evt är lite förvirrande. Även datum före vår tideräkning anges ju enligt vår tideräkning, eller om man så vill efter vår tideräkning (här får man själv lista ut vilka ord som är lämpliga att betona för att meningen ska bli begriplig). Jag misstänker att jag inte är ensam om att tycka så, och att det kanske är en av förklaringarna till att fvt/evt aldrig riktigt slagit igenom. /NH 11 december 2016 kl. 12.57 (CET)

@LittleGun, Ascilto: Gleerups skriver i religionsboken på sidan 7 att det står för "före **vår** tideräkning"[10]. De har alltså känt ett behov av att skriva ut vad förkortningen står för i den boken där de använder det. I historieboken där de använder f.kr. finns inte motsvarande ruta. Läromedlet har alltså inte överlåtit detta till lärarna. --افيراتير (diskussion) 11 december 2016 kl. 14.10 (CET)
Det är f.ö. inte bara Store norske leksikon som gått över till fvt, Encyclopædia Britannica använder bce och bc i olika artiklar (vardera drygt 2000 träffar). Enligt nowp gick Store norske leksikon över till fvt 2012 efter önskemål från fackförfattarna. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 14.18 (CET)
Av det jag har läst tycker jag att Ataraxim har påtalat flera bra saker. Wikipedia ska inte vara ledande vad gäller språkvård, utan det är tydligt att vi ska följa svenska språkexperter och det etablerade svenska språket. Om fvt/evt förekommer i svenska språket eller fördelar/nackdelar med det ena framför det andra är i sig inte avgörande för användning på Wikipedia. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 11 december 2016 kl. 14.15 (CET)
Vi har haft en fungerande och fredlig praxis i flera år, åtminstone sedan diskussionen 2012, tills Ataraxim på eget bevåg inledde ett aggressivt och destruktivt redigeringskrig och samtidigt vägrade diskutera. När denne väl började diskutera hänvisade hen till en konsensus från 2012 och 2013 som inte alls framkom i de diskussionerna. Då liksom nu var åsikterna starkt delade. Då båda skrivsätten förekommer i etablerade sammanhang har vi att förhålla oss till det och tillåta att användare använder det som de är bekväma med, utan att ändra för ändringens skull eftersom det skulle leda till fler destruktiva redigeringskrig. Institutet för språk och folkminnen som bl.a. är myndigheternas språkvårdande instans har ingen rekommendation i frågan. NE, som fortfarande använder "f.Kr", skriver dock: "Då vår tideräkning numera används allmänt över hela världen kan en neutral beteckning vara önskvärd." /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 14.29 (CET)
Hittade nu att även Natur och kultur i Impuls Religion där de använder fvt har med en förklaring där skriver ut att v:et står för *vår*. [11]. --افيراتير (diskussion) 11 december 2016 kl. 14.26 (CET)
Då skall du ha tack för att du hittat de källorna, som jag inte noterat. Även NE, liksom Store norske leksikon, förklarar fvt med vår. Men NE hänvisar också till det engelska uttrycket BCE, before common era. Den Store Danske Encyklopædi har ingen artikel om Fvt men förklarar "f.Kr" med "= f.v.t." I arkeologiska sammanhang används B.P. - before present, där present är satt till 1 januari 1950. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 14.36 (CET)
Det är inte speciellt lämpligt att hävda saker när något annat uttryckligen står i källorna. Att tre böcker använder (och iallafall två tydligen kände sig nödgade att förklara) f.v.t. innebär inte att elever ser det som pommf. Snarare tvärtom då långt fler böcker använder f.Kr. utan att förklara. Här står en del om vår fungerande praxis. Tror också du ska vara lite mer försiktig med att anklaga andra för aggressivitet eller redigeringskrig. --افيراتير (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.11 (CET)
Jag anser att Averater skrev mycket klokt igår kväll och att Ataraxim handlade korrekt när användaren rättade det mindre neutrala uttrycket. Några nya argument har jag inte sett i den här vändan, så jag förstår inte varför det inte fick arkiveras. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.20 (CET)

Nähä, men flera som inte velat uttala sig innan har valt att göra det nu. Som sagt: Det går utmärkt att låta bli diskussionen om man inte tycker den ger något och man själv inte anser man att man har något nytt att komma med.--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.29 (CET)
Och varför skall jag tiga när Ascilto driver sin förment neutrala linje på ett så aggressivtr sätt? Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.32 (CET)
Du väljer naturligtvis själv när du skall tiga. Du väljer väldigt sällan att tiga, men uppmanar ändå andra att göra det.--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.34 (CET)
Om man vill ha en förändring till stånd måste man antingen erbjuda nya argument eller vänta en längre tid (normalt minst ett halvår). Den som står för *status quo* har aldrig bevisbördan i sammanhang som dessa. All heder åt Ataraxim som konsekvent genomförde det vi haft konsensus för under hela den tid jag varit aktiv här. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.40 (CET)
Status quo är att följa den fredliga praxis som rått åtminstone sedan 2012 då ingen konsensus kunde uppnås. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.48 (CET)
Ataraxim genomförde helt fredligt det gemenskapen tidigare beslutat. Det var Du som tog strid. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.52 (CET)
Så därja. Nu har du i tre av fyra inlägg hävdat samma sak i en diskussion du tycker är överflödig..--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 15.58 (CET)
När Ascilto till och med påstår att det inte rått konsensus om något som tydligt framkom som avslutning på föregående diskussion måste man ju stå upp för vad som gäller. Den som sammanfattade då fick ju inte mothugg. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 16.16 (CET)
Så diskussionen behövs plötsligt. Tur att den inte arkiverades då. Synd att den spårar ur bara.--LittleGun (diskussion) 11 december 2016 kl. 16.18 (CET)
På vilket sätt spårar det ur? Du har själv gjort konstruktiva inlägg, som jag kan ställa mig bakom, men nu är Du konfrontativ helt i onödan. Jag förstår inte varför. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 16.30 (CET)
Den har börjat handla om person och regler i denna regelfria gemenskap. Ditt stick om att diskussionen skulle ha arkiverats var onödig. Och konfrontativ helt i onödan så jag ville stämma i bäcken. Och urspårning eftersom detta lett till mer än tio inlägg utan att handla om sakfrågan. Att du håller med mig rättfärdigar intet.--LittleGun(diskussion) 11 december 2016 kl. 16.37 (CET)
Allt detta började ju som ett angrepp på Ataraxim från Asciltos sida. Därefter fick jag klä skott för kritiken på KAW. Sakfrågan har i mina ögon hela tiden varit underordnad irritationen över det föredömliga handlandet hos en medwikipedian. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 17.02 (CET)
Jag står för det jag skrev 2013: " Som mycket annat kan det rättas i tysthet." Det var så Ataraxim handlade, föredömligt, men Ascilto tog strid och vägrar att erkänna gällande konsensus. Samtalet behövs inte, men när det nu förs måste det framgå tydligt att den sistnämnde möter motstånd. Tostarpadius (diskussion) 11 december 2016 kl. 16.20 (CET)

Om ungefär hälften av deltagarna i en diskussion har en åsikt och den andra hälften en annan åsikt så har konsensus inte uppnåtts. Inte heller ifall omkring en tredjedel har en avvikande åsikt från majoriteten. Men ifråga om denna diskussion rörde det sig alltså om strax under hälften. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 16.32 (CET)
Om det däremot är 18 mot 3, samt med 1 som uttrycker att båda är ok och 7 som inte uttrycker en ställning, får man nog se det som tydlig konsensus. Så får jag det till från diskussionen 2012. I den 2013 som avslutas ganska fort får jag det till 5 mot 1 plus två som tycker båda är ok samt 10 som inte tydligt uttrycker en åsikt. Tidigare diskussioner som lett till skrivningen i WP:NPOV är också med klar övervikt för fkr. --افيراتير (diskussion) 11 december 2016 kl. 17.06 (CET)
Riktlinjen på Wikipedia:Neutral synvinkel skrevs utan föregående diskussion på eget initiativ av Andejons 2008[12] och står för en enskild användares åsikt. Samme användare har här ovan förespråkat att man inte skall ändra för ändrandets skull. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 18.17 (CET)
Då stå ord mot ord, din beräkning är starkt snedvriden. 10 användare 2012 hade en tillåtande inställning och ett par som inte tog ställning tydligt utan hade synpunkter på själva diskussionen och 8 användare var tillåtande 2013 vilket var omkring hälften. Hursomhelst så har praxis sedan dessa diskussioner varit att inte ändra för ändrandets skull, det talar för min tolkning att ingen konsensus uppnåddes. /Ascilto (diskussion) 11 december 2016 kl. 17.12 (CET)
Jag tror att ni båda tolkar andras inlägg som ni själva föredrar. För att få någon trovärdig sammanställning om vem som tycker vad krävs någon form av röstningsförfarande likt det som används på WP:SFFR. /ℇsquilo 11 december 2016 kl. 17.45 (CET)
För att vara tydlig: Jag förordar den vedertagna och tydliga beteckningen f.Kr. För mig förefaller införandet av fvt som ytterligare ett exempel på onödiga och klåfingriga ändringar, som införs för att man skall vara neutral och inte kränka några i denna lättkränkthetens tidevarv, samt en rädsla för religion och kristendomen. (Jag avser nu en eventuell generell trend av införande, till exempel i läroböcker, och inte specifikt i Wikipedia.) För mig förefaller fvt dock knappast vara neutralt, då det pekar ut en viss del av mänskligheten – "vår tideräkning".--Historiker (diskussion) 11 december 2016 kl. 18.01 (CET)
(anekdot) I övergången mellan 60- och 70-talen mötte jag för första gången fvt och tyckte det kändes "modernt" och framtiden. Strax efter mötte jag BP som jag tyckte var ännu mer proffsigt. Jag lärde mig också att moderna sättet skriva datum är 2016-12-11 (annars kunde inte datorer förstå). Och nu 45 år senare konstaterar jag att det sätet skiva datum på svwp har gett vika för det tydligare 11 december 2016 (och behovet trycka ihop ett datum till två tecken vi gjorde då för att spara lagringsutrymme är inte så relevant längre..). Jag ser på samma sätt med fvt och fkr. Det jag trodde skulle slå igenom har inte gjort så och av de argument som förs fram förstår jag det mycket väl (västeuropacentrerat etc). Och FKr ÄR mer är välkänt, dvs. Och bara att det inte slagit igenom mer bestämt är för mig en indikation det nog iten är/var så bra. Så delar Historikers uppfattning.Yger (diskussion) 11 december 2016 kl. 18.22 (CET)
Jag kan lugna Ascilto med att införandet av rekommendationen mot att använda "vår tideräkning" följdes av en lång diskussion, där endast en användare försökte hävda att "vår tideräkning" skulle vara neutralt [13]. Och oavsett om så skett eller inte så får något som sedan inte har ifrågasatts på närmare tio år i en central riktlinje räknas som att det accepterats av tämligen många skribenter speciellt som den senare omformulerats (argumentet att det bara skulle vara min personliga åsikt eftersom jag är den som lade in det är för övrigt väldigt suspsekt - då skulle ju alla riktlinjer till syvende och sist bara vara enskilda wikipedianers åsikter). Jag står också fast vid åsikten att "vår/västerländsk/vanlig tideräkning" är betydligt mer självcentrerat är "före Kristus", och jag kan inte förstå att det tydligen blivit vanligare.
Men det är bara min åsikt. Det som bör stå i centrum för all språkvård är vad vi kan få ut från trovärdiga språkvårdare - och där har redan språkrådet citerats. Vill man skriva "fvt" bör man förklara det i texten. Skriver man "f.Kr." behövs ingen förklaring. Därför anser jag fortfarande att "f.Kr." är det som bör rekommenderas. Att jag sedan också av princip ogillar att man systematiskt ändrar mellan olika skrivsätt gör inte att jag tycker att frågan behöver drivas hur långt som helst. Finns det goda argument och konsensus för att använda endera skrivsättet i en enskild artikel, så gör det.
andejons (diskussion) 11 december 2016 kl. 21.02 (CET)
## Automatiska infoboxar i biografier[redigera | redigera wikitext]

Jag har gjort en ny finess som lägger till Mall:Faktamall biografi WD i biografier om det inte redan finns någon infobox på sidan. Finessen finns här. Ska jag slå på den? Nirmos (diskussion) 19 november 2016 kl. 07.36 (CET)

Det ser ofta mycket bra ut tycker jag. I en del biografier finns dock redan samma bild i artikeln som i Wikidata och då blir det lite osnyggt, se till exempel Argo Aadli, Thorvald Aadahl och Hans von Aachen. Att ovillkorligen ta bort (dölja) det första "elementet" i wikitexten om detta är en "Fil:", "File:" eller "Bild:" kanske vore lite brutalt.
Vad är det som gör att ingen infobox dyker upp i artikeln Marc-Michel? --Larske (diskussion) 19 november 2016 kl. 08.24 (CET)
Som jag svarat Nirmos på min användardisk: Den här mallen är inte anpassad för icke-gregorianska kalendrar. Datum före 1000 vt. ser grafiskt knas ut. Datum före 1 vt riskerar bli direkt felaktiga. Jag avråder därför från obegränsad användning av den här mallen! Vi har plockat bort den här mallen från flera sidor pga detta! Lägga tillbaka den genom en finess är därför inte särskilt välbetänkt! -- Innocent bystander (diskussion) 19 november 2016 kl. 09.25 (CET)
Det är klassen "infobox" i Mall:Commonscatbox som gör att WD-boxen inte visas i Marc-Michel. /EnDumEn ✍ 19 november 2016 kl. 09.58 (CET)
Jag håller med Innocent bystander. Bättre att istället manuellt lägga in den efter att man har verifierat att inget ser knasigt ut och undvika att använda den i artiklar med sådana tidiga datum (tills att kalenderproblemen har blivit lösta). ♥Ainali diskussionbidrag 19 november 2016 kl. 11.15 (CET)
Larske: Jag har tagit bort HTML-klassen "infobox" från Mall:Interwikimall. Jag har också gjort så att skriptet jämför bilden i infoboxen med andra tumnagelbilder på sidan och vid en träff flyttas bildtexten till infoboxen och bilden utanför infoboxen döljs. Testa gärna igen.

Innocent bystander, Ainali: Finns det något jag kan göra för att begränsa skriptet till biografier som definitivt inte behandlar det gamla kalendersystemet? Kan jag titta på när personen är född och begränsa till ett visst årtal eller senare? Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 01.32 (CET)

Det här är en trevlig finess! Det verkar dock bli fel om det finns mer än ett datum för född ( och död, antar jag ). Om det går att fixa borde datumen skrivas med "eller" som mellanord, inte "och". Se Wilhelmine av Baden. // jorchr 20 november 2016 kl. 07.17 (CET)
Jag lade till en mall igår som gör att födelse- och dödsdatum enbart visas som år om det eventuellt gäller juliansk tideräkning. I samband med detta glömde jag att räkna med att det ibland kan förekomma flera födelsedatum, men det bör vara  **Fixat** nu. Väsk ✎ 20 november 2016 kl. 08.53 (CET)
@Nirmos: Om man undviker årtal före 1919 så borde man vara säker. ♥Ainali diskussionbidrag 20 november 2016 kl. 14.27 (CET)
Jag motsätter mig bestämt denna funktion. Den förstör våra biografier. Min lust att bidra till projektet minskar radikalt med den typen av brutala ingrepp. Vi har hittills haft konsensus att alls icke använda denna direkta inplockning från wikidata. Varför laga något som inte är trasigt? Tostarpadius (diskussion) 20 november 2016 kl. 09.21 (CET)

Hur kan denna information förstöra biografier? Om informationen är fel i wikidata ska den rättas, vilket jag uppfattar att den gör över tiden. Det är kanske inte lämpligt att den läggs in automatiskt, men för läsare som aktivt väljer att aktivera finessen är den ett bra tillägg. // jorchr 20 november 2016 kl. 09.44 (CET)
Tostarpadius, tror du att våra läsare skulle uppskatta det här? Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.01 (CET)
Nej, jag tror att de är lika skeptiska som jag själv. Enbart bild är både snyggast och mest ändamålsenligt. Tostarpadius (diskussion) 20 november 2016 kl. 15.49 (CET)
Jag kanske missförstår något, men problemet för mig är att förändringen inte syns i redigeringsläge (varken med VE eller wikikod). Att för en nybörjare, eller etablerade användare som är bättre på text och fakta än datorer, förstå och veta att de måste gå till Wikidata för att redigera en artikel måste vara omöjligt, och sen är det ytterligare en tröskel att redigera där.
Samma gäller WD-faktamallarna, men där syns åtminstone att något ändrats, och kan vi tvinga våra redigerare att leta upp commons för att ladda upp en bild kan vi kanske tvinga dom att gå till Wikidata. Helst skulle jag se att faktarutan blev en dialog direkt till Wikidata i redigeringsläge med VE. Fast när allt är osynligt är det jättejobbigt.
Ett annat problem är att det tar ett tag innan mallen laddas vilket gör att sidan verkar färdigladdad, men plötsligt hackar till och ändrar utseende, och texten får fler radbrytningar. Det är vansinnigt irriterande i alla sammanhang.--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.35 (CET)
Jag tror ruwp har experimenterat med något dylikt. Förutom rena tekniska svårigheter (utvecklaren har lämnat projektet) så har det orsakat en del trassel på WD, med svårupptäckt pov och vandalism. Även skrivskydd av sidor lokalt (läs eswp) har orsakat problem, när vandalerna upptäcker att det fortfarande går att vandalisera infoboxen. -- Innocent bystander (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.41 (CET)
Jo, min käpphäst är ju att det ska vara lätt att redigera. Det är enkelt att minska vandaliseringen, det är bara att försvåra redigerandet etc. Vill vi inte att användare enkelt ska kunna uppdatera info tycker jag inte den infon ska redovisas på Wikipedia.--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.48 (CET)
Det borde vara görligt att stänga av "redigera Wikidata"-knappen när sidan är skrivskyddad. -- Innocent bystander (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.52 (CET)
Jag förselog en redigeraknapp för varje värde, såsom de har på franska Wikipedia. Om något värde är skrivskyddat skulle man istället kunna vissa ett litet hänglås (på samma sätt som vi gör med skrivskyddade artiklar). ♥Ainali diskussionbidrag 20 november 2016 kl. 14.50 (CET)
Men det ovan nämnda problemet med kalendermodellen är inte det enda problemet. Om någon på Wikidata lägger in en födelseplats, en sysselsättning eller något annat som saknar svensk översättning, kommer icke-svenska ord in i mallen. Om den enda label som finns, är skriven på urdu, så är det med urdisk stavning namnet på yrket eller födelseplatsen skrivs ut. Om svensk label saknas, prioriteras ett gäng språk många svenskspråkiga är bekanta med. (En lista på dessa språk går att redigera längst upp i Modul:Wikidata2.) Men om inget av dessa finns, är det tillfälligheter som bestämmer vilket språk labeln skrivs ut på. Det här går att åtgärda löpande när mallen läggs in manuellt. Men det går inte alls att ha koll på när det sker med ett script. -- Innocent bystander (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.05 (CET)

Är det inte "bara" att be skriptet att endast skriva ut parametrar med svensk label?--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.38 (CET)
Jag tror det skulle göra att 80% av alla infoboxar över icke-svenskar skulle försvinna. I de flesta fall är det trivialt, det duger ofta lika bra med holländska namn på holländska platser, men knappast på holländska yrken och utmärkelser. -- Innocent bystander (diskussion) 20 november 2016 kl. 10.52 (CET)
Min största invändning är just svårigheten för särskilt nybörjare att redigera i en faktaruta om den är databasgenererad via mall - helt plötsligt så syns inte parametrarna och det är svårt för de som inte redan vet vad det är för något som går att lägga in i olika typer av boxar (olika parametrar funkar i olika typer osv). Ta bara grejen med att ändra bild i boxen, det kan vara tråkigt om alla biografiartiklar om person Y. Ysson visar exakt samma bild som den bild som dyker upp först i artikeln och tumnaglas i länkar med mera, och om den bilden hämtas via Wikidata beöver redigeraren specialkunskaper för att kunna lägga in en annan bild lokalt istället för att byta bild på Wikidata (som kanske inte är det önskvärda). //Vätte (diskussion) 20 november 2016 kl. 12.10 (CET)
Jag ser tyvärr inte finessen alls - måste man kryssa i något i sina inställningar? /Ascilto (diskussion) 20 november 2016 kl. 13.19 (CET)
Ja, du måste aktivt välja att se boxen genom att lägga till finessen Mall:Faktamall biografi WD på den här sidan. // jorchr 20 november 2016 kl. 13.27 (CET)
Om den här boxen enbart visas för läsare som så önskar, och endast när det saknas en box i artikeln lokalt, ser jag inga problem. Det går att lägga till en lokal infobox i artikeln för vem som önskar, precis som tidigare. Men när jag tittar runt bland artiklar om europeiska personer födda 1700-, 1800- och tidigt 1900-tal är det en övervägande andel som idag saknar infobox. // jorchr 20 november 2016 kl. 13.21 (CET)
Självklart, men när Nirmos inledde med att han ville "slå på den" trodde jag han menade just för alla, som default. Vill man ha lokala inställningar finns naturligtvis inget annat problem än att man kanske glömmer bort att man har ett avvikande utseende än standard. Då kan man leva med texter på urdu också och till och med få ett incitament att uppdatera Wikidata.
@Ascilto: Ja, gå in i dina inställningar: Här. Längs ner på fliken Finesser finns möjlighet till förbockning för finessen.--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 13.32 (CET)
Tack för hjälpen. Jag tycker det ser bra ut och mallen är ju tydlig med att den skall redigeras på Wikidata. Statements hör ju också till det som är enkelt att redigera på Wikidata. Det är dock inte så snyggt att sidan hoppar till innan infoboxen visas. Ett annat problem är att om references-taggen inte är inlagd så listas hänvisningarna till wikidata på ett fult sätt längst ner i artikeln. Det innebär att alla biografier måste ha rubriken Noter (eller Fotnoter) och references-tagg, vilket i sin tur betyder att de som inte har finessen påslagen ser en tom Noter-rubrik, inte heller snyggt. Att lägga in Noter-rubrik och references-tagg borde vara någorlunda lätt att åtgärda med bot. /Ascilto (diskussion) 20 november 2016 kl. 13.57 (CET)
Ascilto: Jag har gjort så att skriptet lägger till en rubrik för referenser nu. Som du själv har kommit fram till är det inte så bra att anpassa artiklar efter huruvida en finess är på eller av. Det är bättre att göra alla utseendeförändringar som skriptet kräver i själva skriptet. Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 15.38 (CET)
Jag missade "Redigera Wikidata"-knappen i mallen, jag trodde IB menade den i vänstermenyn. Det gör såklart det problemet mindre, men det är ganska stor skillnad mellan mallen och Wikidata-interfacet och knappen skickar iväg dig till en helt ny webbsida vilket gör det kladdigt att komma tillbaka. Särskilt om man är ovan.--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 14.37 (CET)
@Nirmos: Jag är inte säker på att Referenser-rubriken var någon förbättring, nya problem har uppstått. Det mindre problemet är att rubriken bör vara Noter istället för Referenser för att inte krocka med rubriken Källor som skall finnas i alla artiklar. Det riktigt stora problemet är att finessen slår ut de noter som redan finns. Nu kan det finnas en not som säger att födelsedatumet är hämtat från svwp medan den ursprungliga noten med hänvisning till Sveriges befolkning är försvunnen. Så får det inte se ut, det är en allvarlig försämring. /Ascilto (diskussion) 20 november 2016 kl. 16.58 (CET)
Ascilto: Det ska inte hända. I vilken artikel ser du det? Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 17.01 (CET)
@Nirmos:Nu gick jag igenom 21 svenska biografier jag skapat senaste tiden och problemet finns faktiskt bara i två: Christer Brosjö och Peter Ferm. (Med reservation för att det saknas Wikidata-objekt för artiklar med särskiljningsparentes: Anders Carlberg (regissör), Olof Hanson (regissör) och Peter Holm (scenograf), men inte Jan Mark (dramaturg) - men det är förstås ett helt annat problem.) /Ascilto (diskussion) 20 november 2016 kl. 17.39 (CET)
@Nirmos:Det visade sig att problemet inte låg i mallen utan i artiklarna, ett oförklarligt fel som nu är rättat. Nu har jag inga invändningar mot mallen. /Ascilto (diskussion) 20 november 2016 kl. 20.24 (CET)
Ok, jag ser att referenserna är förskjutna nu. Jag får fixa det i morgon. Bra att du sade till. Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 17.10 (CET)
@LittleGun Hmm! Det är möjligt att Nirmos tänkt sig att slå på finessen för alla. Det är jag skeptisk till. Det är inte alltid boxen blir snygg och det finns småsaker som behöver justeras. Nu blir det fel i biografierna över medlemmar i danska och norska kungahusen, t.ex Benedikte av Danmark, vilket beror på att mallen där ligger i en tabell. Möjligen kan man göra det enkelt för en läsare att aktivera finessen, men den bör nog inte vara på för alla. // jorchr 20 november 2016 kl. 14.35 (CET)
Jorchr: Fixat. Testa gärna igen. Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 15.00 (CET)
Nej, det verkar som att varken Wikidata eller Wikipedias interface till Wikidata är moget för det ännu.--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 14.40 (CET)
Gäller det bara för den som önskar se "skiten" (vilket det är i mina ögon, en högst subjektiv uppfattning, detta eftersom faktarutorna vanställer utseendet) har jag inga invändningar. Tostarpadius (diskussion) 20 november 2016 kl. 15.41 (CET)

Tostarpadius: Vanställer faktarutor artiklarnas utseende oberoende av hur de skapas? Så ditt ställningstagande har inget att göra med att de är automatgenererade?--LittleGun (diskussion) 20 november 2016 kl. 15.47 (CET)
Jag är ingen vän av faktarutor i biografier, men jag är extra skeptisk till de automatgenererade. Tostarpadius (diskussion) 20 november 2016 kl. 15.51 (CET)
En nackdel mellan scriptinläggning relativt "manuell" inläggning, är att de kategorier som ska rapportera problem inte kommer att läggs in i dessa sidor. -- Innocent bystander (diskussion) 20 november 2016 kl. 19.15 (CET)

Ja, det som Innocent bystander tar upp är ett tungt argument *emot* scriptinläggning av infoboxar. Kan vi inte vända på det så att vi låter en robot lägga in `{{Faktamall biografi WD}}` i de biografiartiklar som saknar infobox och sedan skapa en finess som kan styra dessa infoboxars synlighet; antingen osynliga som default med möjlighet att göra synliga, eller synliga som default med möjlighet att göra osynliga. Då skulle artiklarna hamna i åtgärdskategorier som kan betas av manuellt. För en sådan finess krävs väl endast en unik "class" för denna typ av infobox, eller hur Nirmos? --Larske (diskussion) 20 november 2016 kl. 19.31 (CET)
Mja, vad händer bland referenserna om en manuellt inlagd mall görs osynlig? Blir det inte spökreferenser då?
Personligen tycker jag en inläggning av den här mallen, ska åtföljas av inlägg av referenser i WD där WD bara har "hämtat från aöskdjfh Wikipedia" som källa. -- Innocent bystander (diskussion) 20 november 2016 kl. 19.37 (CET)
Spökreferenserna kanske går att undvika om referenserna som används i infoboxen läggs i en egen "refgroup" som även den styrs av samma "synlighetsregler" som själva infoboxen. --Larske(diskussion) 20 november 2016 kl. 19.44 (CET)
Innocent bystander, Larske: Visst, fördelen med att en mall finns i wikitexten är att kategorier kommer med, och fördelen med att lägga till mallen med JavaScript är att man inte behöver lägga in mallen på en massa sidor. Jag tycker inte att den arbetsbördan (att lägga till mallar i enskilda artiklar) är trivial. Även om man skulle lägga in den mallen i alla artiklar som *just nu* ligger i Kategori:Män, Kategori:Kvinnor och Kategori:Personer med alternativ könsidentitet, så är det fler artiklar i morgon. Ska en bot lägga in mallen kontinuerligt i biografier då? På vem ska det ansvaret ligga? Å andra sidan är det en del användare som klagar på att det tar tid med JavaScript, vilket det inte skulle göra om mallen finns i wikitexten. Sedan finns det användare som inte vill ha mallen över huvud taget, även om den skulle finnas i wikitexten. Så det verkar inte vara en enkel fråga. Nirmos (diskussion) 20 november 2016 kl. 19.54 (CET)
Ett stort problem med införande av den här mallen ligger hos Wikidata. Det är en himla röra kring vilka svenska församlingar som har objekt, födelseorterna blir därför inkonsekventa. Det finns också en brist i vilka yrken som har objekt, alldeles för oprecist. /Ascilto (diskussion) 20 november 2016 kl. 20.32 (CET)
Jag har inte satt mig in i alla teknikaliteter med länkningar, wikidata etc. och misstänker att det gäller även andra wikipediander. Vi (eller åtminstone jag) skriver gärna om saker som intresserar oss men blir helt ställda när det blir för krångligt. jag har heller inte kunnat följa diskussionen ovan i alla delar, men vill ändå uttrycka en varning : Det får inte bli krångligare att skriva och redigera på wikipedia. De tekniska finesser som vissa tycker är jättebra kan bli ett hinder för andra, och därför kan /bör man inte införa dem generellt. --Chandra Varena(diskussion) 20 november 2016 kl. 20.44 (CET)
@Chandra Varena: Den här mallen går att redigera manuellt, genom att lägga in rätt parametrar. Den saknar också en massa saker, som finns i andra biografi-relaterade mallar. Då finns de andra infoboxar som alternativ. Även om mallen läggs in med script, så borde man kunna "stänga av" den genom att lägga in en osynlig dummy-infobox. -- Innocent bystander(diskussion) 21 november 2016 kl. 07.51 (CET)
@Innocent bystander: Det problematiska är inte huruvida det går eller inte går att lägga in parametrar manuellt, utan att det (oftast) blir *svårare* att redigera om Wikidatamallar är inblandade, och då särskilt för nybörjare eller mer dataovana användare. //Vätte (diskussion) 21 november 2016 kl. 17.58 (CET)
RE:Vätte: Till viss del handlar det om vana. I `{{Ortsfakta Sverige}}` går det inte att påverka tidszonen, och vissa data bygger där på `{{Stat}}`-mallen, något många användare nu vant sig vid. Nu finns `{{Ortsfakta Sverige WD}}` som gått ett steg till. Det är fortfarande tillåtet att använda Stat-mallen eller skriva in siffrorna manuellt. Alla möjligheter är öppna, inklusive den att inte ha någon mall alls! -- Innocent bystander (diskussion) 22 november 2016 kl. 12.13 (CET)
@Innocent bystander: Är tanken att den automatiskt ska läggas ini alla redan befintliga biografiartiklar? --Chandra Varena (diskussion) 21 november 2016 kl. 08.37 (CET)
Det är det vi försöker diskutera oss fram till! Jag är skeptisk till generell användning, både att lägga in den (överallt) med bot och att lägga in dem med script (överallt). -- Innocent bystander (diskussion) 21 november 2016 kl. 08.40 (CET)
Jag tror inte att det är någon bra idé att lägga in den automatiskt. Definitivt inte för de biografier i "äldre tid" som jag ibland arbetar med - där kan det ju vara så att man inte känner till sådant som födelsetid- och ort utan känner personen främst genom hens verk eller genom vad andra källor berättat. Men inte heller för "nutida" personer. Vad som är väsentligt att säga om en person varierar mycket. Till exempel kan man placera hen i flera olika yrkeskategorier, och då blir infon i en mall antingen kortfattad och missvisande eller alldeles för lång. --Chandra Varena (diskussion) 21 november 2016 kl. 08.47 (CET)
@Ascilto: Om det saknas objekt för församlingarna är det bara att skapa dem, det kan ju inte vara speciellt många kvar så de betar vi av snabbt. Samma med yrkena, det kan inte heller vara så jättemånga kvar med tanke på hur många som jobbar med att förbättra objekt om människor på Wikidata. ♥Ainali diskussionbidrag 20 november 2016 kl. 22.30 (CET)
@Ascilto: Som Ainali, saknar du ett församlings-objekt som det finns artikel till, så skapar du det. Samma sak om det är en församling som det saknas artikel till. Detsamma kan sägas om yrken. Hittar du inget lämpligt, så skapar du ett! Lägger du in en översättning till ett större språk (engelska, tyska, ryska, franska) så kan fler fylla i det som saknas. Skulle någon i efterhand upptäcka att det redan fanns ett objekt för detta yrke, så är det enkelt att slå ihop dem. -- Innocent bystander (diskussion) 21 november 2016 kl. 07.51 (CET)
@Ainali:@Innocent bystander: Av 21 svenska biografier saknade 20 församlingsobjekt. Om det är biografiobjekt man går igenom så vill man inte först behöva gå igenom efterfrågade församlingar och skapa objekt för dem, det blir mer än dubbelt arbete. Wikidata är inte helt förberett för den här förbättringen, som jag trots allt tycker att mallen är. /Ascilto (diskussion) 21 november 2016 kl. 15.01 (CET)
@Ascilto: Ok, du menar att födelseort "X församling" inte är inlagd?! Så kan vara fallet, men då är det vårt arbete att lägga in den uppgiften, precis som det är vårt arbete att lägga in det i en vanlig faktaruta när vi har en sådan. Objekt för (de flesta) församlingar tror jag bestämt att det ska finnas. Det knepiga är att lägga in referenser för sådana uppgifter. Det går att lägga in "dödsboken på CD" som källa enkelt, men måste man ange "Husförhörslängden för X socken 1753" så blir det lätt att man tvingas skapa ett objekt för varje kyrkbok i Sverige historia. -- Innocent bystander (diskussion) 21 november 2016 kl. 15.37 (CET)
@Larske: Lägga in en egen refgroup är nog görbart. Det borde vara enkelt att lägga in en sådan funktion i Modul:Wikidata2. Men risken finns nog att det ger många osynliga syntaxfel och ganska mycket frustration.
@Nirmos: Precis som LittleGun är jag ingen fan av funktioner som får sidor att "hoppa", men jag försöker ändå vara så positiv jag kan vara här. Den här mallen och Wikidata är inte fähig nog att läggas in i alla sidor än. I Nick Roud finns både "skådespelare" och "filmskådespelare" i parameter yrke. Mallen vet inte (än) att det här är en tautologi. Mallen där anger itwp och dewp som "källa" för den data som finns. Jag tycker vi ska anstränga oss med att ersätta sådana "källor" innan mallen läggs in i artiklarna. Därför finns det också en åtgärdskategori som sådana artiklar hamnar i. Sidor som får mallen med script hamnar inte i sådana åtgärdskategorier. Det finns betydligt allvarligare åtgärdskategorier, såsom Kategori:Wikidatabaserade länkar som leder till sidor utan label. Vi kommer också att få se felaktiga transkriberingar av ryska namn, namn på yrken och utmärkelser utskrivna på främmande språk. Så sent som igår lade jag till en svensk transkribering till Lev Platonovitj Karsavin, som är medförfattare till ett ryskt biografiskt lexikon som används friskt som källa på WD. -- Innocent bystander (diskussion) 21 november 2016 kl. 07.51 (CET)
@Innocent bystander: Förstår jag saken rätt: om detta slås på som standard (det Gud förbjude!) går det att slippa ifrån eländet genom att lägga in en kod som genererar en faktaruta som inte syns? Hur ser den i så fall ut? Tostarpadius (diskussion) 21 november 2016 kl. 08.08 (CET)

@Tostarpadius: Det skulle vara en mall som har class=infobox, men som i övrigt är tom, ungefär som "Mall:Commonscatbox" längre upp i tråden trollade bort den här script-inlagda mallen. -- Innocent bystander (diskussion) 21 november 2016 kl. 08.21 (CET)
(Kopierat från högre upp - jag skrev kanske på fel ställe). Jag tror inte att det är någon bra idé att lägga in den automatiskt. Definitivt inte för de biografier i "äldre tid" som jag ibland arbetar med - där kan det ju vara så att man inte känner till sådant som födelsetid- och ort utan känner personen främst genom hens verk eller genom vad andra källor berättat. Men inte heller för "nutida" personer. Vad som är väsentligt att säga om en person varierar mycket. Till exempel kan man placera hen i flera olika yrkeskategorier, och då blir infon i en mall antingen kortfattad och missvisande eller alldeles för lång. --Chandra Varena (diskussion) 21 november 2016 kl. 08.47 (CET)
Jag delar Användare:LittleGuns skepsis mot att lägga in saker i våra artiklar som inte är intuitivt och begripligt synliga i artikelns redigeringsläge. Minns själv hur vansinnigt frustrerad jag blev när jag förstå gången försökte byta en bild mot en bättre och bildfilnamnet inte ens var synligt när man öppnade artikeln för redigering - just för att den, på ett för mig obegripligt sätt, hämtades från Wikidata. /FredrikT (diskussion) 21 november 2016 kl. 09.09 (CET)
Delvis med anledning av nedanstående undertråd: Att andra språkversioner kommer in som källa via Wikidata är ett otyg. Och att skapa Wikidataobjekt för varje källhänvisning är ett merarbete, som jag inte tror kommer att kunna genomföras konsekvent. Tyvärr, för det hade varit smidigt om det blivit gjort. Men i verkligheten är det för omständligt. /Ascilto (diskussion) 24 november 2016 kl. 07.52 (CET)
En möjlighet är också att försöka beskriva hela källan i själva claimet. Då slipper man skapa nya objekt. Och jag håller med om att användandet av Wikipedia som källa är ett JÄTTEproblem på Wikidata. Jag ersätter själv dagligen ett dussintal sådana källor med bättre dylika. Problemet är att det utvecklas verktyg i rasande fart för att skapa *nya* sådana källor. En möjlighet vore förstås att dölja hos oss när sådana källor används. Men det känns inte som att sopa under mattan, är det bästa sättet att lösa det här på. -- Innocent bystander (diskussion) 24 november 2016 kl. 09.17 (CET)
Det absolut bästa vore om Wikidata-källorna helt avlägsnades från mallen. Förutom att Wikidata anger andra språkversioner som källor så är deras källhänvisningar fult, inkonsekvent och slarvigt formaterade. De passar inte in alls i hur våra artiklar ser ut. Ett skräckexempel: [14]. Dessutom är de fortfarande rubricerade som Referenser i konkurrens med de egentliga källrubrikerna och hamnar efter auktoritetsdata. Inte snyggt eller förtroendeingivande alls. /Ascilto (diskussion) 24 november 2016 kl. 19.04 (CET)
@Ascilto: Att noterna hamnade längst ner, berodde på att mallen var inlagd med Nirmos script och att rubriken var "Referenser" berodde på samma sak. (De av oss som är mer vana vid tekniska och naturvetenskapliga ämnen är nog mer vana vid den rubriken än de som jobbar med biografier.) Det går att förbättra noternas utseende med några minuters arbete. Men få det att se exakt ut som när man lägger in det med källmallar är riktigt svårt. -- Innocent bystander (diskussion) 25 november 2016 kl. 08.17 (CET)
Asciltos exempel var belysande. En artikel helt utan noter som iaf fick några. Det i sig är en klar förbättring, men är det något annat som ändrats sedan dessför jag ser inte andra problem. Vad som skulle göra noterna bättre hade varit om "läs online" i noterna byttes mot själva länken när det inte finns någon annan titel. Det skulle göra noterna mer läsbara. --افيراتير (diskussion) 25 november 2016 kl. 09.44 (CET)
@Averater: Det finns några tekniska problem med att skapa länkar som: Svenskspråkiga Wikipedia då systemet inte vet vilken "titel" som hör till vilken "url". Det är (till skillnad från våra källmallar) fullt möjligt att ange flera url'er och titlar i samma källa när man gör det genom Wikidata. (Risken är då att det blir som: Tyskspråkiga Wikipedia, Svenskspråkiga Wikipedia.) Att lägga in "sv.wikipedia.org" när titel saknas är förstås tekniskt möjligt, men jag vet inte om det blir så snyggt när url'en är 350 tecken lång. Tills vi har en bättre lösning får läs online duga. Dessutom finns det andra protokoll än http(s) som används, och det kan vara knepigt att stödja dem alla. -- Innocent bystander (diskussion) 25 november 2016 kl. 11.13 (CET)
För krångliga fall (de du nämner med dewp) inser jag att det inte finns någon lätt lösning. Men jag föredrar nog en 350 tecken lång länk framför enbart "läs online". Inget av det är snyggt med en lång länk är något läsbarare tycker jag. --افيراتير (diskussion) 25 november 2016 kl. 11.54 (CET)
@Averater: Jag började kika på saken nu, med ett par ideer i huvudet. (Om det finns exakt 1 url och exakt 1 titel -> skapa länk av den typ vi är vana vid.) Men när jag började titta på koden så upptäcker jag att "titel"-parametern också används på annat sätt. Motsvarigheten till bokref, (typ: "Douglas Adams, Liftarens guide till galaxen, s 123") använder *också* titel-parametern, men då är det tänkt att det ska länka till vår artikel om boken (om vi har en sådan artikel). Det ska då också gå att länka till en webb-version av boken OCH ha en länk till artikeln. Det blir en j-a röra, är jag rädd. -- Innocent bystander (diskussion) 25 november 2016 kl. 12.24 (CET)
Jag har testat att lägga in mallen i två artiklar om en historisk person Titus Livius och en som ev. bara är mytologisk men som har kategoriserats som "Kvinna" Lucretia. Resultaten är, som jag ser det, klara försämringar av båda artiklarna. Detta talar mot att lägga in mallen automatiskt i alla artiklar. (Jag låter de fula artiklarna stå kvar några dagar men tar sedan bort mallen igen)--Chandra Varena (diskussion) 25 november 2016 kl. 10.11 (CET)
@Chandra Varena: För att se hur `{{Faktamall biografi WD}}` ser ut i en artikel behöver du *inte* redigera artikeln. Det räcker med att aktivera den finess som heter *Lägg till Mall:Faktamall biografi WD i biografier om det inte redan finns någon infobox.* som du hittar längst ner under Övrigt på sidan Special:Inställningar#mw-prefsection-gadgets. --Larske (diskussion) 25 november 2016 kl. 10.24 (CET)
Tack, då gör jag det fula ogjort och testar på annat sätt i stället. Men jag uppmanar er andra att göra samma test i dessa två artiklar - resultatet är avskräckande. Dessutom, även om alla data skulle kunna plockas in i mallen så innebär det att en del av noterna går till andra wp-versioner. Vi har just haft en lång diskussion om andra wp-versioners värde som källor. Kanske är vi inte eniga, men det finns i alla fall många (däribland jag) som menar att wp inte ska vara källa till wp. Och då är det, som jag ser det, fel att föra in detta bakvägen genom en mall.--Chandra Varena (diskussion) 25 november 2016 kl. 10.30 (CET)

@Chandra Varena: Det är därför jag tycker mallen *kan* användas, men att man bör ha gjort något åt dessa "hämtat från Wikipedia"-källor innan mallen läggs in. Det finns en åtgärdskategori (Kategori:Artiklar med importerade Wikidatavärden) för de artiklar som använder mallen och har sådana källor. Denna kategori, likt alla åtgärdskategorier, bör vi sträva efter är så liten som möjligt. Denna kategorisering funkar dock inte när mallen läggs in med ett script. -- Innocent bystander (diskussion) 25 november 2016 kl. 11.04 (CET)
Jag har upptäckt nya problem med mallen. När mallen läggs in automatiskt överförs bilden automatiskt till mallen om den är identisk med WD-bilen och bildtexten förljer automatiskt med. Men då får man som sagt stå ut med den fula och förvirrande Referenser-rubriken under auktoritetsdata. Om man för att slippa det senare fenomenet lägger in WD-mallen manuellt så finns det ingen bildtext från WD och det finns heller ingen funktion på WD att lägga in bildtexter på olika språk. Det kan bli fatalt som i den här artikeln: [15] - vem är vem på bilden och vilket sammanhang visar den (det fanns det tidigare en förklaring till). /Ascilto (diskussion) 26 november 2016 kl. 12.30 (CET)
RE:Ascilto: Om du tittar i artikeln nu, så går det utmärkt att lägga in bildtexter, men det går inte att lägga in vadsomhelst, exempelvis inte länkar. -- Innocent bystander (diskussion) 26 november 2016 kl. 12.37 (CET)
Tack, det visste jag inte, men hur ser det ut på andra språkversioner? /Ascilto (diskussion) 26 november 2016 kl. 12.43 (CET)
Jag kan inte svara på hur det ser ut i andra språkversioner. Det är upp till dem hur de har programmerat mallen. Vi visar här i denna mall tex aldrig några andra bildtexter än de som är skrivna på svenska. -- Innocent bystander (diskussion) 26 november 2016 kl. 12.45 (CET)
Allt det som framkommit visar att det saknas konsensus för att mallen skall visas om man inte själv aktiverar detta. Den bör inte heller läggas in systematiskt. Tostarpadius (diskussion) 26 november 2016 kl. 13.34 (CET)

Även om jag fortfarande har vissa invändningar mot utformningen och konsekvenserna, tycker jag att mallen i princip är en såpass stor förbättring att jag bestämt mig för att lägga in den i biografier jag jobbat med. Med det sagt vill jag fortfarande att de som behärskar den svenska mallen skall ta bort alla hänvisningar till andra språkversioner som källa, det skämmer. Jag kan inte nog starkt betona detta.
För att mallen skall fungera optimalt måste man skapa objekt på WD för alla källor och det är ett så stort omak att jag befarar att det inte kommer att bli gjort.
Ett annat problem är att mallen ibland hämtar uppgifter från WD som inte har stöd i den svenska texten, i exempelvis Biljana Srbljanović. Visst, det är bara att redigera på WD, i sig en enkel sak, men jag kan tänka mig att diskussionsklimatet där kan vara en knivig sak då en del användare har engelska som modersmål och andra inte. Det finns då många källor till missförstånd.
Ett generellt problem som jag inte är säker på hur man skall rätta till är att writer översatts skribent och inte författare, som är den betydelse som oftast avses. Visst, det har båda betydelserna och ibland är den allmänna betydelsen den rätta, därav osäkerheten. Men oftast har man i den svenska artikeln definierat noggrannare vad det är personen skriver. /Ascilto(diskussion) 27 november 2016 kl. 12.11 (CET)
Ofta är det *möjligt* att fixa källor utan att skapa nya objekt. I princip var det så Väsk löste problemen Med Aina Beck-Friis nedan. Istället för att skapa ett nytt objekt för artikeln i 1963-numret av DN så lade han hela källan i själva påståendet.
Det kan finnas skäl att ha två olika objekt för "writer", ett för när det motsvarar "skribent" och ett för när det motsvarar "författare". Det finns många sådana fall på Wikidata. Det mest tydliga exemplet visade sig när nästan alla icke-engelskspråkiga motsatte sig att göra "hanar" och "honor" av alla människor. Vi har därför nu två olika objekt för att beskriva "människor" respektive "icke-människor" av hankön. Även icke-människor, såsom djur, fiktiva och mytologiska karaktärer kategoriseras nämligen efter kön. Och de kan förstås ibland ha fler alternativ att välja på än de vanliga.
Att det kan finnas motsättningar mot hur konsensus tolkas här och på Wikidata är ett skäl till varför det i mallen alltid bör finns en möjlighet att fylla mallen med värden lokalt.
Ja, användningen av Wikipedia skämmer och min åsikt är att vi inte ska dölja denna skam. När det finns två källor och den ena är "Wikipedia" så tycker jag du ska känna dig fri att ta bort "Wikipedia"-källan. Data som alltid kommer att verka trivial, (exempelvis vilken kommun en svensk ort ligger i) kan man välja att ta bort källhänvisningarna helt. Det är så jag gjort i `{{Ortsfakta Sverige WD}}`. Samma sak kan förstås inte alltid göras, såsom på Krim, Kashmir eller Kosovo eller andra omstridda områden. -- Innocent bystander (diskussion) 27 november 2016 kl. 12.47 (CET)
@Ascilto: Du behöver inte vara orolig att stöta samman med de som har engelska som modersmål eftersom du inte ändrar i den engelska etiketten utan på den på svenska. De du eventuellt kommer att diskutera med är troligtvis andra svensktalande personer. Så antalet kniviga fall blir ungefär lika många som vi har här. ♥Ainali diskussionbidrag 27 november 2016 kl. 16.08 (CET)
Men när det gäller inadekvata uppgifter, som att Biljana Srbljanović representerar ett visst politiskt parti, så kan jag mycket väl tänka mig att den som lagt in uppgiften tänker försvara den. (Hon ställde upp i lokalval för partiet, oklart om hon blev invald, men hon lämnade kort därefter partiet). I kontext av vår artikels innehåll är uppgiften bara förbryllande. Och nu när jag gått igenom ett antal biografier så är det ganska mycket som skiljer sig mellan våra artiklar och WD och som därför blir förbryllande för läsaren. Det blir ganska mycket merarbete att införa mallen, även om den på lite sikt är en förbättring. /Ascilto (diskussion) 27 november 2016 kl. 16.17 (CET)
En svaghet med Wikidata är det här med "Signifikans". Lokalpolitiskt engagemang är kanske inte relevant för en begränsad artikel, och det är svårt att beskriva semantiskt. En möjlighet är att ange "novalue" som "preffered" value, då hon inte längre är verksam i partiet. Nu valde jag att modifiera mallen lite och lägga in en tom parameter. Det gör att datan från WD inte visas. -- Innocent bystander (diskussion) 27 november 2016 kl. 17.31 (CET)
Jag har lagt in i Wikidata koordinater för gravar på Norra begravningsplatsen och tycker det vore snyggt om det fanns en länk till var graven finns och inte bara Norra begravningsplatsen i Infoboxen se Hans\_von\_Euler-Chelpin Salgo60 (diskussion) 7 december 2016 kl. 05.11 (CET)

Visst vore det snyggt, men det är inte ett tillräckligt argument för att tvinga på alla denna typ av faktarutor. Den som vill kan slå på dem frivilligt även framgent. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 10.39 (CET)
Det var heller ingen önskan och lades inte fram som ett argument att tvinga något på alla. Däremot är jag inte säker på att Salgo60 menar bara i de automatiska, utan att det kunde vara en parameter generellt i Infoboxar? Den frågan skulle ha en egen rubrik i så fall.--LittleGun (diskussion) 7 december 2016 kl. 10.53 (CET)
Ja, det borde i så fall bli en egen tråd längst ned på Bybrunnen. Själv är jag som bekant allmänt skeptisk till faktarutor i biografier, i varje fall i dem som inte är riktigt långa och förtjänar utmärkt status. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 10.57 (CET)
Jag flyttade frågan till diskussionssidan för mallen. Jag jobbar en hel del med Wikidata och tycker denna mall är helt rätt att få konsistens mellan det som visas i Wikipedia och Wikidata. Ju mer vi använder våra data/källor i Wikidata desto bättre kvalitet får vi på data. Även det galna att i Wikidata länka till källa Wikipedia blir tydligt att det inte är rätt utan det skall vara bra externa källor... I min värld så blir det mer mobila klienter och mer wikidata som kommer att användas framöver Salgo60 (diskussion) 7 december 2016 kl. 14.38 (CET)
Att det blir svårare att bearbeta här är definitivt en nackdel. Tacka vet jag Lsjbots artiklar! Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 16.04 (CET)
Svårare för vem? Skall Wikipedia utvecklas så är Wikidata skapat för att kunna ha konsistens i datat mellan språk. Att vara del av den Semantiska webben:en och kunna koppla externa länkar, skapa SPARQL frågor kommer att höja kvaliten. Den här mallen gör att det blir bättre konsistens mellan Wikidata och Wikipedia sv vilket är ett stort steg framåt, dock håller jag med att det kanske kan bli svårare, att kunna uppdatera infoboxen som sedan skickas ned till Wikidata kan kanske vara en lösning... - Salgo60 (diskussion) 7 december 2016 kl. 19.53 (CET)
Användning av fikonspråk är definitivt inget som lockar nya. Wikidata är en utmärkt faktasamling. Invånartal och andra rörliga data kan med fördel hämtas direkt därifrån, men dessa rutor är en klar försämring, i varje fall i dagsläget. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.02 (CET)
Bara idag har jag pga dessa faktarutor hittat flera felaktigheter i Wikidata pga felaktiga uppdateringar av wikidata från Ryska och Tyska wikipedia. Som andra påpekar så krävs att även Wikidata kvalitetskontrolleras och det här är ett enormt bra sätt eftersom en infobox granskas av många Salgo60 (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.32 (CET)
Den som vill ha dem påslagna får gärna ha det! Den möjligheten vill jag inte avskaffa. Men detta är inte rätt sätt att upptäcka fel i Wikidata. För övrigt tror jag fler läser brödtexten än tittar på faktarutor. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.43 (CET)
### Källor i Aina Beck-Friis[redigera | redigera wikitext]

Vet inte om detta är rätt forum, men hos Aina Beck-Friis i noterna står Thomas Mattsson som företrädare för SvD. Tror inte han varit det, och speciellt inte 1963. -- KlasHass (diskussion) 23 november 2016 kl. 20.21 (CET)

@KlasHass: I Wikidata-objektet för Svenska Dagbladet är han angiven som utgivare och det är i den rollen han står i källan. Bättre vore att skapa ett eget objekt för den *tidningsartikel* som används som källa och inte hela tidningen. Pingar Väsk som lade in den källan. -- Innocent bystander (diskussion) 23 november 2016 kl. 20.35 (CET)
@KlasHass: Att Thomas Mattsson skulle vara utgivare för SvD är en uppgift som har lagts in i Wikidata 28 oktober 2016 av Ghuron som har angivit ruwp som källa för uppgiften. Och på ruwp har den uppgiften funnit alltsedan artikeln om SvD skapades 10 februari 2013. Enligt SvD:s webbplats är det Fredric Karén som *idag* är ansvarig utgivare, men vem det var 1963 är en annan fråga... --Larske (diskussion) 23 november 2016 kl. 20.56 (CET)
Wikidata är nu uppdaterat vad gäller utgivare för Svenska Dagbladet. --Larske (diskussion) 23 november 2016 kl. 21.09 (CET)
Vad bra! Fast Karén var väl inte född 1963; ska han stå till svars för vad tidningen skrev då? -- KlasHass (diskussion) 23 november 2016 kl. 21.15 (CET)
Som sagt, det är nog bättre att hänvisa till *artikeln*, än hela tidningen. Då slipper vi det här problemet. Ett annat problem är om denna property (P123) är avsedd för ansvarige utgivaren för tidningen. -- Innocent bystander (diskussion) 23 november 2016 kl. 21.19 (CET)
Men hur hänvisar man till *artikeln* på Wikidata? Eller kan man få bort ansvarig utgivare i referensen till tidningen då hen kanske inte var ansvarig för hundra år sedan? KlasHass(diskussion) 23 november 2016 kl. 22.53 (CET)
Först behöver man skapa ett Wikidataobjekt för den akuella artikeln, dvs ett objekt som är en instans av (P31) typen tidningsartikel (Q191067). Sen stoppar man in detta objekt som referens till dödsdatumet (P570) i objektet Aina Beck-Fris (Q26240329). --Larske (diskussion) 23 november 2016 kl. 23.13 (CET)
Oj, men tack! KlasHass (diskussion) 23 november 2016 kl. 23.20 (CET)
@Väsk: Jag vet inte om du sett eller läst artikeln själv och om du kan komma åt den idag. En annan möjlighet är ju att vi skapar ett objekt för ett nummer av SvD *denna specifika dag* 5 januari 1963. Det skulle sannolikt också vara tillräckligt. -- Innocent bystander (diskussion) 24 november 2016 kl. 11.23 (CET)
Jag har nu ändrat källhänvisningen från "anges i" till "publicerad i" vilket borde förhindra att utgivare hämtas om det läggs till igen. Överlag har Wikidata vissa problem med periodika eftersom källsystemet till stor del bygger på enskilda verk som norm. Väsk ✎ 25 november 2016 kl. 15.04 (CET)
Detta är inte ett ärende för Bybrunnen, men det visar med all önskvärd tydlighet olämpligheten i att använda dessa faktarutor. De som finns borde plockas bort av en bot istället. Tostarpadius (diskussion) 24 november 2016 kl. 11.37 (CET)

@Tostarpadius: Att källorna är dåligt formaterade är inte ett skäl att ta bort information ur en artikel. -- Innocent bystander (diskussion) 24 november 2016 kl. 11.41 (CET)
Informationen i sig behöver inte tas bort enbart därför att mallen avlägsnas. Allt väsentligt i en biografi skall stå i brödtexten. Vill man ha en faktaruta kan man lägga in en manuellt med de uppgifter som hör hemma där. Tostarpadius (diskussion) 24 november 2016 kl. 11.45 (CET)
För tillfället är källan inte dåligt formaterad, men däremot felaktig. Fredric Karén, född 1968, påstås vara upphovsman till eller ansvarig utgivare för en artikel tryckt 1963. Den uppgiften måste bort. /NH24 november 2016 kl. 13.00 (CET)
@NH: Om du tittar i tråden ovan, så försöker jag kommunicera Väsk, som lagt in uppgiften. Hittar inte Väsk den aktuella artikeln nu, så skapar vi bara en hänvisning till 5 januari 1963-numret av SvD och lägger in den som källa. Uppgiften på WD är att Fredric Karén är utgivare till svenska dagbladet, den uppgiften är sannolikt inte rätt inlagd. Utgivare i den mening som P123 är avsedd, är nog snarare något bolag i Schibstedt-koncernen. -- Innocent bystander (diskussion) 24 november 2016 kl. 13.12 (CET)
Ja, det stämmer nog att P123 inte är avsedd för det som Fredric Karén är utan för det utgivande förlaget. Jag har därför tagit bort den uppgiften från Svenska Dagbladet. Om det finns något "statement" för **chefredaktör** och/eller **ansvarig utgivare** så är det där som Karén ska stoppas in. --Larske (diskussion) 24 november 2016 kl. 13.29 (CET)
Kanske chef (P1037) med rollen (P453) chefredaktör (Q589298) är det som bör användas samma sätt som i objektet Aftonbladet (Q389458). Jag har gjort så och hoppas att det blev bra. --Larske (diskussion) 24 november 2016 kl. 13.46 (CET)
RE:Larske: Ansvarig utgivare är en ganska Sverige-centrisk egenskap som det nog inte finns någon property till. Det hindrar nog dock inte att det går att få igenom en sådan property. Mycket smalare områden än så har diskuterats och gått igenom. -- Innocent bystander (diskussion) 24 november 2016 kl. 17.43 (CET)
Innocent bystander: Visst. Men för den som inte är insatt i hur Wikidata fungerar – jag är det inte – så är det ni talar om faktiskt helt obegripligt (ursäkta!). Att källhänvisningen är felaktig är däremot lätt att begripa, och för den – t ex jag – som inte kan rätta till det på Wikidata hade det naturliga då varit att plocka bort mallen ur artikeln. /NH 24 november 2016 kl. 14.07 (CET)
Wikidatas kvalitetsprocess!

RE:NH Det var ganska kryptiskt även för mig att fatta hur källmallarna fungerade när jag startade här. (Och jag använder dem fortfarande ganska sparsamt.) Det är dock delvis så här Wikidata är tänkt att lösa sina kvalitetsbrister. Datan används och justeras när fel upptäcks. I praktiken är det så det funkar på Wikipedia också. Vi får feedback genom direkta redigeringar, diskussioner och rapporter på AEF. -- Innocent bystander(diskussion) 24 november 2016 kl. 17.43 (CET)
### Utökad bevakningsfunktion[redigera | redigera wikitext]

Spårad i Phabricator (?)
**Task T90435** OPEN

Det är utan tvivel så att utvecklingen går mot att WD får allt större betydelse för hur våra artiklar ter sig för läsarna. Det är inte utan problem. Därför efterlyser jag en utökad bevakningsfunktion, som helst skulle vara utformad så att WD-förändringar automatiskt noteras i bevakningslistan här på svwp (om man kryssar för den funktionen i sina inställningar). D.v.s. att alla artiklar man bevakar här också blir automatiskt bevakade på WD (om de har ett objekt) och notifierade här. Det handlar inte bara om faktamallsfunktionerna, utan även om interwiki. (Jag har just blivit varse att vissa artiklar jag jobbat med har väldigt missledande interwiki och sånt har man ju ingen som helst koll på då man sällan tittar på bevakningslistan på WD.) /Ascilto (diskussion) 29 november 2016 kl. 18.04 (CET)

Det låter i mina öron som ett bra förslag! //Vätte (diskussion) 30 november 2016 kl. 00.40 (CET)
Ja, det låter bra. Om man som jag är intresserad av själva innehållet i artiklarna men tycker att det är tråkigt och jobbigt att försöka hålla kolla på interwiki och wikidata så finns en risk att man tröttnar om man ska vara tvungen att hantera de sakerna. Bra då om man kan få hjälp att se vad som händer. Jag skulle också gärna se i bevakningslistan när det sker förändringar i de svenska mallar som finns i artiklarna. Som det nu är så kan ju mallinnnehållet ändras utan att man ser det, och risken finns att mallinnehåll och artikel inte längre stämmer med varandra.--Chandra Varena (diskussion) 30 november 2016 kl. 02.28 (CET)
@Ascilto, Vätte, Chandra Varena: Gå till Special:Inställningar#mw-prefsection-watchlist och klicka i "Visa Wikidataredigeringar i din bevakningslista". Detta finns alltså i en första version redan. Det är inte perfekt, eftersom Wikidata-redigeringar fullständigt *fyller* min bevakningslista ibland. Det jobbas dock på förbättringar här! Det är också meningen att Wikidata-redigeringar ska synas i artikelhistoriken, men där är vi inte riktigt ännu. -- Innocent bystander (diskussion) 30 november 2016 kl. 08.22 (CET)
Tack! Det vore toppen om något liknande kunde finnas för svenska mallar också.--Chandra Varena (diskussion) 30 november 2016 kl. 10.17 (CET)
Tack, Innocent bystander. Där ser man, precis vad jag efterfrågade. /Ascilto (diskussion) 30 november 2016 kl. 12.27 (CET)
@Innocent bystander: Eller förresten, det visade sig att jag redan hade funktionen ikryssad och jag kan inte påminna mig att jag fått några notifieringar. Är det kanske bara sidor jag själv redigerat på WD som notifieras? Jag skulle vilja ha med alla sidor jag bevakar här. /Ascilto (diskussion) 30 november 2016 kl. 12.42 (CET)
@Ascilto: Du ska få med alla sidor du har i din bevakningslista *här*. Vad som finns i din bevakningslista på WD ska inte spela någon roll. Du kan på prov lägga in Wikipedia:Sandlåda för Wikidata i din bevakningslista, ändra något i d:Q4115189 och se vad som händer. Ibland kommer det någon och provkör sin robot i den sidan, och då fylls hela ens bevakningslista snabbt med bara en användares ändringar. Det är också så att allt som länkas till genom mallar/moduler på Wikidata också kommer med i din bevakningslista. Det märks snabbt om man arbetat med de robotskapade sidorna och någon lägger in data om olika länder. Det är nämligen så att robotskapad-mallen jämför den data som finns i mallen och den som finns i P17 (land) på Wikidata. Det gör att en ändring i ett enda objekt påverkar tusentals sidor här hos oss och därmed också de användare som har dessa sidor i sin bevakningslista. -- Innocent bystander (diskussion) 30 november 2016 kl. 12.49 (CET)
## Använda x hemsida som källa i x-artikeln[redigera | redigera wikitext]

Enligt regeln om intressekonflikter får man inte skriva om sig själv på Wikipedia. Har dock noterat att det finns en del fall där en verksamhets hemsida används som källa om verksamheten. Är detta lämpligt? Jag tycker att det luktar smygreklam. Ett företag eller en politisk organisation nämner ju knappast något negativt om sig själv på sin hemsida.217.214.145.146 26 november 2016 kl. 02.30 (CET)

Det beror på vad det är källa till. Vad de själva hävdar och tycker är de själva bästa källan till. För att skriva vad organisationen faktiskt är och gör är det mycket mer tveksamt. --افيراتير (diskussion) 26 november 2016 kl. 08.37 (CET)
Den egna webbplatsen brukar också användas för annat. Rena faktauppgifter (företags bokslutsuppgifter, ensemblers sammansättning, utgivna skivor) är oftast oproblematiska, men gränsen för var man skall vara försiktig är otydlig. Skivor där man medverkat i ett enstaka stycke kan framställas som egna. I historiker kan ursprunget härledas till en verksamhet som endast tangerade den egna och uppgifter som inte passar företagsbilden (såsom den råkar se ut för tillfället) kan vara bortgallrade. O.s.v.
I allmänhet litar man på att organisationen inte ljuger, och på redaktörens omdöme att se helheten och inte ta med tveksamma uppgifter. Att organisationen själv uppges som källa är ju en varningsklocka, så när något ifrågasätts har källan inte särskilt stor tyngd.
Om många organisationer är den egna webbplatsen eller historiken den mest lättillgängliga källan och jag ser t.ex. företagsartiklars korthet som ett större problem än att företaget beskrivs med partiska källor. I själva verket finns på Wikipedia ofta sådant om den äldre historian som hämtats från företagets webbplats men som företaget numera förtiger. Det är förstås bra att artiklarna utökas genom andra källor, och för kontroverser finns ju ofta åtminstone tidningsartiklar att använda – och kontroverserna kan bättre beskrivas om man har en någorlunda fyllig artikeln som grund.
--LPfi (diskussion) 26 november 2016 kl. 09.45 (CET)
Tidningsartiklar är ofta betydligt sämre källor. Det leder lätt till recentism och oproportionerlig vikt vid obetydliga incidenter i ett företags långa historia att lyfta fram sådant som stått i pressen. Varaktig uppmärksamhet krävs som regel. Tostarpadius (diskussion) 26 november 2016 kl. 11.14 (CET)
Ja, de är problematiska på andra sätt. Men viktiga kontroverser bör fås med, och det finns sällan bättre källor. Med gott omdöme kan man ofta skriva vettigt utgående från dem. En från tidigare fyllig artikel klarar ett stycke om kontroversen utan större problem, medan det är värre om stycket blir en tredjedel av artikeln. --LPfi (diskussion) 26 november 2016 kl. 23.26 (CET)
Jag delar samma linje som flera andra här. Jag har själv använt företagens webbplatser i källsammanhang och ser det som oproblematiskt såvida man vet vad man ska ta med och är aktivt källkritisk. Webbplatserna kan innehålla skryt, reklam och lösa uppgifter som inte får hamna på WP. På samma sätt kan kritik saknas på företagssidor och då gäller det att komplettera med andra källor. Det krävs att man gör ett urval av vad som är relevant och ibland att man ändrar om formuleringar för att det ska bli neutralt. Samtidigt sitter företagen på mycket kunskap och förstahandsinformation som är till nytta för oss. Andra källor om företaget kan mycket väl ha fått informationen från företaget eller hämtat den från företagets webbplats en gång i tiden, vilket kan leda till att uppgifterna är inaktuella. Intressekonflikt handlar inte specifikt om vilka källor man använder, utan mer om att man saknar förmågan att skriva kritiskt eller vara källkritisk. /Kyllo(f.n. fadder)|diskutera?| 11 december 2016 kl. 15.41 (CET)
## Obelix har gått bort[redigera | redigera wikitext]

Jag fick nyss bekräftat från Obelix familj att han har gått bort. Vi som träffat honom minns honom som en passionerad person. Han lämnade oss alldeles för tidigt.//Hannibal (diskussion) 28 november 2016 kl. 23.43 (CET)

Tankarna går åt närstående och vänner - beklagar deras sorg. Jag hade ingen egen relation till Obelix men hans engagemang för Wikipedia var tydligt, och jag kommer sakna hans närvaro. Nu är jag inte kristen, men låt säga att jag "ber" för honom, och fäller en tår till trots att jag inte kände honom. Vila i frid. --Skottniss (diskussion) 28 november 2016 kl. 23.52 (CET)
Jag förstod att han hade en svacka som var illavarslande, men jag trodde inte att det var så här allvarligt. Samhället svek honom när han behövde stödet som mest. Jag vet inte om jag är arg eller ledsen. Är nog båda... Livet är orättvist och det blir extra tydligt sådana här gånger. Det ska mycket till innan en människa ska anse att inget är bättre än något och handla. dnm (d | b) 29 november 2016 kl. 01.13 (CET)
Det har nyss uppdagats för mig att jag kan ha varit den sista personen han pratade med... det fanns så många signaler jag missade... fan.
Oj! Fy vad sorgligt! Jag hade lite kontakt med honom. Vi kände inte varandra personligen, men vi hade ändå lite kontakt. Han var väldigt trevlig. Fy vad ledsen jag blir!--Bruno Rosta (diskussion) 29 november 2016 kl. 01.18 (CET)
Det är verkligen tragiskt. Jag anade att hans engagemang på SFFR nyligen var djupt personligt, men hoppades verkligen att det inte skulle ta denna vändning. *Requiescat in pace*! Tostarpadius(diskussion) 29 november 2016 kl. 01.23 (CET)
Det var lätt att notera att det Obelix skrev i anmälan och diskussionen var väldigt sakligt, balanserat, välformulerat och genomtänkt - jag kunde inte ana att det var så personligt. Mycket sorgligt det här. /Ascilto (diskussion) 29 november 2016 kl. 17.52 (CET)
Det föll en stjärna inatt, från den kalla novemberhimlen. Fan också.... //Romulus74 (diskussion) 29 november 2016 kl. 01.45 (CET)
Ohyggligt tragiskt, hittar inte orden.--ボスニア (diskussion) 29 november 2016 kl. 04.21 (CET)
Jag fick en omtänksam "uppmuntrings-stjärna" av honom. En väldigt omsorgsfull, engagerad Wikipedia-stöttepelare under många år. Jag förstår han uppenbarligen sände ut "hjälpsignaler" med senaste redigeringarna, mycket sorgligt, en stor förlust, också en jobbig tid i världen för många. Jag är dock av den personliga övertygelsen att vår livsutveckling fortsätter på olika existensplan, men vi behöver varandra och den vänliga uppmärksamheten i tillvaron. Tack för ditt stora engagemang, Obelix, och var välsignad, med frid i vårt goda minne.--Bemland (diskussion) 29 november 2016 kl. 05.28 (CET)
Otroligt tragiskt. Jag har trots våra konflikter flera gånger påpekat för Obelix att han påminner om mig själv för tio år sedan och han sökte ständigt bekräftelse från mig av en anledning jag aldrig riktigt förstod mig på. Inte för att jag tror att det i slutändan hade spelat någon roll, men det faktum att jag inte gav honom någon sådan bekräftelse känns rätt tungt just nu. Jag tror verkligen att Obelix alltid ville väl och gjorde vad han trodde var rätt, men att det helt enkelt bara blev fel ibland. Tyvärr har man väl yttrat några lite väl hårda ord ibland i eftertankens kranka blekhet... /Grillo (diskussion) 29 november 2016 kl. 13.27 (CET)
Oj det var tråkigt att läsa. Mitt varma deltagande går ut till alla anhöriga. /Ariam (diskussion) 29 november 2016 kl. 16.46 (CET)
Detta var mycket sorgligt, väldigt ledsamt. Jag kände inte Obelix annat än genom Wikipedia, men jag minns att han var bland de första användare som jag kom i diskussion med här och det känns hemskt att han plötsligt gått bort. Så sorgligt det här. Må han vila i frid och frid över hans minne. Höstblomma (diskussion) 29 november 2016 kl. 17.12 (CET)
Även jag känner djup sorg och jag ångrar innerligt att jag en gång varit hård mot honom och sedan inte bett om förlåtelse. Dorcas (diskussion) 29 november 2016 kl. 17.40 (CET)
Att Obelix mådde dåligt har varit tydligt, men att det skulle sluta på ett så tragiskt sätt kunde jag aldrig tro. Det är fruktansvärt att samhället inte kunde ge honom den hjälp som han var i behov av. Tankarna går till hans närstående./Annika (diskussion) 29 november 2016 kl. 18.13 (CET)
Vilka tråkiga nyheter. Vi är nog många som har haft någon form av relation med Obelix genom åren, som kommer tillbaka en dag som denna. En liten marginell lättnad är alla de inläggen som jag inte skrivit som svar till honom. Ghostrider ♠ 29 november 2016 kl. 21.34 (CET)
Jag var den första Wikipedian Obelix träffade IRL. Det var 2008 då jag gjorde en avstickare på en resa för att träffa honom, då jag var så konfunderad över hans redigeringar som uppvisade en sådan blandning av god insikt och bra saker med vettlösa dåliga saker. Och även om jag lärde känna honom och inledde en relation där vi setts någon gång över åren och många år hade en maildaiog offwiki med honom, så inte lyckades jag få honom satsa på sina styrkor och sluta spendera energi på att försvara troll (som sedan, som "tack", utsatte honom för de elakaste attacker som skådats på svwp). Strax innan han stora utbrott för något år sedan släppte jag den reella kontakten även om mailkontakt fortsatte till bara 6-12 månader sedan. Det gick aldrig bra för Obelix på Wikipedia. Och kanske Wikipedia egentligen var dåligt för honom, gjorde hans personliga problem värre? Men jag uppfattar faktiskt det var tvärtom: han uppskattade vår denna lilla värld mycket och även om han fick möta hårdheter, så uppfattar jag han inte tog så illa vid sig som av trollen som slog under bältet. Här fick han var en i gänget och hade en identitet. Så jag tror inte någon behöver känna dåligt samvete för några förflugna ord, om detta var vad han kände sig hemma och bekväm med, vad hade han då mött IRL av hårdheter (trollangreppen har jag redan nämnt). Och om man följer lite noggrannare de senaste veckorna så finns det en del info runt hans senaste avhopp som till slut bara varade några dagar, och alls inte orsakade av något som hade med oss att göra. Och i motsats till andra som här uttrycker lite ånger så tycker jag det snarast känns bra att han de sista veckorna då han även då var en hel del ut och cyklade han bemöttes vänligt och det inte blossade upp något av de irritationsdialoger som annars kantat hans tillvaro här. Jag instämmer i beklagandet att han är död och jag kommer saknas honom på ett speciellt sätt men skuld tycker jag inte vi behöver känna Yger (diskussion) 29 november 2016 kl. 18.28 (CET)

Även jag noterade hans engagemang i den senaste SFFR-diskussionen, men som hos många andra fick hans lugna, sakliga argument mig att tro att det var ett objektivt intresse. Det ökar tragiken, nu när man sitter där med facit och inte uppfattade signalerna. Precis som Yger tycker jag det känns som åtminstone en liten tröst att det aldrig blev något bråk kring de sista diskussionerna. / TernariusD 29 november 2016 kl. 19.07 (CET)
Det var ett mycket sorgligt bud. Men jag tror och hoppas att vi kommer att minnas hans roll här som värdefull för utvecklingen av SVWP, även om engagemanget tog sig lite olika (och ibland vinglande) uttryck. Han trodde verkligen på projektet. Vi har alla olika syn på hur saker och ting bör fungera och det är våra olikheter som får projektet att utvecklas. Därför är samtalen och diskussionerna så viktiga, och därför var Obelix engagemang - även om han ibland slogs i motvind - en viktig faktor i dynamiken och dialogen. Dessutom - 52 000 redigeringar varav 29 000 i artikelnamnrymden är också en god och värdefull arbetsinsats som vi bör vara tacksamma för. Lindansaren (diskussion) 29 november 2016 kl. 19.37 (CET)
Adjö Obelix.--LittleGun (diskussion) 29 november 2016 kl. 21.45 (CET)
Angående skuldkänslor kan jag givetvis inte tala för någon annan än mig själv, och det här är självfallet inget försök till motsatsen. Men Grillos ord om att söka bekräftelse av en anledning han aldrig riktigt förstod sig på gjorde intryck på mig. Samma känsla känner jag igen hos mig själv, och, åtminstone på senare år, besvarade jag de försöken med allt stigande irritation. Det kommer säkert att ske igen med andra användare, men jag hoppas att jag lärt mig något och kommer att mildra mina ord när det gäller någon användare som jag vet, likt Obelix, bär på en personlig börda. Även jag känner den tyngden som Grillo talar om. Jag känner jag bör vara lika ärlig som Grillo, inte minst mot mig själv. Åter igen: Det här gäller enbart mig själv. Vad andra användare tycker och tänker, eller vad de borde tycka och tänka, har jag ingen rätt att yttra mig om, och det försöker jag verkligen inte heller. Men jag känner skuld, och det tycker jag bör redovisa. / TernariusD 29 november 2016 kl. 21.59 (CET)
Farväl. Vi drog inte alltid jämnt, men jag ville aldrig att det skulle gå dig illa. Må Gud vara med dig, J./77.218.247.225 29 november 2016 kl. 23.11 (CET)
Vad gäller SFFR-diskussionen delar jag uppfattningen att argumentationen var saklig från Obelix sida. Han spelade inte på känslosträngarna. Samtidigt upplevde jag tydligt att han talade av egen erfarenhet. Kanske är det mitt yrke som gör mig extra sensibel för sådana signaler, även om givetvis också jag kan ta miste. I det stora hela delar jag Ygers bedömning att han mådde bra av att tillbringa sin tid i Wikipediagemenskapen. Ibland gjorde han kortare eller längre pauser för att vårda sin hälsa. Det fanns säkert perioder då han borde ha hållit sig borta men inte förmådde göra det. Det sista försöket att dra sig ur genom att ta farväl hängde säkert samman med detta. Det hade föregåtts av en del dispyter. Min reaktion när han kom tillbaka efter några dagar var därför kluven. Men det som följde på detta återvändande var positivt.Det finns alltid anledning till självrannsakan i situationer som denna. Skuldkänslor är ofta ofrånkomliga. Men det är viktigt att ändå gå vidare och inte gräva ner sig i analyser av sitt handlande. Det kan hjälpa en att dra lärdomar av det skedde inför framtiden, men de är inte enbart av godo. Det gäller än mer för den som är nära anhörig. Jag tror på förlåtelse möjlighet för oss som är kvar och på att lägga allt i Guds starka och barmhärtiga händer, men de aspekterna avstår jag från att fördjupa i detta sammanhang. Helt livsåskådningsmässigt neutral känner jag dock inte att jag behöver vara på en sida som denna och i ett läge som detta. Tostarpadius (diskussion) 29 november 2016 kl. 23.36 (CET)
Oerhört sorgligt. Även om jag knappast kan tillstå att jag haft någon relation till honom har jag givetvis kommit i kontakt med Obelix vid ett oräkneligt antal tillfällen. Trots alla diskussioner vi haft med anknytning till honom och de känslor som rörts upp så tror jag att Wikipedia inte varit detsamma utan honom. Men om vi bortser från detta är det framförallt, som flera anfört ovan, givetvis djupt beklagligt att det skulle sluta på detta sätt. Farväl Obelix, Gud vare med dig. Rasmus 28 29 november 2016 kl. 23.56 (CET)
Jag hade mycket kontakt med Obelix off-wiki, och ja- Wikipedia var nog det som stärkte honom och inte tvärtom. På något sätt blev vi som en del av hans familj kan man nog säga. Det ser man bara hur stark han var att stå ut med den långa blockeringen och inte starta på ny kula - Han ville ha sitt namn Obelix tillbaks, och det fick han.
Till Grillo och Ternarius, jag förstår er känsla och jag tänkte lite likadant när jag rannsakade mig själv om mitt val i SFFR, dock så är inte artikeln i sig anledningen till att vi skriver i denna tråden, eller de gånger när ni snäst till när ni kände de blev för mycket. Han såg upp till er, liksom till Yger, och ni var nog mer något han ville uppnå, bli som ni, medan jag var en som var nära men på ett annat sätt. När ni snäste åt honom, vilket jag med såg, så var det nog bara en bekräftelse att han hade längre att gå för att uppnå det målet. Korta mål för dagen och långa för att se framåt...
Det är inte vi på Wikipedia som skall känna skuld, och inte heller hans familj, utan det är samhället som svek på samma sätt som det svek hans barndomsvän Petzäll 2012... och vi här var det som höll honom uppe. Han får nu vila i frid och minnet av honom kommer att finnas kvar i historiken. Adville (diskussion) 30 november 2016 kl. 00.38 (CET)
Som en kommentar till det Adville säger vill jag betona att när jag talar om ofta ofrånkomliga skuldkänslor menar jag inte därmed att det finns en reell skuld hos någon här till att det gick som det gick. Jag vill absolut inte skuldbelägga någon. Många av oss har skrivit sådant som vi har anledning att ångra och det är alltid svårt efter ett dödsfall, oavsett hur det inträffade, när sådant funnits emellan personer i omgivningen och den avlidne, så att en uttalad försoning inte ägt rum. Mycket som dyker upp i ett sådant sammanhang får alldeles felaktiga proportioner. Vi skall därför inte överdriva vårt ansvar. Gemenskapen här var en plats där han kunde fungera, även om interaktionen ibland misslyckades, som vid ett tillfälle under hösten då han började hota med att vidta rättsliga åtgärder. Vi behöver inte fördjupa oss i de tillfällen då det gick snett. Tragiken ligger i att samhället inte förmår ge tillräckligt stöd till människor med en suicidal problematik. Möjligen har vi som medborgare del i ett slags kollektiv skuld för att nollvisionen inte är i närheten av att förverkligas. På trafikområdet har det skett verkliga framsteg i det avseendet, men statistiken över människor som berövat sig själva livet är en deprimerande läsning. Talen har sjunkit jämfört med de år då de låg som högst, men minskningen fortsätter inte utan kurvan har planat ut. Psykiatrin är i kris och alltför många försök att göra goda insatser har fått motsatt effekt än den avsedda. Det är inget Wikipedia kan lastas för och det är heller inget vi kan göra något åt här, mer än att tänka efter hur och vad vi skriver i ämnet. Som enskilda kan vi dock finnas till hands för varandra, men ingen av oss har rätt att klandra den som inte orkar i ett visst läge. Det står i en gammal psalm: "Varandras bistånd, tröst och råd Är här för oss av nöden Och Guds barmhärtighet och nåd I livet och i döden" (Sv Ps 1986 588). Åtminstone den första delen av detta kan vi nog vara överens om, oavsett hur vår egen livsåskådning ser ut. Tostarpadius(diskussion) 30 november 2016 kl. 05.55 (CET)
Obelix levde mycket för Wikipedia är min uppfattning, han ville inte att det skulle vara så men i realiteten var det så. Alla mina samtal med användaren gav mig intrycket att Wikipedia var ett ankare i en annars, som jag nu förstår, *synnerligen* turbulent tillvaro och ett upprivet inre liv. Han uppskattade flera Wikipedianer som uttalat sig i denna diskussion. Det vet jag. När personer han uppskattade agerade på ett för honom obegripligt sätt påverkade det naturligtvis honom. Han kunde känna sig sårad, men på det hela taget är min uppfattning att det inte ändrade hans i grunden positiva inställning till personerna. I synnerhet inte efter att jag och han samtalat lite kring det han upplevt och vi tillsammans satt hans erfarenheter i andra ljus. Genast kunde en uppfattat negativ sak i själva verket betraktas som något positivt av honom. Även jag har varit brysk mot Obelix och till och med vid något tillfälle skällt ut honom, men jag har aldrig upplevt att han tyckt jag varit orättvis eller gått till personangrepp. Vi har båda lämnat sådant bakom oss rätt snabbt när det inträffat och haft våra sedvanliga vänskapliga samtal, även om vi på Wikipedia var återkommande motståndare i diskussioner, ibland parallellt. Jag funderade därför varför han var så tyst under en veckas tid, hans deltagande i några diskussioner saknades och tystnaden IRL var påtaglig, och så kom beskedet ovan. Alla pusselbitar började falla på plats. Klart jag känner skuldkänslor även om jag vet att jag inte borde ha sådana.
Med allt det ovan sagda vill jag ändå påstå att ingen av oss hade kunnat göra någon skillnad i det som nu hände. Problemet här var att samhället svek honom när han behövde stödet som mest. Så vitt jag vet svek vi inte honom. I det här fallet släpptes en människa med pågående suicidala problem ut ensam i natten. Det är inget någon här kunnat råda över. Som jag skrev ovan ska det mycket till innan en människa ska anse att inget är bättre än något och handla därefter. Jag hoppas dock innerligt att han kände och förstod att hans "ankare" inte hade varit samma utan honom och att hans energi var uppskattad (och kommer bli saknad). dnm (d | b) 30 november 2016 kl. 14.47 (CET)
Det är förbannat sorgligt, rent ut sagt. //Vätte (diskussion) 30 november 2016 kl. 15.20 (CET)
Samhället, sjukvården, familjen och alla andra runt omkring har väldigt få verktyg att ta till i situationer som dessa. De som faktiskt fungerar är oftast kränkande och begränsar kraftigt den drabbade på olika sätt. Att metoderna ibland används under en begränsad tid är sällan en tröst då problemen nästan aldrig är begränsade i tid. Jag har själv en väninna som blev räddad till livet för något halvår sedan. Stöttande familjer, vänner och sjukvård finns till hands, men verktyg för att få henne på rätt köl finns inte att frambringa. Det enda vi kan hoppas på är att hon åtminstone delvis självläker innan det är för sent. Det lyckas inte alltid och vi förlorar ibland några av våra vänner på vägen. Det är grymt, men det är så livet är... -- Innocent bystander (diskussion) 30 november 2016 kl. 15.59 (CET)
Jag har fortfarande inte funnit ord. Kommer sakna Obelix. --افيراتير (diskussion) 30 november 2016 kl. 18.11 (CET)

Så otroligt sorgligt. Gör så ont att hans liv blev så kort./Pontuz (diskussion) 30 november 2016 kl. 22.14 (CET)
Det var ett tungt besked. Vila i frid Obbe! /rrohdin (diskussion) 1 december 2016 kl. 21.11 (CET)
Jag har bara ett enda ord: Fan! Tack för den tid du fanns. Vad jag än skulle kunna ha sagt är det nu försent. Respekt! --Episcophagus (diskussion) 2 december 2016 kl. 22.23 (CET)
Jag tackar Obelix för hans bidrag här på wikipedia. Mociaty (diskussion) 3 december 2016 kl. 09.20 (CET)
Oj, det var mycket sorgligt att läsa. Frid över hans minne. Vivo (diskussion) 8 december 2016 kl. 13.38 (CET)
Jag läste om det här först ikväll. Mycket tråkigt och mycket sorgligt att Obelix har gått bort. Jag tillhör de som har haft synpunkter och varit kritiska till hans ageranden ibland, särskilt i början respektive i vissa fall. Jag vill för det första säga det att jag inte vad jag kan minnas, i alla fall inte efter att jag fått lite intryck av Obelix som med-användare här, för den skull haft intrycket att han någonsin har haft något dåligt uppsåt.
Jag hade också förmånen att några gånger tala privat med Obelix, några gånger nu för flera år sedan, via chatt på tu man hand. Jag minns honom privat från de tillfällena som en mycket vänlig, förstående och snäll person. Av ett slag som man på det sättet sällan möter. Jag har, ageranden och tyckanden och händelseutvecklingar på Wikipedia åsido, haft en tanke om att någon dag ska jag kanske höra av mig till Obelix för lite samtalande igen. Jag ångrar nu att jag inte kom mig för att göra det, och jag kommer på det sättet att sakna Obelix, som en vänlig människa att talas vid med.
Vila i frid, Obelix. flinga 9 december 2016 kl. 00.16 (CET)
Jösses, såg den här tråden först nu; kan bara säga Vila i frid, Obelix! /Vostok (disk.) 9 december 2016 kl. 06.52 (CET)
Det är antagligen ingen hemlighet att jag ofta (men inte alltid!) inte höll med Obelix, men att det skulle sluta så här, det önskar jag inte någon. //Essin (diskussion) 9 december 2016 kl. 21.21 (CET)
## Botskapade insjöartiklar Finland[redigera | redigera wikitext]

Man har skapat ett flertal artiklar om insjöar i Finland med bot och hämtat informationen från den Finska Miljöförvaltningens Järviwiki. Men varför har man inte hämtat informationen om avrinningsområden därifrån också? Det har man gjort när man har skapat artiklar om insjöar i Sverige och hämtat information från något motsvarande databas. Så varför har man inte gjort detsamma även med finska insjöar? Det är mycket svårt att förstå. Just nu har jag så bråttom med andra ärenden att jag inte hinner att läsa genom diskussioner ifall man har diskuterat detta, men om man kan ta övrig information från järviwiki hur skulle det vara svårare eller omöjligt att hämta också informationen om avrinningsområden? --Urjanhai (diskussion) 29 november 2016 kl. 07.10 (CET)

Och detsamma gäller för informationen om kommunen. I artiklar om insjöar i Sverige anger man kommunen lika väl som avrinningsområden. (Men lite överraskande är att man inte syns ha sorterat alla insjöar i kategorier efter avrinningsområden fast man skulle tro att det skulle ske snabbt med bot.)--Urjanhai (diskussion) 29 november 2016 kl. 07.24 (CET)
Diskussion om frågan började nu i Användardiskussion:Taxelson#Snabb\_kommentar.--Urjanhai (diskussion) 29 november 2016 kl. 16.17 (CET)
Naskos sjöprojekt och skapandet av de finska sjöarna hade mycket olika förutsättningar. Medan Naskos projekt var väl genomtänkt och systematiskt, var det finska ett resultat av att Lsjbot skapade vad som visade sig vara inte bara relativt informationsfattiga, utan dessvärre ofta rent felaktiga artiklar, med missvisande koordinater och arealberäkningar inte sällan helt uppåt väggarna. Jag valde då att rätta dessa med järviwiki-data, och städa dem från påståenden baserade på felaktiga data, men ambitionen var alltså främst att rätta fel, snarare än att skapa kompletta artiklar. Jag har sedan skapat artiklar för resterande sjöar i Järviwiki ner till ca 35 ha med en halvautomatisk metod och nu också kopplat ihop wd-objekten. Viktiga saker som återstår är förutom huvudavrinningsområdena (borde ha gjorts i samma sväng, men så blev det inte), också att koppla alla öarna till respektive sjö, och sedan få till grensidorna förstås. Taxelson (diskussion) 29 november 2016 kl. 18.10 (CET)
Jag tror att slutresultatet ska bli positivt trots allt. Korrigeringarna är slutligen inte så stora. Projekten med svenska sjöar kan tävla med själva finska miljöförvaltningens järviwiki (som också är mycket professionell, fast den originala databasen inte alltid är so komplett) och den ska vara en bra förebild. I fiwiki (dvs. av fi:Käyttäjä:J Hokkanen) vi har skapat systematist sjöartiklar från stora områden, men börjar (eller J. Hokkanen börjar) vara lite trött med halvautomatiska excel makron eller liknande. Det syns alltså lovande när det gäller det möjliga samarbetet.--Urjanhai(diskussion) 30 november 2016 kl. 21.01 (CET)
### Projektsidor för botskade Finlandartiklar till fi-wiki och sv-wiki[redigera | redigera wikitext]

Jag föreslog just i fi-wikis motsvarighet till bybrunnen (fi:Wikipedia:Kahvihuone\_(sekalaista)#Sv-Wikipedian\_botilla\_luodut\_Suomiartikkelit) att man skulle starta en projektsida för korrigering och utvecling av botskapade Finlandartiklar både i fi-wiki och sv-wiki.

Det skulle ske bäst (tror jag) med to do -listor för korrigeringar och med diskussion om teknisk utveckling (med bot eller andra automatiska eller halvautomatiska prosesser, och t. ex koordinater), och med diskussion och utvecklingsarbete om vilka resurser det finns gällande Finland och producerade i Finland (som en motsats till de globala amerikanska databaser av mycket dålig kvalitet).

Eftersom det finns användare som inte alls kan finska eller inte alls kan svenska, eller bara läser men inte skriver, och sedan användare som kan både läsa och skriva både finska och svenska (med finska som modersmål eller svenska som modersmål) och sedan nästan alla kan engelska, kan man troligen använda bäde finska och svenska och engelska i olika sammanhang.

Då det gäller innehållet, en innehållselement i fiwiki är interwiki-innehållet i wikidata. Det kan man redigera från fiwiki. Övrig innehåll mest redigeras troligen i svwiki. Men artiklar i en wiki säkert ska vara nyttiga för skapande och redigerande av artiklar i den andra wikin. Och det ska vara nyttigt för båda projetkt: fi-wiki och sv-wiki. Riktlinjer för t. ex. relevans kanske kan skilja sig från varandra i olika wikipedier, men när det gäller artiklar i sv-wiki man kan ju i svwiki ha de artiklar man vill ha och likväl så i fiwiki. De flesta troligen man kan anse vara relevanta i båda, och när man nu har skapat artiklar det kan också hjälpa att öppna ögonen för nya sätt att tänka om olika ämnens relevans.--Urjanhai (diskussion) 1 december 2016 kl. 05.23 (CET) Som jag redan sade, jag tror att nyttan från de skapade artiklarna slutligen är och ska vara större än problemen.

Men disclaimer: Jag själv troligen ska inte ha så mycket tid för detta. Men jag tror att när anvädarna i fiwiki lär sig känna de artiklar som nu har skapats, de ska väcka en stor intresse.--Urjanhai (diskussion) 1 december 2016 kl. 05.26 (CET)

(Och förlät min dålig skolsvenska.)--Urjanhai (diskussion) 1 december 2016 kl. 05.29 (CET)

@Urjanhai, LPfi, Nasko, Innocent bystander: Jag började lite här: Wikipedia:Projekt Finlands sjöar‎ Taxelson (diskussion) 1 december 2016 kl. 19.42 (CET)
Fint. I fiwiki finns det redan en gammal projektsida på samma namn på finska tidigare: fi:Wikipedia:Wikiprojekti Suomen järvet. Där har inte hänt särskilt mycket inom de senaste tiderna men möjligen kan det användas för syften av denna projekt i fi-wiki utan att behöva grunda en ny sida.--Urjanhai (diskussion) 1 december 2016 kl. 19.57 (CET)
Länkade ihop dem. Taxelson (diskussion) 1 december 2016 kl. 20.08 (CET)
Exellent. Jag tillade på den finska projektsidan en kort sammanfatting (får korrigeras och förbättras fritt). --Urjanhai (diskussion) 1 december 2016 kl. 20.18 (CET)
## Att vara snäll mot nya[redigera | redigera wikitext]

Detta har vi diskuterat flera gånger och att det korrekta men något fyrkantiga sätt som patrullerare som jag bemöter nya med som gör "fel", ofta uppfattas mer negativt än faktiska sakinnehållet i min återkoppling. Vi har försökt med flera modeller som faddrar, fadderanrop och fika rummet, men det har inte gett så mycket rent konkret. Jag vill därför lyfta fram det som LittleGun börjat med som innebär han går in och via olika länkar (tex följa min disksionssida & inlägg) hittar några nya som känner sig frustrerade och ger dem en lång positiv förklaring/återkoppling, se tex Användardiskussion:Tomrandersson och idag. Yger (diskussion) 29 november 2016 kl. 08.31 (CET)

Seriösa nybörjare skall givetvis behandlas vänligt. Samtidigt bör vi inte vara alltför oroliga när vi tar itu med klotter. Visst kan det vara ett test av redigeringsfunktionen, men då bör det åtminstone inte innehålla otidigheter eller fula ord. Sådant bör vi bekämpa med full kraft. Tostarpadius (diskussion) 29 november 2016 kl. 10.04 (CET)
Jag har också sett ett par av LittleGuns bra återkopplingar. Jag förstår att patrullerare inte alltid orkar det men uppmuntrar starkt till mer sådana bra kommentarer. --افيراتير (diskussion) 29 november 2016 kl. 10.19 (CET)
Jag har också försökt mig på något liknande ibland, förklarat på nybörjares diskussionssida vad som menas med "oartikel" m.m. Däremot har jag varit lite rädd för att patrullerare kanske känner sig trampade på fötterna och har mest hållit mig till de fall när jag själv har varit den som ogjort eller raderat. En tydligare redigeringskommentar kan ibland vara tillräckligt för att inte vara ivägskrämmande! Men jag skulle också vilja be alla att låta bli redigeringskommentarer i stil med "trams" och "löjligt" (det skulle jag säga är rent skadligt för projektet). Om det rör sig om klotter, skriv klotter, om det rör sig om något annat formulera det lite mer konstruktivt "följer inte artikelstandard", "inte relevant" osv. //Vätte (diskussion) 29 november 2016 kl. 14.02 (CET)
Din variant att skapa en helt ny och bra artikel Vävmagasinet istället för den undermåliga och reklamiga skapad av en seriös men ovan bidragsgivare ser jag också som en pärla! (men ordentligt krävande) Allt agerande som gör seriösa nöjdare och att bättre artiklar kommer till välkomnar jag mycket. Det är ju ett samarbetsprojekt, och vissa är bättre på patrullering och andra att göra så nya ovana känner sig välkomna fast de fumlar lite. --Yger (diskussion) 2016 november 29 kl. 14.09‎ *(Wikipediasignatur tillagd i efterhand.)*
Tack för att ni låter mitt nick få exemplifiera något bra. Det är inte många såna inlägg jag gjort och jag har full förståelse för att det inte går att ta sig den tiden vid varje tillfälle.--LittleGun(diskussion) 29 november 2016 kl. 21.57 (CET)
Jag är en av de där faddrarna som gärna hjälper ovana att hitta rätt. Det finns en mall (för diskussionssidor) som kan användas när man tvingas radera en oanvändbar ny artikel, så att nybörjaren får ett konkret namn att be om hjälp av för ett nytt försök – `{{fadderhjälp}}` Den får gärna användas en del. Allt gott! --Paracel63 (diskussion) 2 december 2016 kl. 17.23 (CET)
Att lägga in en välkomsthälsning med tillhörande Wikipediainstruktioner/-förklaring i form av `{{nybörjare}}` på nyregistrerade användares diskussionssida är mycket bra gjort. Det får den nye att känna sig välkommen och om han/hon/hen saknar helt eller delvis kunskap om hur Wikipedia fungerar så kan det vara en ovärderlig hjälp som kan få den nye att fortsätta vara en bidragsgivare till Wikipedia. --Allexim (diskussion) 4 december 2016 kl. 15.45 (CET)
En välkomsthälsning är jättebra! Dock är mallen Nybörjare ofta too much som välkomsthälsning, det blir "big wall of text" som första intryck och kan lätt få en nybörjare att känna sig matt och som att det är så mycket att sätta sig in i så den vet inte var den ska börja och klickar inte på någon av länkarna (eller läser igenom texten ordentligt). Själv föredrar jag alla gånger som första hälsning mallen `{{välkommen}}`, den är tillräckligt kort för att läsas ordentligt och innehåller det viktigaste för att komma igång, samt information om hur man kan få hjälp (t.ex. faddrar). //Vätte (diskussion) 4 december 2016 kl. 16.27 (CET)
Medhåll Vätte, jag förstår att det är i största välmening som mallen `{{nybörjare}}` men jag tror den säger: "Välkommen, läs och förstå de 100 länkarna och 100 GB text innan du ens funderar på att redigera". Vad vi borde hälsa är "Välkommen att skriva! Blir det knas får du hjälp, kämpa på" och där ligger mallen `{{välkommen}}` närmre, men den har vuxit och fått fler blålänkar tror jag.--LittleGun (diskussion) 5 december 2016 kl. 17.15 (CET)
Och jag är nästan ännu mer skeptisk. Skolelever och de som är med på workshops har jag ibland sett uttrycka de gillar en hälsning. Men inte hos de som ändå kommer hit har en stor egen vilja och initiativkraft att komma igång. Och antingen har de läst lite intro under deltagarportalen eller också är de sådana att de vill lära genom att prova. Det är nästan så att jag upplevt de blir irriterade, speciellt av stora blaffan. Däremot upplever jag att en mindre justering/korrigering av deras alster gjort i positiv anda alltid uppskattas, och då kan man om det är större saker också inleda med ett kort "välkommen roligt du vill förbättra våra artiklar om X. Jag har ändrat/lagt till.../din skrivning av fff är inte riktigt bra, du kunde kanske....". Men att man bara lagt till en kategori eller så tycker jag inte heller skall generera ett inlägg,Yger (diskussion) 5 december 2016 kl. 17.34 (CET)
Jag försöker alltid att inleda med något positivt när jag skriver till nybörjare, förklara varför något anses vara fel, vad man kan göra istället och gärna länka till riktlinjer osv. Det är kanske bara en av tjugo som visar uppskattning tillbaka. Men någonstans tror jag ändå att det ger annat resultat än om man bara låter upprörd, kritiserar och skriver om fel. Jag minns när jag var nybörjare. Jag uppfattade det inte som att jag alltid fick ett glatt bemötande, en begriplig förklaring eller en hänvisning. Som nybörjare är det heller inte säkert att man vet hur man kan få hjälp. Något annat som jag skulle se i högre utsträckning är att man skriver en liten redigeringskommentar när man återställer en artikel och det inte är fråga om rent klotter. Orsaken kanske är självklar för den som återställer och för en rutinerad användare, men inte nödvändigtvis för en nybörjare. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 5 december 2016 kl. 18.15 (CET)

Om man lägger in kategorier i sin bevakningslista så kan man se om någon har skrivit något inom de ämnesområden man själv är intresserad av. När jag var ny (och fortfarande!) uppskattade jag mycket när det kom en personlig hälsning från någon mera erfaren som var intresserad av samma saker. Det öppnade också för en sakdiskussion på en högre nivå än bara "rätt och fel", och gjorde det lättare att känna att jag var en del i ett skapande kollektiv.--Chandra Varena (diskussion) 5 december 2016 kl. 18.52 (CET)
Jag ser inte Wikipedia som ett ställe att enbart skriva om sina intresseområden. Jag skriver t.o.m. om sådant jag avskyr. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 5 december 2016 kl. 19.07 (CET)
## Kvalitetsmätningen december[redigera | redigera wikitext]

Förklaring

Odramatiska ändringar. Lite upp på infoga och ouppdaterad.Yger (diskussion) 1 december 2016 kl. 08.35 (CET)

Månades surdeg är Finländska köket, fkmallad i över fem år.Yger (diskussion) 2 december 2016 kl. 15.01 (CET)  **Fixat** av Lpfii.Yger (diskussion) 4 december 2016 kl. 22.00 (CET)
För förvirrande har vi en gräns på tre år, om det som är förvirrande då inte är åtgärdad så kan det strykas (raderas) - en liknande gräns borde vi nog kunna ha för faktakoll, dvs har det gått längre tid än så utan att någon varit villig att ta itu med problemet så kan det ifrågasatta strykas så att artikeln får "börja om"? Höstblomma (diskussion) 2 december 2016 kl. 16.59 (CET)
Jag har satt gränsen till 4 år för fk, och lyckas för det mesta hantera de vid gränsen, men här klarade jag inte det.Yger (diskussion) 2 december 2016 kl. 17.02 (CET)
## Goda siffror[redigera | redigera wikitext]

I maj förra året gjordes statistiken över antalet accesser om, vilket gjort jämförelser svåra. Dock har det sett ut som vi har haft en trend med svagt minskande (-2-3%) accesser mot svwp i år. I oktober var det dock upp några procent och i november fick vi en stor uppgång på över 10% och en siffra över 100 M accesser (103) för första gången med nya mätesystemet. Även andra språkversioner har ökningar men svwp är större. I jämförelse med andra är siffran andelen accesser mot totalen för alla versioner (0,63%) ett signifikant mått som också visar klar ökning mot tidigare. Vi har sedan sedan en tid haft en nedåtgående trend med antalet bidragsgivare, vare sig man räknar de som gjort >0, >5 eller >100 redigeringar /per månad. Men nu idag är det åter över 3000 som senaste månad gjort >0, och det är första gången sedan mars förra året. Det är dock möjligt de väldigt många skolprojekten vi hade i november påverkat, och de bidragsgivarna brukar ju inte vara långlivade här.Yger (diskussion) 1 december 2016 kl. 16.48 (CET)

Hur många är vi som har gjort mer än 100 redigeringar under månaden? Och hur är det då, vad räknas som en redigering - är det varje gång man sparar eller räknas det ihop om man jobbar med en och samma artikel och sparar många gånger i rad? --Chandra Varena (diskussion) 1 december 2016 kl. 17.49 (CET)
De siffrorna kommer först om cirka 3 veckor, men den senaste (oktober) visade 117, mot 126 ett år tidigare. Jag är inte säker hur denna byggs upp.Yger (diskussion) 1 december 2016 kl. 18.13 (CET)
Det där med antalet redigeringar är ganska trubbigt också. Själv, till exempel, kommer jag sällan upp i över hundra redigeringar på en månad även om jag ser mig som rätt så aktiv på projektet, men jag jobbar ofta med "långa" redigeringar istället för många när jag skapar artiklar (ibland skriver jag dem rent av offline, och sen blir det bara en redigering på WP fast jag kan ha lagt ned otaliga timmar på artikeln). //Vätte (diskussion) 1 december 2016 kl. 18.38 (CET)
### Om eventuella avhopp av mycket erfarna Wikipedianer[redigera | redigera wikitext]

På sistone har ovanligt många svwp-veteraner tröttnat (vad det verkar). Frågan är varför?

@Yger: och er andra. Det var trevligt med det stora antalet (inloggade) bidragsgivare på sistone. Samtidigt har jag upptäckt en annan statistik som kanske manar till eftertanke. Här listas 20 användare med många redigeringar men som inte gjort någonting de senaste månaderna. Det är rimligt att flera svwp-veteraner då och då "faller ifrån", och snittet borde kanske vara typ en tiondel om året. Men i listan är *10 av 20 namn från 2016*!
Finns det någon gemensam nämnare för alla de här "avhoppen"? För ett tag sedan nämnde du, Yger, att svwp-användarna blir kvar när de väl passerat en viss tröskel. Den här tabellen antyder däremot att det kan finnas en motverkande faktor. Har det med arbetsklimatet att göra? Lsjbot? Våra rutiner (eller brist på rutiner)? Allt gott! --Paracel63 (diskussion) 5 december 2016 kl. 20.48 (CET)
Jag uppfattar du läser listan fel. Många av de som där är listade 2016 har varit inne efter listan gjordes, de kan göra redigeringar bara någon per år, så det är bara 2-3 som "slutat" 2016. I listan står Hangsna ut, han är den enda som är en reell och stor förlust 2016. Jag har också en klar uppfattning vad som är viktigt, att det är en mysig/trevlig bejakande ton i diskussioner och att det finns roliga samarbetsprojekt, som tävlingen att utse rekommendera artiklar. Och det finns faktorer som driver åt motsatt håll, som processen runt SW blockeringen, även om det resultatet gör mer för bättre trevlighet framöver. Sedan finns det/har funnits några fler användare som i inlägg uppfattas negativt/demotiverande och lsjbot som på slutet fungerade demotiverande. Yger(diskussion) 5 december 2016 kl. 21.09 (CET)
Tack för svaret och för insikterna. Finns det bättre statistik om det här någon annanstans? Vi har under den pågående wikifikan diskuterat ämnet och inte hittat någon tydlig förändring i arbetsklimatet, och många av de (enligt tabellen) inaktiva veteranerna har under senaste året(n) varit *nästan helt inaktiva*. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 5 december 2016 kl. 21.18 (CET)
Mangan2002 har bytt namn till Mangan02 och är i allra högsta grad aktiv.. Kanske gäller motsvarande även för någon av de andra listan? --Chandra Varena (diskussion) 5 december 2016 kl. 21.29 (CET)
Jssfrk är mer på Wikidata numera men har varit inne i nov, Essin och Kåre11 har varit halvaktiva senaste månaden. Nasko är en sporadisk användere som varit inne på sistone, och Nicke L är sporadisk men inte slutat. Nerium har i praktiken slutat, var på ett sällsynt besök i feb. Yger (diskussion) 5 december 2016 kl. 21.47 (CET)
Vi (jag och Hannibal) gick igenom hela listan och kunde radera fyra namn. Tyvärr vet vi två till som snart kommer läggas till listan. Det är ett tydligt trendbrott mellan 2009 och 2014 då endast en mycket aktiv användare slutade. Tidigare än 2009 slutade fler och sedan 2014 många fler. Att det är en övervikt för nyliga avhopp är inte konstigt men att det är så många mer är nog konstigt, särskilt i jämförelse med den tidigare långa perioden med endast ett avhopp. Vad var särskilt bra mellan 2009 och 2014? Är det något vi kan lära oss och återskapa? --افيراتير (diskussion) 5 december 2016 kl. 21.55 (CET)
Averater: Jag är förespråkare av Lsjbot, men skall se lite kritiskt. Det verkar som om avhoppen började när boten blev mer aktiv, så vissa kanske tyckte att det gick för snabbt och då tappade lusten. Är det så kanske några kan komma tillbaks nu, och förhoppningsvis kommer även Lsj tillbaks (men i långsammare tempo). Adville(diskussion) 5 december 2016 kl. 21.59 (CET)
Sverigekillen sysslade bara med en sak lägga in kategori:Perosner från och slutade nä han tyckt3e sig vara "färdig". Elinnea slutade då hon tyckte vi blev för lösliga beträffande relevansbegreppet och då vi hade för få seriösa som skrev om Nobelpristagre i litteratur. Hålsaget (liksom Rosp) hade slut på egen tid, Jono vet jag ej. Så inget som pekar på något systematiskt.Yger (diskussion) 5 december 2016 kl. 22.08 (CET)
Jag upplever att samtalsklimatet är väldigt viktigt. En sak är att vi naturligtvis ofta har olika uppfattningar, men jag har många gånger reagerat på att tonen i inläggen är så hård - mycket hårdare än jag är van vid i aldrig så laddade diskussioner mellan kollegor som sitter runt samma bord. Då blir det mindre roligt, och man kanske tröttnar och lägger av. Lyckligtvis finns det också mycket av motsatsen, med gott samarbete och vänliga meddelanden. WP är ett gemensamt projekt, och med goda relationer mellan oss som jobbar i projektet blir det så mycket roligare. --Chandra Varena (diskussion) 5 december 2016 kl. 22.14 (CET)

Varje enskild person är inte statistik, men med många personer kan man se mönster. Så även om varje enskild person kan ha sina skäl finns det något trendbrott ungefär 2014. Det är innan Lsjbot började med geografin och efter arterna. --افيراتير (diskussion) 5 december 2016 kl. 22.44 (CET)
Listan avslöjar inte hur lång deras frånvaro var innan de gjorde sin senaste redigering. Kanske kan man se det som en vinst, att de kom tillbaks någon gång under 2016? Jag har hört de som jobbar med statistik på WMF brottas med problemet på när en användare kan anses ha slutat. Det krävs ju bara en enda redigering för att man ska vara tillbaks igen. Så jag skulle inte kalla de i den listan för "avhopp", utan bara att de har varit inaktiva en stund. ♥Ainali diskussionbidrag 5 december 2016 kl. 23.15 (CET)
Visst har något hänt de senaste åren vad gäller samtalsklimatet, men jag vidhåller ändå min uppfattning att detta är ett av de behagligaste ställen jag vistats på. I arbets- och föreningslivet har jag upplevt betydligt värre saker. Behandlingen av SergeWoodzing ser jag som ett undantag. I övrigt är mobbning/utfrysning sällsynt här. Tostarpadius (diskussion) 5 december 2016 kl. 23.13 (CET)
Efter att ha läst fler av inläggen här måste jag erkänna att även Sverigekillen blev onödigt bryskt avvisad, om än på ett annat sätt. Jag saknar fortfarande vederbörandes systematiseringsiver. Tostarpadius (diskussion) 5 december 2016 kl. 23.17 (CET)
Det var absolut inte så att användaren ansåg sig vara färdig. Avhoppet berodde på att förståelsen för ett av kategoriseringsprojekten var i det närmaste obefintlig. Jag stödde det inte heller, men vi kunde troligen hanterat det på ett mer psykologiskt sätt. Tostarpadius (diskussion) 5 december 2016 kl. 23.27 (CET)
Ygers förklaringar, beskrivningar och påståenden har jag lärt mig att ta med en nypa salt eftersom dessa skiljer sig ganska mycket från verkligheten. Jag tror att Wikipedias svaga punkt är ovissheten kring policy och regler, de funkar inte tillräckligt optimalt, vilket skrämmer bort duktiga skribenter (syftar ej på robotar, som är mer av sammanställare än skribenter). Jag tycker att Wikimedia Sverige ska ta ett större ansvar för att se över och förbättra Wikipedias policy och regler och få det att fungera. Inte ens en inflytelserik administratör ska ha sig rätten att blockera seriösa bidragsgivare utan något egentligt stöd i Wikipedias policy och regler, bara för att administratören i fråga har störst makt eller är en maktfaktor. Något annat att se över vore de mallar som man lägger in, dessa ska inte tas bort utan diskussion, när en användare begär det. Jag tror Wikipedia har en lång väg framför sig för att förbättra saker och ting. Jag tycker att Wikimedia Sverige ska använda sina existerande resurser eller hyra in hjälp för att göra Wikipedias policy och regler enkelt, kortfattat och tydligt, och viktigaste av allt vetenskapligt beprövat. --Vannucci (diskussion) 7 december 2016 kl. 19.00 (CET)
Styrkan med detta uppslagsverk är att det är ett samarbetsprojekt. Vi behöver inte betald expertis för att bestämma reglerna, dem skriver vi tillsammans. Yger är en av de bästa uttolkarna av vad vi kommit överens om. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 19.51 (CET)
Wikimedia Sverige kommer inte att ta något ansvar för att förbättra policys och regler, det är helt upp till gemenskapen här. Däremot kan de kanske hjälpa till med utformning av hjälpsidor, undervisningsmaterial och liknande, men det är bara för att fler ska kunna ta till sig hur det fungerar, inte att förändra sättet det fungerar på. ♥Ainali diskussionbidrag 7 december 2016 kl. 20.29 (CET)
@Vannucci: Föreningen Wikimedia Sverige har inte, och skall inte ha, inflytande över hur Wikipedias regler och riktlinjer utformas. Det är upp till gemenskapens användare att gemensamt utforma dess. I övrigt instämmer jag i Ainalis kommentar ovan.--Historiker (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.38 (CET)
Själv jobbar jag heltid, skriver exjobb och har en femåring hemma, så har inte lika mycket tid som förr. Min uppsats handlar till stor del om confoundingvariabler och just det är något som vi inte ska underskatta. Som jag har förstått det är det fler gamla rävar än jag som numera har jobb, barn och/eller avslutar sina studier, så vi bör vara lite försiktiga med korrelation och kausalitet. Vivo (diskussion) 8 december 2016 kl. 13.37 (CET)
@Ainali:, @Historiker:, Jag har varit med i internationella föreningar där inhyrd (extern) hjälp har varit vanligt om det verkligen behövts eller som har gynnat den(de) nationella föreningen(arna) i ett visst land. Då talar jag om sådana som har gemenskapen i fokus. Det är inget problem med den saken och borde inte heller vara ett hinder för Wikimedia Sverige eller Wikimedia "International". Om det finns ett behov, finns också en väg. --Vannucci (diskussion) 8 december 2016 kl. 18.14 (CET)
@Vivo, den analys jag gjorde för något år sedan delade erfarna utifrån om de gjort fler eller färre än 38000 redigeringar. Och att de som gjort fler i princip nästan aldrig lämnar, meden de som har färre lämnar en hel del av skäl som du för fram. Och egentligen om man ser på den statistik som Paracel lyfter fram så gäller detta i stort sett fortfarande. Av de femtio med flest antal redigeringar har bara 2-5 definitivt lämnat.Yger (diskussion) 8 december 2016 kl. 18.29 (CET)
Vannucci, när det gäller Yger, eftersom han är en av de mest erfarna svenskspråkiga wikipedianerna. Han har varit med att utforma riktlinjer och även engagerat sig starkt i wikimedia-sfären. Det gedigna arbete med socknar mm och bevakningen av redigeringar gör honom till en person man bör lyssna på (men även solen har sina fläckar och han är inte ofelbar). När det gäller våra riktlinjer är de levande dokument. De skapas av oss användare, inte av en extern förening, eller inhyrda "experter". Utifrån de diskussioner som uppstår i olika sammanhang förfinas riktlinjerna lite åt gången, vilket är Wikipedias styrka, och så har vi regeln *"Var djärv"*, som absolut inte skulle fungera i en internationell förening.
När det gäller tidsbrist att skriva så kommer nog många in i de faser när man inte hinner engagera sig så mycket. Som student och när barnen flugit ut har man mer tid att skriva, men mellantiden när man har småbarn och jobbar får man tidsbrist. Jag har upplevt det ibland (men mitt jobb gör att jag ganska ofta sitter på hotell på kvällarna och har tid över). Man får nog helt enkelt acceptera att användare försvinner efter några år, men att det (om de gjort några tusen redigeringar) är stor chans att de återkommer. Dock gäller det att vi försöker locka många fler som känner lusten att skriva, så att bortfallen inte ger så stor effekt. Adville (diskussion) 8 december 2016 kl. 22.16 (CET)
Jag håller med Adville om att Wikipedias riktlinjer är levande dokument, som skapas och utvecklas av gemenskapens användare och inte av föreningen. Jag tror att det skulle vara en stor risk med att ta in externa experter, då det gäller att förstå hur Wikipedias gemenskap fungerar.--Historiker (diskussion) 9 december 2016 kl. 21.24 (CET)
@Yger: Angående "halvaktiva senaste månaden" måste du ha sett fel. Innan det här inlägget hade jag inte varit aktiv på något Wikimediaprojekt sedan i maj, och vid en snabbkoll av svwp, enwp, fiwp, Commons och Wikidata verkar det samma gälla för K9re11. Jag har inte heller bidragit oinloggad eller under annat namn.
@Tråden i allmänhet: Jag hade tänkt försöka undvika hej-då-nu-slutar-jag-texter, men eftersom jag blev apostroferad här kanske jag ändå ska försöka ge ett kort svar på frågan "varför slutade jag?" Det fanns anledningar utanför Wikipedia, men i sig var de inte tillräckliga för att få mig att sluta redigera helt. Anledningarna inom Wikipedia var en kombination av ny frustration (framför allt Lsjbots geografiartiklar) och att jag inte längre orkade med flera sedan länge förekommande irritationsmoment. //Essin (diskussion) 9 december 2016 kl. 21.19 (CET)
## Månadens artiklar[redigera | redigera wikitext]

En genusrelaterad artikel samt en om en gammal huvudstad valdes ut, när oktober månads bästa nya och utökade artiklar röstades fram: **Dam i nöd** och **Khanbalik**. Och av projektets 300 nya och 60 utökade novemberartiklar har 23 respektive 17 blivit nominerade till den nu påbörjade omröstningen.

Projektet det gäller heter numera *Månadens artiklar* – tre ord och sju stavelser kortare än tidigare. Målsättningen är dock fortfarande densamma, att funka som ett stort skyltfönster och samarbetsprojekt för alla större bidrag här i uppslagsverket. Välkommen att bidra med röster eller att lista artikelbidrag. Eller att bara titta in – möjligen hittar du en och annan trevlig artikel som förtjänar att läsas. Allt gott.--Paracel63 (diskussion) 2 december 2016 kl. 17.37 (CET)

## TF 250 år[redigera | redigera wikitext]

17 också! Det är ju Tryckfrihetsförordningens 250:de födelsedag idag. Vi borde haft något om det. Edaen (diskussion) 2 december 2016 kl. 23.05 (CET)

## Geografiförgreningar[redigera | redigera wikitext]

Sedan en tid (oklart hur länge, säkert längre än jag tror) har vi ett antal geografiska förgreningar, till exempel Snøhetta (olika betydelser) som plötsligt är fyllda med kartor, geolänkar och allsköns "bråte", om man nu inte gillar det upplägget. Min fråga blir därför generell: information i all ära, men nog borde väl förgreningarna vara just förgreningar i enkel form och övrig information ligga i målartikeln? Personligen tycker jag att det annars upplevs som spretigt och "tårta på tårta", men kanske har vi kommit fram till konsensus om att det är så det skall se ut? Riggwelter (diskussion) 2 december 2016 kl. 23.08 (CET)

En tidigare diskussion om detta finns här. Thoasp (diskussion) 3 december 2016 kl. 09.03 (CET)
De som deltog där är förstås inte representativa för Wikipedia-gemenskapen i sin helhet. Personligen tycker jag att det är bra att ha kartor, i synnerhet i de fall där särskiljningstilläggen eller beskrivningarna inte är tydliga. Också då de i princip är det är det inte sagt att läsaren känner till just de aspekterna av platsen han eller hon söker. Koordinaterna känns som "bråte", men är till stor nytta då man t.ex. misstänker dubbletter.
Jag tror att både kartor och koordinater kunde utformas på bättre sätt, så att förgreningssidorna skulle bli redigare. Det torde förutsätta dels utvecklingsarbete för att hitta en ideal utformning, dels mänskliga ingrepp på de enskilda sidorna (och lämpliga verktyg för att lätt skapa kartor som är ändamålsenliga för just en viss förgreningssida).
--LPfi (diskussion) 8 december 2016 kl. 08.45 (CET)
Jag vill också slå ett slag för att vi bör bibehålla/återställa fler rena geografiförgreningssidor. Enwp har mallen "geodis" och vi borde kunna ha något liknande. Då blir inte de allmänna sidorna så grötiga. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 10.28 (CET)
## Sektionen "Vidare läsning"[redigera | redigera wikitext]

Är det inte bättre att rent allmänt ha stycket "Vidare läsning" ovanför stycket "Referenser" istället för under. Om man nämligen tänker källhänvisa stycket "Vidare läsning" så hamnar referenserna längst ner på sidan. Eller går det att flytta upp de igen. Ex. Fredrik Reinfeldt. Tack! Mvh Mociaty (diskussion) 4 december 2016 kl. 10.09 (CET)

Vidare läsning brukar placeras efter referenser/källor, men före externa länkar. Det finns ingen anledning att källhänvisa något under vidare läsning, källhänvisningar görs bara i brödtexten. Thoasp(diskussion) 4 december 2016 kl. 12.39 (CET)
Som Thoasp säger, den vidare läsningen är ju i sig en källhänvisning och kan plockas bort direkt om den inte stämmer. Vi behöver inte ett system där källa X anger att bok Y är en bra läsning i ämnet, det vore att gå över ån efter vatten. ♥Ainali diskussionbidrag
Jag vet att praxis är som ovan nämnts även om jag tycker att det i många fall hade varit snyggare med externa länkar och vidare läsning ovanför källorna. De hör ihop med ämnet på ett sätt som källorna inte gör. Detta dåde länkarna utgör en fortsättning på artikeln medan källorna endast är till för att källbelägga vad som nämnts (men många av källorna är också utmärkta som vidare läsning...). --افيراتير (diskussion) 4 december 2016 kl. 14.27 (CET)
Ofta verkar det som om externa länkar även har använts som källor, så i första hand försöker jag få in dem som källor och utöka utifrån dem. Man skall ju inte behöva gå vidare till externa länkar för att få mer information. Det skall stå på wikipedia (om det är relevant, annars kan ju länken tas bort) Adville (diskussion) 4 december 2016 kl. 17.32 (CET)
Det finns ett flertal olika slags länkar vi varken kan eller ska lägga in info från och flytta till källor. Mest uppenbart är väl officiella webbplatser, som ofta kan användas som källa men ändå hör hemma bland externa länkar. --افيراتير (diskussion) 4 december 2016 kl. 17.53 (CET)
Instämmer i att "vidare läsning" inte ska källbeläggas. Det kanske är en smaksak, men jag tycker att källor är viktigare än vidare läsning. Källorna är till för verifiering. Vidare läsning och externa länkar uppfattar jag snarare som fördjupning för den som vill. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 4 december 2016 kl. 18.03 (CET)
Ofta står officiell webbplats i infoboxen. Det tycker jag räcker (men jag vet att andra tycker annorlunda). Men visst kan det finnas något som skall vara på externa länkar. Adville(diskussion) 4 december 2016 kl. 18.12 (CET)
Jag intämmer fullständigt med Kyllo. Tostarpadius (diskussion) 4 december 2016 kl. 22.25 (CET)
Infoboxen/faktamallen är väl något av en sammanställning. Mycket av det som står i den finns även på något annat ställe i artikeln. Många förväntar sig nog ändå att hitta en länk till en officiell webbplats under rubriken externa länkar. Om rubriken finns tycker jag att det är lämpligt att lägga in en officiell länk där också. Där har man även möjlighet att ta med flera officiella webbplatser vid behov. Eftersom det inte råder någon platsbrist där kan man lägga till en beskrivning också, om det finns anledning till det. /Kyllo (f.n. fadder)|diskutera?| 5 december 2016 kl. 17.11 (CET)
Jag ber om ursäkt om jag var otydlig, men det som jag menade var att om man har till exempel "vidare läsning" ovanför "referenser" kan man källhänvisa "året" som boken sägs vara publicerad, så här:
### Vidare läsning[redigera | redigera wikitext]

* Book (2012)(här källa), sen isbn, författare, förlag... Ordningen spelar förstås ingen roll, men att man bekräftar året. Man skulle även kunna lägga källa på förlaget, eller bara en källa vid slutet om den innehåller all information. Förstår ni vad jag menar? Det kanske är för detaljerat? :D Mvh Mociaty (diskussion) 5 december 2016 kl. 22.19 (CET)

Vi förstår, men det behövs ingen ytterligare källa på det, eftersom att boken i sig duger för detta syfte. ♥Ainali diskussionbidrag 5 december 2016 kl. 23.07 (CET)
Okej tack för info! :) Mvh Mociaty (diskussion) 5 december 2016 kl. 23.29 (CET)
## Ungdomsfullmäktige i Göteborg[redigera | redigera wikitext]

Det behövs input från andra i Diskussion:Ungdomsfullmäktige#Ungdomsfullmäktige Göteborg. Adville (diskussion) 4 december 2016 kl. 20.06 (CET)

## Veckans tävling - Danmark[redigera | redigera wikitext]

Vid midnatt är det dags för en ny veckans tävling. Denna vecka beger vi oss till Danmark. Välkommen att deltaga!--Historiker (diskussion) 4 december 2016 kl. 20.37 (CET)

## Tankar efter Veckans tävling – Rekommenderat[redigera | redigera wikitext]

Hej! Förra veckan arrangerades Wikipedia:Veckans tävling/Rekommenderat. Det var en lite annorlunda tävling, lite mer lik ett kvalitetsprojekt och med naturliga kopplingar till Månadens uppdrag (som en gång föddes ur en snarlik tävling). Under veckan hittade vi (minst) 22 lovande artiklar och 66 artiklar som höll måttet att rekommenderas. Dessutom förbättrade vi ett antal redan rekommenderade artiklar, så att de fortfarande skulle förtjäna sin märkning. Slutligen avrekommenderades 12 artiklar där rekommendationen inte längre passade; ett antal av dessa ligger nu som uppdrag på Månadens uppdrag, så att de åter kan förtjäna en grön stjärna.

Tävlingen gav mersmak, och de tävlande samarbetade ofta om hanteringen av artiklarna. Vi fick en vinnare, men framför allt blev nog svwp vinnare av det hela. Dessutom har vi utökat mängden Rekommenderade artiklar med cirka 10 procent. Jag tror att det finns fler artiklar där ute som kan förtjäna en stjärna, så den här tävlingen har nog inte arrangerats för sista gången.

Inför tävlingen skapades mallen `{{Nyligen utvalt}}`. Den listar artiklar som de senaste månaderna blivit Utmärkta, Bra eller Rekommenderade artiklar – eller förlorat "stjärnstatusen" helt. Mallen kan (i likhet med bl.a. `{{Wikiträffar2}}`) publiceras på valfri plats, och förhoppningsvis kan den få plats någonstans i projektsidorna om Utmärkta, Bra och Rekommenderade artiklar. Allt gott! --Paracel63(diskussion) 5 december 2016 kl. 13.33 (CET)

Jag deltog inte själv i tävlingen, men följde den med intresse, och tyckte att det var en mycket bra tävling som bidrog positivt till svenskspråkiga Wikipedias kvalitet. Tack för arrangemanget och tack till alla tävlande!--Historiker (diskussion) 5 december 2016 kl. 18.09 (CET)
Instämmer med Historiker!  /Mvh Vostok (disk.) 5 december 2016 kl. 22.37 (CET)
Även jag gillade tävlingen (men hade inte själv möjlighet att delta). Att återkommande ha kvalitetsprojektliknande tävlingar tror jag skulle vara bra. Kanhända kan det till och med vara mer givande än fortlöpande projekt som lätt rinner ut i sanden om inte tillräckligt många eldsjälar hänger sig? //Vätte (diskussion) 6 december 2016 kl. 03.17 (CET)
Det var väldigt roligt att delta, inte i första hand för tävlingsmomentet utan för att det blev till ett litet samarbetsprojekt där vi tipsade och hjälpte varandra. Jag tror som Vätte att en tidsbegänsad men återkommande satsning som denna ger mera än ett fortlöpande projekt. Det blir mycket gjort under kort tid, och förhoppningsvis kan den intensiva satsningen ge ringar på vattnet så att både deltagarna och andra fortsätter att tänka på möjligheten att rekommendera eller avrekommendera artiklar. --Chandra Varena (diskussion) 6 december 2016 kl. 03.44 (CET)
Jag håller med Chandra Varena, det var väldigt roligt att delta. För mig är inriktningen mera av projekt än tävling, men efter att ha läst inläggen ovan är jag böjd att hålla med: Som projekt kan det lätt rinna ut i sanden, men så veckans tävling, då och då kommer det att funka riktigt bra! Deryni (diskussion) 9 december 2016 kl. 21.10 (CET)
Nästa vecka dammar vi avvåra basartiklar…

Tack för de intressanta slutsatserna! Jag är beredd att hålla med om det där med "projekt i sanden och tävlingar i farten". Jag kommer definitivt att återkomma till ämnet i kommande veckotävlingar (där det gärna får vara ännu fler deltagare ). Närmast väntar dock för egen del den här veckotävlingen, där vi flyttar fokus från våra bästa till våra viktigaste artiklar. Som av en händelse kommer undertecknad att under veckan ta fram stora dammvippan för fixa till den här projektsidan (i det projektet finns både damm och sand). Allt gott!--Paracel63 (diskussion) 11 december 2016 kl. 19.49 (CET)
## Orter och kommuner (Lsjbot)[redigera | redigera wikitext]

Vi skiljer ju på kommuner och tätorter när vi beskriver Sverige. Helt naturligt och rätt eftersom vi i Sverige har stora kommuner med många tätorter och andra platser inom en och samma kommun. Men vad är konsensus vad gäller andra länder? I många länder är ju kommunerna mycket små och täcker i princip bara en ort med lite landsbygd runtomkring. Det blir ett överflöd av artiklar med i princip samma innehåll om vi ska beskriva både kommun och ort i t ex Schweiz, Österrike och Tyskland. Anledningen till att jag frågar är att vi genom Lsjbot fått en mängd "tripplar" av artiklar som egentligen handlar om samma sak. Exempel: Absam (olika betydelser), en förgreningsartikel som pekar på Absam (kommunhuvudort) och Absam (kommun). De två artiklarna är nästan identiska. Ingen av de andra 23 wikiprojekten skiljer på orten och kommunen. Dessutom finns sedan tidigare en "riktig" artikel om kommunen Absam. Jag skulle vilja slå ihop dessa fyra artiklar till en artikel *Absam* som behandlar kommunen *och* orten. Någon däremot? Jag känner för att börja städa i alpländerna Schweiz och Österrike där Lsjbot skapat en uppsjö artiklar. Det finns ett visst värde i dem så efter städning och sammanslagning till kommunnivå så kan det bli riktigt bra. Österrike har 2100 kommuner och Schweiz 3000 kommuner. Det ger en finmaskighet som duger bra för dessa länder. Vi behöver inte ha både kommunartikel och ortsartikel. Det tillför inte läsaren något. Kitayama (diskussion) 6 december 2016 kl. 19.13 (CET)

Jag tycker det kan vara rimligt med bara en artikel i situationer där kommuner är helt eller starkt baserade på orter/byar. Det bör avgöras från land till land, och kanske kan skilja sig mellan olika delar inom ett land. I Schweiz har det gjorts en del kommunsammanslagningar så att det åtminstone i vissa kantoner behövs både kommun- och ortartiklar. 81.231.250.89 6 december 2016 kl. 19.42 (CET)
Instämmer både om att det är olika från land till land och att det i vissa fall är motiverat att ha separata ortsartiklar. Det jag söker konsensus för är att kunna slå ihop orts- och kommunartikar i de fall då det är "samma" objekt som ska beskrivas. Jag har sett skrivningar i olika diskussioner, som jag nu inte hittar, där det kan tolkas som att det alltid ska vara separata artiklar.Kitayama (diskussion) 6 december 2016 kl. 19.49 (CET)
Det får nog bedömas från land till land, men i alla fall i Nederländerna skiljer man på tätort och kommun (nl:Berg en Dal (plaats) respektive nl:Berg en Dal (gemeente)). /ℇsquilo 6 december 2016 kl. 19.53 (CET)
Instämmer om land for land och den diskussionen saknades kanske i början för det fanns tryck för "lika". Innan vi börjar med detta bör vi troligen skriva/uppdater artiklarna om den administrativa indelningen i landet (med historik) så när vi diskuterar landet har samma utgångspunkt. Om det ska vara en artikel bör den handla om kommunen (med orten). Maundwiki (diskussion) 7 december 2016 kl. 04.03 (CET)
Åtminstone på Schweiz behövs detta verkligen. Jag har redan rensat upp när det gäller orten **Stans** i Schweiz. Men jag vet att behovet finns för många fler där. Så om någon rensar upp på schweiziska och österrikiska orter så är det verkligen bra för det behövs--Bruno Rosta (diskussion) 7 december 2016 kl. 05.07 (CET)
Jag är helt emot en sammanslagning av orter och kommuner. Däremot bör det ena ha huvudordet. Det kan skifta från land till land. Förgreningarna behövs inte. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 12.54 (CET)
Ännu ett bevis på Lsjbots "förträfflighet". Det förvånar mig inte att Tostarpadius försöker putsa fasaden och istället för att komma till saken. --Vannucci (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.42 (CET)
Jag putsar ingen fasad. Jag håller mig till ämnet. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.50 (CET)
Vi har länge strävat efter att standardisera hanteringen av enheterna. Och modellen vi gått in för för Sveriges del, där vi har kunnande och resurser, är att ha olika artiklar om de olika begreppen. Jag ser det som osannolikt att Sveriges geografi och administrativa indelning skulle vara så unik att motsvarande modell inte kunde vara lämplig i många andra länder. I de fall ort och kommun sammanfaller kan de förstås hanteras ihop, men jag tror att man i de allra flesta fall bör behålla minst en omdirigering med kategorier och iw. --LPfi (diskussion) 8 december 2016 kl. 08.53 (CET)
Ja, det finns sannolikt (åtminstone i EU) användbar statistik för icke-administrativa orter. **MEN** Lsjbot har inte visat att de orter den skapat artiklar om tillhör denna kategori. Istället är misstänkt många av dessa artiklar bara byggda på ett namn på en karta. Dessa namn på kartan kan lika gärna tillhöra den administrativa enheten. -- Innocent bystander(diskussion) 8 december 2016 kl. 09.19 (CET)
Jag delar helt LPfis uppfattning att vi bör hantera de flesta länder som Sverige. Här har vi flera artiklar för samma område (socken, landskommun, församling), så varför kan vi inte ha det för "utlandet" också? Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 09.38 (CET)
Ja, men det är upp till bevis att de där orterna/platserna öht existerar. Då först kan vi ha artiklar om dem. GeoNames är inte en tillräckligt tillförlitlig källa till det. -- Innocent bystander (diskussion) 8 december 2016 kl. 10.23 (CET)
I varje fall för Europa finns det ingen anledning att betvivla detta. Om det finns undantag bör det hanteras i varje enskilt fall. Lsjbot har utfört ett storverk och det skall vi inte förfuska. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 10.26 (CET)
Jag har hittat sådana buggar i GeoNames i alla världsdelar! Isynnerhet i Sverige är det lätt för mig att hitta sådana felaktigheter, då jag känner trakten bäst här! I praktiken ser det bara ut som vi har resurser att kolla och åtgärda upp saken i ett fåtal länder, kanske tom bara i Finland. -- Innocent bystander (diskussion) 8 december 2016 kl. 10.32 (CET)
Ja, kunde vi få till det i Finland vore det bra. Som det är nu är det oftast bara en (oftast bra) kommunartikel (med koordinater för huvudorten) och sällan någon separat ortsartikel. Taxelson (diskussion) 8 december 2016 kl. 10.58 (CET)
Räcker det inte att Ni skrämt boten på flykten? Skall allt den åstadkommit rivas ned? Jag utgår ifrån att den har rätt tills motsatsen är bevisad. Det ser jag som mest konstruktivt. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 11.41 (CET)
RE: "den har rätt tills motsatsen är bevisad". Är det så du betraktar den här typen av "information" också? Det finns goda och det finns sämre data bland Lsjbots alster, och ortsartiklarna tillhör det som bygger på en mycket svag grund. -- Innocent bystander (diskussion) 8 december 2016 kl. 11.58 (CET)
Även om jag finner Ib:s jämförelse onödig, så är kvalitetsgranskning av Lsjbot/Geonames alster mycket nödvändiga, och tveksamma artikelkategorier behöver kunna rensas radikalt, *när* det är visat att den innehåller en stor andel missvisande artiklar, också om då en del korrekta kan åka med. Vi måste värna tillförlitligheten. Det behövs ganska många korrekta artiklar för att väga upp skadan av en felaktig. Taxelson (diskussion) 8 december 2016 kl. 12.08 (CET)
Lsj och Lsjbot gjorde ett bra jobb. Problemet var att Geonames användes. Det är en användarredigerad "källa". Sådana godkänns aldrig annars på svwp (andra Wikipedia-projekt, bloggar etc.) - vilket jag tycker är bra. Men helt plötsligt släpptes det in data med bitvis bra kvalitet men till största delen låg till mycket låg kvalitet. Jag är för bot, men mot okritisk användning av Geonames.--Kitayama (diskussion) 8 december 2016 kl. 12.48 (CET) *(Wikipediasignatur tillagd i efterhand av Urjanhai.)*
Det är säkert så. Sådan källa som geoname borde ha använts inte alls. Med samma botkompetens och goda källor skulle det troligen ha blivit excellenta artiklar. T. ex i geografiartiklar i finland finns det i varje kategori ett större eller mindre antal slumpmässigt valda enskilda objekt i varje kategori, ofta med grova fel i namn och objekttyper och alla koordinater cirka 300-400 meter fel. T. ex när det gäller "kommunhuvudorter" märkte jag att det var omring tre stycken av dem i landskapet egentliga finland. - Medan myndigheterna i finland skulle hela tiden ha haft (om jag inte minns fel) öppen platsbunden data om de statiska tätorterna i finland både i flera karttjänster och som nedladdbar öppen data. Geonames är helt enkelt skräp som inte borde ha använts als. Med öppen myndighetsdata som numera finns tillgänglig både i finland och sverige skulle man troligen ha kunnat med omkring samma arbetsinsats producera ett större antal av artiklar av troligen omkring lika god kvalitet som var t.ex. de botskapade artiklarna om insjöar i Sverige. Min farfar brukde säga (här som min översättning med min dålig skolsvenska) att "en funderingstimme motsvarar tio arbetstimmar". Det skulle ha varit ett bra råd också i detta projekt.--Urjanhai (diskussion) 10 december 2016 kl. 10.08 (CET)
I många länder är kommun och ort samma sak (så inte i Norden och Nederländerna). Där behövs en rensning (se mitt exempel i första inlägget). Vi måste land för land gå igenom Lsjbot-artiklarna, tillse att alla artiklar på kommunnivå och högre är av god kvalitet, behålla de ortsartiklar som tillför något extra utöver motsvarande kommunartikel (har inte hittat nån sån än - men det finns säkert, i synnerhet för större städer). Övriga artiklar kan raderas - de tillför inte projektet eller dess läsare något. Kitayama (diskussion) 8 december 2016 kl. 12.48 (CET)

Givetvis kräver artiklarna efterarbete. Det kan dock göras i lugn och ro. Jag vill än en gång framhålla att jag anser det vara angeläget att kommuner och orter har skilda artiklar även när de sammanfaller. Att jämföra botens produktion med rena vandaliseringar är en skrämmande debatteknik. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 13.38 (CET)
Jag har alltid varit en anhängare av att särskilja administrativa enheter, alltså kommuner, från fysiska orter. Med den kommunstruktur som finns i Sverige och några länder till är det ganska självklart. Men trots detta är det inte konsekvent genomfört. Jag höll på med det när det gäller Norge för några år sedan. I ett land som Frankrike med över 30000 kommuner, varav de flesta bara omfattar en enda ort (och vissa inte ens det, där finns det faktiskt kommuner helt utan bebyggelse och befolkning) känns det dock inte helt klockrent. --Andhanq (diskussion) 8 december 2016 kl. 22.32 (CET)
Om man undrar hur man borde organisera t. ex. kommuner och orter i olika länder, det första som man borde märka är enligt min mening att det finns skillnader mellan olika länder i regionsystemer, deras historisk uppkomst, adminsrattiva och statistiska regionsenheter och deras hieraki etc. etc. T. ex. I sverige och Finland är regionsindelningarna historiskt mycket likadana (och före 1809 helt identiska), men det olika sättet att genomföra stora administrativa reformer under 1900-talet har lett till lite olika regionssystem med lite olik historia, för att inte tala om länder som har en helt olik historia från början. Och därför alltså sättet att representera saker i olika länder måste vara slexibel beroende på vilka regionskategorier det överhuvudtaget existerat i olika länder.

I Finland. i fiwiki t. ex har vi nu artiklar om alla kommuner och före detta kommuner, men eftersom kommunreformen i Finland har inte gjorts på en gång som man gjorde i Sverige, är både enheternas betydelse något som en blandning av de motsvarande historiska skikten i Sverige. Och sedan har man statistiska tätorter (om jag nu minns rätt, fi. "tilastollinen taajama) och före detta statistiska tätorter som man också har skrivit artiklar om. (Men det är bara det nuvarande tillståndet i fiwiki.) Men om man i sv-wiki väljer att skriva om någon regionsindelning eller objekttyp, det första naturligtvis är att välja den pålitliga officiella källan som man använder oc därifrån man kan hämta information om den valda regionsindelningen eller objekttypen. Några objetkttyper som finns i sverige kanske inte ens finns i något annat lan och i andra länder kan det vara objektyper som inte fiunnsi i sverige. (Fast t. ex. i Finland och Sverige de flesta ju har någots slags motsvarighet, men inte möjligen alla, skulle jag. tro.)--Urjanhai(diskussion) 10 december 2016 kl. 10.36 (CET)

## KB digitaliserar böcker till halva priset[redigera | redigera wikitext]

En påminnelse om att Kungliga biblioteket återigen har julkampanj för tjänsten "eBooks on demand". Fram till den 18 december kostar det 1,50 per skannad sida och 50 kronor i startavgift att beställa digitalisering av böcker tryckta innan år 1920. En bok på 200 sidor kostar alltså 350 kronor (ordinarie pris är 700 kronor). När boken digitaliserats läggs den så småningom upp på webben och blir tillgänglig för alla.

http://www.mynewsdesk.com/se/kungliga\_biblioteket/pressreleases/julkampanj-paa-kb-bestaell-en-digitaliserad-bok-till-halva-priset-1680501

Det vore kul att veta om någon gjort en beställning eller om det finns förslag på angelägna böcker som skulle kunna användas som källor här på Wikipedia. Kanske finns det någon som känner för att ge en julklapp till gemenskapen? Väsk ✎ 6 december 2016 kl. 20.03 (CET)

Passar på att påminna om att om ni behöver digitaliserade böcker från KB så kan Wikimedia Sverige stå för hela notan. ♥Ainali diskussionbidrag 6 december 2016 kl. 21.04 (CET)
Gillar //Vätte (diskussion) 7 december 2016 kl. 00.29 (CET)
## Olika sökmöjligheter på Wikipedia[redigera | redigera wikitext]

Vore det inte bra med en hjälpsida för hur man kan göra mer avancerade sökningar på Wikipedia? Exempelvis om man vill samköra kategorier, som att få fram alla musiker som är födda ett visst år etc. --AHA(diskussion) 7 december 2016 kl. 13.25 (CET)

Det vore utmärkt. Då kanske vi kan få ha vårt finmaskiga kategorisystem även i framtiden. Tostarpadius (diskussion) 7 december 2016 kl. 13.34 (CET)
Fungerar den här sidan? Annars går den att utöka.//Hannibal (diskussion) 7 december 2016 kl. 14.17 (CET)
Det var ungefär precis det jag efterfrågade - men det vore utmärkt om den sidan kunde finnas inlänkad här, för jag tror inte att den sidan hittas av speciellt många. Dock ser jag ingen information om hur man samkör sökningar av flera kategorier, exempelvis. --AHA (diskussion) 7 december 2016 kl. 15.00 (CET)
@AHA: För att hitta artiklar som finns i flera olika kategoriträd kan man använda PetScan. Här är ett exempel (klicka på Do it!) som resulterar i en alfabetiskt sorterad lista på 262 artiklar som finns dels i kategoriträdet Kategori:Musiker (inklusive fem nivåer ner) och dels i kategorin Kategori:Födda 1975. --Larske (diskussion) 7 december 2016 kl. 15.47 (CET)
Det blir ju fort ganska komplicerat när man vill ha många valmöjligheter. Frågeverktyget för Wikidata är ett som verkligen kan göra avancerade sökningar (titta under knappen **Examples** för att bli inspirerad), men nackdelen är att det blir svårt att bygga ett bra gränssnitt om det ska gå att göra vilkens sorts fråga som helst, så det blir lite krångligare. Men med hjälp av exemplen kan man ofta skapa sina egna frågor. Här är till exempel alla sorters musiker födda 1921 med artikel på svenska men inte engelska (tryck **Run** för att se svaret). ♥Ainali diskussionbidrag 7 december 2016 kl. 20.22 (CET)
@AHA: Att samköra kategorier i vanliga sökrutan finns på sidan som Hannibal länkade, sist under rubriken Att begränsa sökresultat. ♥Ainali diskussionbidrag 7 december 2016 kl. 20.25 (CET)
En annan sak än sökmotorn är att ordbehandlaren är starkt begränsat för projektets del och för dess användare. Det funkar inte optimalt och jag måste göra onödigt arbete när ordbehandlaren hade kunnat gjort det åt mig. --Vannucci (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.49 (CET)
Tack för era svar! Petscan var ett bra förslag. Vore det inte bra om det fanns en länk till WP:Sökning på Specialsöksidan? Eller är det en omöjlighet? --AHA (diskussion) 8 december 2016 kl. 00.08 (CET)
För mig finns det en länk där, under Hjälp-länken till höger. Är det annorlunda för dig?//Hannibal (diskussion) 8 december 2016 kl. 00.12 (CET)
Håhåjaja - nu ser jag ju att där sitter en hjälp-länk. Ibland har jag verkligen inte ögonen med mig. Tack @Hannibal: --AHA (diskussion) 8 december 2016 kl. 09.23 (CET)
I exemplet som Ainali gav ovan med musiker födda 1921 förekommer inga dubbletter, men om man ändrar 1921 till 1991 i dyker det upp några dubbletter. Om man vill undvika dubbletter på grund av att någon person ha flera sysselsättningar (som är undergrupper till musiker), kan man lägga till ordet DISTINCT omedelbart efter ordet SELECT. Jämför utan DISTINCTsom ger 14 träffar varav Greta Koçi (singer-songwriter och sångare) och Elin Pöllänen (musiker och sångare) förekommer två gånger var och med DISTINCT som ger 12 träffar utan dubbletter för dessa två musiker. Notera att båda dessa musikers sysselsättning emrå är felaktiga angivna i Wikidata. Eftersom sångare är en undergrupp till musiker och singer-songwriter är en undergrupp till sångare bör det korrekta vara att ange sångare som sysselsättning för Elin Pöllänen och singer-songwriter som sysselsättning för Greta Koçi. Men eftersom det kan finnas andra musiker som är såväl vokalist som instrumentalist och där båda sysselsättningar behöver anges är DISTINCT bra att använda om man bara vill ha varje objekt listat en gång. --Larske (diskussion) 8 december 2016 kl. 01.36 (CET)
## Benämning på administrativa enheter i Japan[redigera | redigera wikitext]

*Huvudartikel: Japans administrativa indelning*
Jag har just skapat den sista artikeln om en japansk stad. Det finns 791 städer i Japan och jag har ägnat hösten åt att antingen uppdatera befintliga artiklar eller skapa enkla artiklar om dessa. Nu återstår 927 kommuner. Här behöver jag råd. I Japan delas de administrativa enheterna på nivå 2 (under prefektur "län") in i tre klasser: "shi", "machi" och "mura". Dessa brukar översättas till engelska med "city", "town" och "village". För "shi"/"city" har jag, liksom alla andra som skrivit artiklar om dessa, valt översättningen stad på svenska. Det är enligt POMMF. Men vad ska jag kalla de två andra grupperna? Hittills har jag använt samlingsbegreppet "kommun", vilket är korrekt, men då blir det ingen särskiljning på de två klasserna som existerar i Japan. Behövs det? Vad ska då den svenska översättningen vara? "machi/"town" (744 stycken) skulle väl i så fall kunna översättas med "köping"; jag ser att så är gjort för en typ av administrativa enhet i Kina. Förstår yngre läsare begreppet "köping"? Om vi väljer att översätta "machi"/"town" med "köping", vad ska då "mura"/"village" (183 stycken) bli? Ordagrant betyder "mura" "by", men by för mig är en samling hus, inte en administrativ enhet. Skulle begreppet "bykommun" kunna användas? Vilken väg ska vi gå? 1) "Kommun" 2) "Köping" och "Bykommun" 3) något annat alternativ. Vill gärna ha detta förankrat innan jag börjar skapa alla dessa artiklar... Kitayama (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.21 (CET)

För Sverige har vi för de kommuntyper som fanns före 1971 använt stad(skommun), köping(skommun) och landskommun, fast de i verkligheten bara hette stad, köping och kommun, dvs begreppet stadskommun etc vi använder har aldrig funnits. Du har ju redan spikat stad istf stadskommun, vilket verkar OK. För byvarainten tycker jag landskommun kan vara ett alternativ, bykommun, tycker jag leder tanken fel. Jag lutar sedan åt att köping kan användas för det mellersta alternativet, då återanvänder vi ett begrepp vi använt i andra sammanhang. Yger (diskussion) 7 december 2016 kl. 20.34 (CET)
I USA har *jag* föredragit att skriva "stad (city)" och "stad (town)". Det finns delar av USA där "village" också är en kommunal administrativ enhet. De vet jag inte om vi har skapat så många artiklar om. -- Innocent bystander (diskussion) 8 december 2016 kl. 09.23 (CET)
Jag tror inte på "köping", klingar inte riktigt rent. Vad har andra språkversioner för översättningar av *machi* och *mura*? T.ex. tyska, de verkar kalla *mura* för "landskommun". Då kunde vi köra med stad > kommun > landskommun. Marfuas (diskussion) 8 december 2016 kl. 14.16 (CET)
Jag stöder däremot användningen av "köping". Att låta en kommuntyp kallas "kommun" är mindre lämpligt. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 14.33 (CET)
Mja, "köping" brukar översättas "market town". Småstad tror jag inte heller är särskilt lyckat. Exakt vad är det som skiljer de olika typerna? -- Innocent bystander (diskussion) 8 december 2016 kl. 14.48 (CET)
Till japanska? Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 15.14 (CET)
Frågan är inte retorisk. Det jag vill understryka är att det är japansk och inte engelskspråkig terminologi vi översätter i detta sammanhang. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 17.24 (CET)
Jag är inte bekant med japanska, nej! "Köping" är ett väldigt specifikt ord som jag tycker vi bara bör översätta till när det tveklöst är det bästa valet. "machi" översätts till engelska med "town" (inte "market town"), vilket jag brukar översätta med "stad" (och förtydligar med "town" inom parantes). I USA (det kan vara annorlunda annorstädes och undantag finns) brukar en "town" sakna borgmästare, utan leds istället av ett råd. Storleken kan avgöra vilken "form" en amerikansk kommun har, men det finns många små citys och många stora towns. Om Kitayama kunde beskriva vad som särskiljer de olika typerna, så kan det vara till hjälp.
Jag hittade dokumentet http://www.jlgc.org.uk/en/pdfs/LocalGovernmentInJapan2010.pdf. Där sägs bl a "Comparing towns with villages, towns have a more urban appearance and more people engaged in urban-type work such as commerce and industry. However, there is no difference in the duties handled by their governing bodies". Det gör att det bör vara OK att "bunta ihop" dessa två typer i artiklar. Mitt förslag efter att ha läst kommentarerna ovan (TACK!) är: a) Använd begreppet *landskommun* för såväl *machi* som *mura* (inte *kommun* som jag tidigare gjort). b) Vid behov, t ex i artikel om en viss kommun, specificera vilken typ av landskommun det är med *landskommun (köping)*eller *landskommun (by)* beroende på typ. Då finns det också en länk till såväl de engelska som japanska begreppen för dessa båda kommuntyper. Kitayama (diskussion) 8 december 2016 kl. 18.24 (CET)
Låter klokt och bra.Yger (diskussion) 8 december 2016 kl. 18.34 (CET)
Jag protesterar inte, men hade föredragit "köping". Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 19.10 (CET)
Knepigt med att översätta utländska administrativa enheter. Trots att jag upplevde en tid, då vi även i Sverige laborerade med olika namn för enheter på samma nivå (stad, köping, landskommun) så tycker jag att "köping" känns väldigt antikt. Speciellt ogillar jag när man använder ordet "kommun" som någon slags "restpost". Kommun är en **gemensam** benämning på alla enheter på den nivån, även om många länder av olika historiska skäl väljer att använda flera olika termer. För de flesta svenskar betyder "stad" i dag en större tätort och inte en administrativ enhet. --Andhanq (diskussion) 8 december 2016 kl. 19.30 (CET)
Är det verkligen så illa att svenska folket är så historielöst? Det är ju inte ens ett halvsekel sedan vi hade stadskommuner. Tostarpadius (diskussion) 8 december 2016 kl. 20.13 (CET)
Ja, det tror jag. Hade det inte varit för att Stockholm, Göteborg, Malmö och några till "envisas" med att att använda ordet "stad" om sin administration så hade det nog varit rätt bortglömt. Vi kan ju jämföra med "köping", som ingen kommun kallar sig för. Många har nog hört ordet, men har rätt svaga begrepp om vad det stod för. Många tänker sig nog mest en idyllisk småstad av något slag. Men att kommuner som Sollentuna och Täby haft en sådan benämning är nog ganska bortglömt, utom för vissa äldre och oss nördar. Nu handlar det specifikt om Japan just här. ;en det skulle nog vara rätt bra att få någon slags konsensus om hur man "översätter" sådana här begrepp över huvud taget.--Andhanq (diskussion) 8 december 2016 kl. 20.39 (CET)
Vore inte det lämpligaste att använda de japanska namnen? Enligt Nordisk familjebok var Japan indelat i följande nivåer:[16]

* Fu – residensområde
* Ken – län
* Do – sammanivå som ken
* Shi – större stad
* Gun eller kori – kretsar
* Cho – stad
* Son – landskommun

Då transkriberingen verkar vara den samma i Ugglan som i vår artikel talar det för att de är accepterade i svenskan. Edaen (diskussion) 8 december 2016 kl. 20.57 (CET)

> Mitt förslag... begreppet landskommun för såväl machi som mura.
Varför "tappa bort" den japanska beteckningen? För den som bara söker översiktlig information duger säkert "stad" och "kommun", utan större träffsäkerhet. För den som är mer intreseerad, krävs nog den japanska beteckningen (eller den japanska officiella beteckningen på engelska) för att kunna gå vidare i andra dokument. Edaen föreslår klokt att behålla de accepterade japanska termerna. När man beskriver långtbortistan fungerar inte alltid svenska begrepp helt klockrent.--Janwikifoto (diskussion) 8 december 2016 kl. 23.20 (CET)
Den japanska termen framgår givetvis av artiklarna. Ett namn ska ju finnas på originalspråk. T ex staden Hiroshima (japanska: 広島市?, *Hiroshima-shi*) eller landskommunen (byn) Himeshima (japanska: 姫島村?, *Himeshima-mura*). Kitayama (diskussion) 8 december 2016 kl. 23.32 (CET)
Det *viktigaste* är nog att vara konsekvent över hela artikelmängden. Då kan det lätt fixas till senare. Och skriv gärna ut de japanska benämningarna tydligt i artiklarna. -- Innocent bystander(diskussion) 9 december 2016 kl. 07.39 (CET)
Stödjer Edaens förslag. Ovan verkar det mest handla om vilka termer som klingar bäst på svenska, och det är egentligen irrelevant. Wikipedia ska inte hitta på egna nya termer. Finns inga etablerade svenska översättningar redan så använd de japanska termerna. Är termerna från Ugglan de mest etablerade som finns så använd dem. Det här med egenpåhittade administrativa översättningar har jag tyvärr sett om andra länder och är något som bör tas bort, annars riskerar med tiden Wikipedia bli de som myntat dessa nya termer, inte baserat på mer än några tyckare på Bybrunnen. /Grillo (diskussion) 9 december 2016 kl. 08.18 (CET)
Just vad gäller de japanska ”länen” (numera finns bara *to*, *do*, *fu* och *ken*) så är det väl ganska vedertaget att kalla dem alla för ”prefekturer” i svenskspråkig litteratur? Det är iaf så jag är van att läsa om dem. //Rotsee (diskussion) 9 december 2016 kl. 11.22 (CET)
Re: originalfrågan: Jag ser inte behovet av att skilja på *machi* och *mura*, annat än i namnen, och i artiklar om japans administrativa indelning. Jag känner inte till någon vedertagen svensk översättning, och det ligger inte på oss att uppfinna en. Ugglan-namnen härrör från en tid med en annan administrativ indelning av Japan. En *machi* före 1947 var något helt annat än en *machi* efter 1947, när den nuvarande ”kommunallagen” (地方自治法) antogs. //Rotsee (diskussion) 9 december 2016 kl. 11.39 (CET)
Använd exempelvis "machi" (länken går till den ännu ej befintliga artikeln Machi (japansk administrativ enhet), välj något annat artikelnamn om något annat är bättre) med en artikel "Machii(japansk administrativ enhet)", eller nåt bättre, som förklarar vad machii är. Om man vill vara snäll mot läsaren kan man skriva "X är en machi (landskommun)" i sin artikel om X (om man tycker att "landskommun" någorlunda beskriver vad det är - annars använder man ett bättre begrepp; jag är inte insatt i japanska indelningar), så att läsaren inte behöver klicka och läsa igenom 72 välskrivna rader om "machi" om det inte känns så viktigt. --Episcophagus (diskussion) 10 december 2016 kl. 20.08 (CET)
## Wiki Loves Earth 2017[redigera | redigera wikitext]

Wikimedia Sverige har börjat planera för en svensk medverkan i Wiki Loves Earth 2017. Det har varit en populär tävling i flera länder med mycket värdefullt bildmaterial uppladdat. Som en del av förberedelserna har vi börjat titta på listor över naturreservat, Natura 2000-områden och nationalparker. På planeringssidan finns några frågor som vi funderar över och har som ingångsvärden, och input och deltagande i diskussion och planering är välkommen.
/Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 8 december 2016 kl. 12.16 (CET)

## Themeology Productions & Publishing raderat[redigera | redigera wikitext]

Jag vet inte om det här är rätt forum, jag valde mellan detta och WP:KAW, och fastnade för Bybrunnen eftersom jag inbillar mig att den är lättast att hitta.

Alltnog: Jag skrev en galen raderingskommentar, och skulle vilja stämma i bäcken hellre än i ån, om någon skulle bli förvånad/upprörd över uppgifterna.

Artikeln jag raderade var Themeology Productions & Publishing, en presentation av ett litet, nystartat musikföretag, och raderingskommentaren löd: ‎*Reklam: Nystartat musikföretag utan anställda och en omsättning < 2kSEK*, något som naturligtvis var alldeles uppåt väggarna. Nog för att företaget var litet, men inte *så* litet: Rätta värdet på omsättningen är < 2**00** kSEK, d.v.s. mindre än 200 000 svenska kronor. Uppgifterna har hämtats från allabolag.se:s företagsinformation. / TernariusD 8 december 2016 kl. 16.15 (CET)

Kunde kanske skrivas på den raderade artikelns disk? Taxelson (diskussion) 8 december 2016 kl. 16.47 (CET)
Det är en möjlighet. Nu har jag iofs skrivit ett inlägg på uppläggarens användardiskussion, där jag nämner de korrekta uppgifterna. (Det jag var mest rädd för var att uppläggaren skulle se raderingskommentaren och tycka att jag raderade artikeln med hjälp av falska påståenden). / TernariusD 8 december 2016 kl. 16.52 (CET)
## Projekt alla platser-städning[redigera | redigera wikitext]

Jag har nu skapat en projektsida för de som är intresserade av att ta hand om de problem som finns med Lsjbots artiklar, Wikipedia:Projekt alla platser-städning. Projektet kommer troligen kräva en hel del arbetsinsatser på olika plan; en tidigare diskussion här handlade främst av att identifiera olika problem, så nu lär det vara dags att hitta lösningar.

andejons (diskussion) 10 december 2016 kl. 13.55 (CET)

## Verktyg för klottersanering?[redigera | redigera wikitext]

Finns det något verktyg för klottersanering, likt Vandal Fighter till svwp? Eller någon som kan översätta VF? --Skottniss (diskussion) 10 december 2016 kl. 16.32 (CET)

Wikipedia:Externa hjälpmedel#Vandalism listar tre stycken. Vet att Huggle används av en del. Själv använder jag ett hemmasnickrat webbaserat verktyg som påminner lite om Wikistream men är bristfälligt och kräver en del handpåläggning så jag är ännu inte bekväm med att dela med mig av det. Mvh Luriflax (diskussion) 10 december 2016 kl. 16.47 (CET)
meta:Objective Revision Evaluation Service har i tidigare diskussioner först fram som ett verktyg vi borde "ladda upp med data" för att kunna använda på svwp, men det tror jag är mer generellt och liknande de regler som Nirmos skapat och ger gula och röda varningar på SÄ. Föreningen WMSE har för en budge post för att kunna hjälpa till med implementering av något/några verktyg (som redan finns) på svwp. Så om vi är överens om några verktyg som vi ser som önskvärda i klotterkampen, så finns också lite teknikmuskel som kan hjälpa oss.Yger (diskussion) 10 december 2016 kl. 16.57 (CET)
Jaha, så vi hade både Hubble och Vandal Fighter... Jösses, att jag missade det... Gällande ORES vet jag inte om jag fullt begriper vad verktyget i praktiken gör, men det verkar bra. Tack ska ni ha! --Skottniss (diskussion) 10 december 2016 kl. 17.17 (CET)
Skottniss: Kan du försöka förklara vad dessa desktop-applikationer har som du saknar i webbgränssnittet? Nirmos (diskussion) 10 december 2016 kl. 20.37 (CET)

Min första tanke var att kunna exkludera betrodda användare från listan med senaste ändringar och att kunna ha ett flöde istället för att behöva ständigt uppdatera sidan. Nu när jag testat Hubble lite så tja... Hade allt fungerat optimalt hade jag starkt gillat snabbknappar för tillbakarullning/varning, blockering/blockeringsmeddelande, radering av sidor, etc... Men dessvärre så 1: meddelanden signeras inte. 2: blockeringsmeddelanden funkar inte, blir någon konstig mall som inte finns istället för någon av de vanliga (k3, etc). Vidare hade jag gärna haft notifiikationer från programmet. Alltså typ ett litet ljud varje gång en ny redigering i flödet kom upp (i flödet av redigeringar av "obetrodda" användare). Kanske skulle bli irriterande i längden, vad vet jag, men skulle vilja ha möjligheten i alla fall. --Skottniss(diskussion) 10 december 2016 kl. 21.30 (CET)
Tack. Jag har gjort finesser för att exkludera betrodda användare samt en SÄ som uppdaterar sig, men intresset var obefintligt. Nirmos (diskussion) 10 december 2016 kl. 22.14 (CET)
Hm, känns konstigt att intresset var obefintligt, med tanke på hur många flitiga klottersanerare som finns. Nåväl. Vart har du dessa finesser/hur installerar man dem? Kan vara värt att prova. --Skottniss (diskussion) 10 december 2016 kl. 22.24 (CET)
Jag tyckte jättemycket om undersidan till SÄ som uppdaterade de allra senaste ändringarna i realtid! //Vätte (diskussion) 10 december 2016 kl. 23.05 (CET)
Jag tyckte att konceptet med ett flöde till SÄ var kanon och hade potential men när jag såg det var det fortfarande begränsat och sen har jag glömt av det. Är det något vi ska försöka återuppväcka? Mvh Luriflax (diskussion) 12 december 2016 kl. 09.35 (CET)
Skottniss: Både finesserna är borta, men av olika anledningar. Den som visade en RC-ström på Wikipedia:Senaste ändringar/Flöde använder `jquery.ui.dialog` som utvecklarna har valt att fasa ut, så den måste skrivas om med `oojs-ui`.

Att exkludera enskilda användare är enkelt. Du kan lägga in

```
if ( mw.config.get( 'wgCanonicalSpecialPageName' ) === 'Recentchanges' ) {
	$( function() {
		'use strict';
		var users = [
			'Luriflax',
			'Skottniss',
			'Nirmos'
		];
		$( '.mw-changeslist .mw-userlink' ).each( function( i, e ) {
			if ( users.includes( $( e ).text() ) ) {
				$( e ).closest( 'li' ).addClass( 'gadget-rcexcludeuser' );
			}
		} );
	} );
}

```

på Special:Min sida/common.js och

```
.gadget-rcexcludeuser {
	display: none;
}

```

på Special:Min sida/common.css. Nirmos (diskussion) 10 december 2016 kl. 23.25 (CET)

Jag håller på med en ny version av Vandal fighter, dock på engelska fortfarande. Den senaste versionen av VF som finns idag är rätt utdaterad tyvärr. Om någon vill betatesta så går det såklart bra. /Fluff?Fluff! 12 december 2016 kl. 09.20 (CET)
Testar gärna men har inte så mycket tid om det behöver mekas för att få det att rulla. Håller Nirmos fortfarande på och snickrar på ett flöde till SÄ? Är det så att vi ska försöka samordna våra ansträngningar till ett verktyg? Mvh Luriflax (diskussion) 12 december 2016 kl. 09.33 (CET)
Luriflax: Har mailat dig, det är inte jättemycket meck för att komma igång. /Fluff?Fluff! 12 december 2016 kl. 09.59 (CET)
Luriflax, Skottniss, Vätte: Jag har uppdaterat RecentChangesStream nu. Den går att kryssa i här och sedan går man till Wikipedia:Senaste ändringar/Flöde. Kom ihåg att det finns inställningar i vänstermenyn. Testa gärna att de fungerar. Nirmos (diskussion) 14 december 2016 kl. 01.29 (CET)

## För Wikipedia – i tiden[redigera | redigera wikitext]

Jag tänkte starta en blogg i WordPress (utan eget domännamn), för att sprida de positiva och starka sidorna av Wikipedia, främst den svenskspråkiga versionen. Jag undrar om du(ni) kan föreslå en(eller flera) gratis tema som inte är med annonser(som är reklamfritt). Tipsen vore mig behjälpligt, sett ur ett wikipediaperspektiv. Tack på förhand! --Vannucci (diskussion) 10 december 2016 kl. 23.52 (CET)

Beror ju helt på vilken målgrupp du tänkt ha, vilken typ av innehåll du tänkte publicera (text? bild? både och?) och så vidare... Finns gott om flashiga teman att välja och vraka mellan här. Ska man köra så simpelt som möjligt funkar väl exempelvis denna. Lycka till  //Skottniss (diskussion) 11 december 2016 kl. 00.43 (CET)
Har jag i princip inget emot men just den här rubriktexten har jag sedan flera år i min signatur. När bloggen får ett annat namn blir det tydligare att den är oberoende av mig. --Nordelch *För Wikipedia - i tiden* 11 december 2016 kl. 10.29 (CET)
Även om "allt är fritt" på Wikipedia så håller jag med Nordelch här. Den signaturen är en del av användaren.Synd om en blogg förknippas med fel person (annars var det ett flashigt bloggnamn). Varför inte *För Wikipedia - Mot framtiden* istället? Adville (diskussion) 13 december 2016 kl. 00.03 (CET)
Andra förslag skulle kunna vara *Wikipedia framför allt*, *Med Wikipedia för fosterlandet* (fast då måste man säkert lägga till en globalmall...) eller kanske '*Med folket för Wikipedia*?, *Wikipedias väl*o.s.v. :-) Svenskspråkiga Wikipedia har redan varit föremål för bloggar förr i tiden - minst två som jag minns, ingen av dem finns kvar på nätet - men ingen av dem var lämpliga att ta efter om man startar idag. Tomas e (diskussion) 13 december 2016 kl. 17.17 (CET)
Jag har använt uttrycket innan på svenskspråkiga Wikipedia och uttrycket är en anspelning på valspråket För Sverige – i tiden. --Vannucci (diskussion) 14 december 2016 kl. 19.07 (CET)
## Veckans tävling 12–18/12: Basartiklar II[redigera | redigera wikitext]

Basartiklar är ämnet för Veckans tävling 12–18/12 – **Wikipedia:Veckans tävling/Basartiklar II**. Basartiklar kan ses som Wikipedias viktigaste artiklar. I alla fall berör de våra mest centrala ämnen, och artiklarna tillhör ofta de mest lästa på Wikipedia. Basartiklarna är 1000 till antalet, och urvalet styrs utifrån ett Wikipedia-gemensamt projekt.

Svenskspråkiga Wikipedia ligger just nu på 19:e plats efter kvaliteteten på våra basartiklar. En dryg fjärdedel av våra basartiklar är idag kortare än 10 000 tecken, vilket är fler än de som är över 30 000 tecken långa. Så många av basartiklarna kan bli klart bättre.

Den här tävlingen har arrangerats en gång förut, 2008. Så en ny upplaga av tävlingen var kanske på tiden… Välkommen! --Paracel63 (diskussion) 12 december 2016 kl. 00.00 (CET)

## Sökning[redigera | redigera wikitext]

Kan modifiera sökningen `incategory:"Huvudbältesasteroider" incategory:"Astronomiska upptäckter 1905"` så resultatet av sökningen bli alla artiklar som är märkta `Kategori:Huvudbältesasteroider` och som saknar `Kategori:Astronomiska upptäckter*` oavsett vilket år kategori namnet avslutas med? Voyager85 (diskussion) 13 december 2016 kl. 10.28 (CET)

## Översättning av viktig enkätundersökning[redigera | redigera wikitext]

Hej,

Wikimedia Foundation håller på med en stor enkätundersökning om hur väl deras insatser stödjer Wikimedianer och hur de bör jobba i framtiden. Svaren kommer att ha stor påverkan på deras arbete. De vill gärna ha enkäten på svenska men behöver hjälp med översättningen. Kan du tänka dig att hjälpa till? Skicka mig ett mail så skickar jag länken (för att undvika bias har de valt att inte ha det öppet på en wiki, plus så var det tydligen struligt att få över det till enkätverktyget). Mail: john.anderssonwikimedia.se.

Deadline för översättningen är i mitten av nästa vecka.

Vänligen John Andersson (WMSE) (diskussion) 13 december 2016 kl. 14.28 (CET)

## Presskontakten slutar[redigera | redigera wikitext]

Jag vill på detta sätt meddela att jag vid årsskiftet avgår som Svenskspråkiga Wikipedias presskontakt. Det har varit intressant och roligt mestadels och inte särskilt betungande. Antalet ärenden var högst i samband med WP:s 15 års jubileum. Under hösten har det stort sett inte varit några ärenden. Hälsningar! / Sniper Zeta

Du har gjort ett bra arbete, och det är synd du slutar... men du har säkert dina skäl att göra det, och det respekteras. Hur går vi vidare nu? Vem tar över? MVH Adville (diskussion) 13 december 2016 kl. 22.46 (CET)
Tack för ett storartat arbete. Alltid klok och eftertänksam.//Hannibal (diskussion) 13 december 2016 kl. 23.00 (CET)
## "Escape character"[redigera | redigera wikitext]

Hej, jag vill översätta sidan en:Escape character men då vill jag ha en bra översättning av "escape character" som jag kan använda för artikelns titel, gärna en befintlig term som används i svenskspråkiga sammanhang. Jag har googlat runt och hittat några förslag:

* avbrotts­tecken, skiftes­tecken - it-ord.idg.se/
* undantagstecken - www.w3c.se/
* maskeringstecken - www.kb.se/

Kom gärna med egna förslag! // WikiPhoenix [disk] 13 december 2016 kl. 21.07 (CET)

Escape-tecken. Svensson1 (diskussion) 14 december 2016 kl. 00.11 (CET)
## Antal människoskapade artiklar[redigera | redigera wikitext]

Hur många var artiklarna på svwp innan Lsjbot började med projektet alla arter? /Ascilto (diskussion) 13 december 2016 kl. 21.11 (CET)

Vi var på väg mot 500000 strecket men då med franska kommuner men inte svenska sjöar. Jag uppskattar att vi nu har omkring 600000 manuellt skapade artiklar kanske lite mer uppemot 650000. Sedan har vi en hel del av de botdakapade som fått såpass mycket manuell handpåläggning att det är fel bara kalla dem botalster. Detta gäller omkring 100000 kanske 150000 av de botskapade. Så totalt manuellt avstämda artiklar är mellan 700000 och 800000. viYger (diskussion) 13 december 2016 kl. 21.20 (CET)
Mall:Robotskapad‏‎ används på 2 789 711 sidor och enligt huvudsidan hade vi just nu 3 783 279. Differensen är 993 568 hur mycket de siffrorna är att lita på vet jag inte. Mallen användas dessutom utanför ns0, främst Lsjbot-dubbletter, som jag antar är med i den siffran, men hur många de är vet jag inte, men kanske tillräckligt för att komma över 1 000 000? Taxelson (diskussion) 13 december 2016 kl. 21.30 (CET)
Siffran för ny manuellt skapade artiklar har varit tämligen konstant i många år och snarast vikande än ökande, 25000-30000/år, så diffen på 200000-300000 i våra siffror måste bero på bostakapde artiklar som inte har robotmallen. Och jag har svårt tro de är radikalt fler än de 100000-150000 jag uppskattat.Yger (diskussion) 13 december 2016 kl. 21.37 (CET)
Omkring 150' artiklar har skapats maskinellt som inte har Lsjbot-mallen. Både jag och Lavallen har massproducerat geografiska artiklar med annan robot mall och helt utan. Därför är det en smula svårräknat. Jag har sett något verktyg som listar artiklar som skapats med robotkonto, men jag minns inte var. Nasko (✉) 13 december 2016 kl. 22.06 (CET)
Jag hittade sidan (BotActivityMatrixCreates). Svenskspråkiga Wikipedia har lite drygt 600' manuellt skapade artiklar. Nasko (✉) 13 december 2016 kl. 23.38 (CET)
Sedan finns det artiklar där den *första versionen* av artikeln skapades av en bot. GameOns bot tillhör därför de robotar som räknas till artikelskapare i Naskos lista, trots att det enda boten gjorde var omdirigeringar, som senare återanvänts till artiklar. -- -Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 11.22 (CET)
## Wikidata[redigera | redigera wikitext]

Vi har nyss haft ett samtal här om lämpligheten av faktarutor som hämtar informationen direkt från Wikidata i våra biografier. Själv anser jag att dessa i dagsläget alltid är olämpliga, men den linjen verkar till min stora förvåning inte ha stöd i gemenskapen. Är det verkligen meningen att detta projekt skall ta över artikelskapandet, så att vi inte längre kan välja vilka fakta vi vill presentera och vilka källor vi vill använda? Det börjar då kännas mer som ett hot än en möjlighet. Vi har ju alltid varit måna om vår självständighet gentemot andra språkversioner. Varför inte gentemot denna i sig utmärkta faktasamling? Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 04.14 (CET)

Tostarpadius Kan du ge exempel på profiler med problemet och vilket data det rör sig om så är det enklare att förstå?
Tanken visionen är att ändringar i mallar i Wikipedia skall flyttas ned till Wikidata och att ifrån Wikidata skall fakta kunna skickas vidare till alla språkversioner. Ett identifierat problem i WIkipedia(och allmänt på internet) är bristen på källor till fakta som presenteras. Wikidata är ett ypperligt ställe att koppla ihop källa med fakta Salgo60 (diskussion) 14 december 2016 kl. 05.03 (CET)
Jag har presenterat problemet. Vi måste exempelvis kunna välja vilka källor vi använder. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 05.06 (CET)
Det går att ordna. På ryska Wikipedia har man att låta bli att använda källorna Gemeinsame Normdatei, Find a grave och BNF och att prioritera Encyclopædia Britannica Online och Great Soviet Encyclopedia (1969—1978) om de finns. Hur vill vi ha det? Är det några källor vi inte accepterar? Är det några vi helst vill använda? Sedan går det ju alltid att överrida enstaka värden genom att ange ett värde i parametern i mallen. Så jag ser ingen anledning till oro. ♥Ainali diskussionbidrag 14 december 2016 kl. 07.37 (CET)
Det hela är en principiell fråga och handlar inte om detaljer. Jag ser ett stort värde i Wikidata som ett ställe där man kan hämta information och källor till den, men det bör sällan ske direkt. Akuellt invånarantal och liknande föränderliga data är jag öppen för att vi gör undantag för, men det bör bedömas från fall till fall. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 08.01 (CET)
Håller med Tostarpadius. Wikidata bör aldrig användas för innehåll i artiklarna. Det är alldeles för lätt att manipulera och centralisering av info är en allmän svaghet. Märks direkt om man är aktiv på flera språkversioner att det alltid måste finnas flexibilitet (pga olika konventioner kring bestridda fakta, synen på trovärdiga källor med mera). Jag är även skeptisk till allmän överanvändning av faktarutor och deras många parametrar. Vill man ha urskiljningslösa listor med data finns redan Wikidata, finns ingen anledning att spamma samma innehåll på Wikipedia. Smetanahue (diskussion) 14 december 2016 kl. 06.26 (CET)
Jag har förstått att den som skriver en artikel kan välja att använda en mall utan wikidatahänvisningar, eller explicit undanta vissa fält i mallen. Har det förekommit konflikter kring att folk som redigerar samma artikel har olika preferenser om saken? Eller är det en principiell fråga? --LPfi (diskussion) 14 december 2016 kl. 07.00 (CET)
Det kan nog sägas vara en principiell fråga, för de enda konflikter i artiklar jag har sett är att Tostarpadius systematiskt byter ut Wikidatamallen, och lägger till samma värden lokalt (fast då helt utan källangivelse). En längre diskussion finns på Malldiskussion:Faktamall\_biografi\_WD#Borttagning\_av\_mall\_ur\_artiklar. ♥Ainali diskussionbidrag 14 december 2016 kl. 07.43 (CET)
I vissa fall hämtas fel bild från Wikidata som i Microtus chrotorrhinus. Gnagaren är en sork men på bilden syns en sisel. Det går bara att undvika när det finns en rätt bild på Commons. --Nordelch*För Wikipedia - i tiden* 14 december 2016 kl. 07.49 (CET)
Sådana fel är lätta att fixa. Det är bara att ta bort bilden från Wikidata-objektet, som Väsk nyss gjorde. Då rättar man samtidigt artiklar på samtliga språkversioner som använder wikidata-mall i sin artikel. Och när ny bild finns kommer den med till alla de språkversionerna när man lägger in bilden i Wikidata. ⛐Boⅰⅵᴇ (🖉) 14 december 2016 kl. 08.07 (CET)
Jag är något skeptisk till att icke-biologer alls ska artbestämma djur och växter. Det är inte ett problem isolerat till Wikidata, utan gäller i minst lika hög grad Commons och Wikipedia. För egentagna bilder blir det som bekant nästan egen forskning. Samtidigt skulle Wikidata eventuellt vara till hjälp genom att vi slipper dubbelarbete med denna mödosamma uppgift. Hursomhelst skapade jag precis en åtgärdskategori för biologiska Wikidatabilder så att vi kan hålla koll på dessa. Väsk ✎ 14 december 2016 kl. 08.29 (CET)
Principiellt tycker jag det är tämligen givet att vi måste vara bejakande till Wikidata, det är en god resurs som ger mervärde till artiklar. Lokalt tycker jag det skall finnas valfrihet utnyttja wikidata data eller ej beroende på tillämpning. När det gäller till exempel befolkningsuppgifter tycker jag det är ett måste använda Uppgifterna när de finns i wikidata, men för typ bilder borde det inte vara måste (ännu). Så så stor frihet som möjligt för skaparen att använda eller ej, men att ändra till icke-wikidata utan att vara skaparen borde inte vara OK.Yger (diskussion) 14 december 2016 kl. 08.23 (CET)

Kanske OT, men var är det tänkt att diskussioner kring exempelvis ifrågasatta fakta, källor, huvudbild eller andra wiki-data skall föras? Gör man det på primärt på objektets wikidatans diskussionssida, eller blir det på respektive språkversions sida? Hur löses eventuella konflikter? Finns utbyggt system för det? --I99pema (diskussion) 14 december 2016 kl. 08.38 (CET)
Varje objekt på Wikidata har en diskussionssida. De är dock sparsamt använda. Istället finns det wiki-projektsidor som används mer för dylika diskussionen. Eskalerar konflikten på WD kan tas till nästa nivå, vilket är Administratiors Noticeboard. Vissa meningsskiljaktligheter, ofta de mer sansade, har ibland gått vidare till Request for Comment. Men som sagt, man kan konstruera mallarna till att föredra vissa källor framför andra. (Vi har ingen sådan funktion just nu.) Eller man kan skriva över sådan data lokalt i artikeln. -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 09.47 (CET)
Ygers resonemnag förutsätter ett slags äganderätt till artiklar. Det är en princip vi brukar kämpa emot. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 09.29 (CET)
Jag ser centraliserat data och möjligheten att direkt använda det i artiklar som en stor tillgång. Som Boⅰⅵᴇ påpekade ovan så rättar man **alla** språkversioner när man rättar data på Wikidata. Det gäller inte bara data som vi från svwp rättar, vi får även tillgång till mer korrekt och uppdaterad information som användare från andra språkversioner rättar/skapar. Det gäller i synnerhet entydiga data som födelsedatum, dödsdatum, födelseort, dödsort, barn, föräldrar, tillverkare, ursprungsland osv. Tyvärr är datamodellen med indelning i "subklass av" och "instans av" i stort sett oanvändbar vilket har gjort att datat för de fälten spretar något oerhört. /ℇsquilo 14 december 2016 kl. 09.42 (CET)

Tostarpadius har vandrat från att först tycka att vi inte alls ska ha faktamallar i artiklar, till att vi inte ska ha faktamallar i korta artiklar, till att vi inte ska ha noter i faktamallar till att noterna inte är tillräckligt snygga! Jag är böjd att hålla med om att det fortfarande finns väldigt mycket att göra för att få noterna i våra Wikidata-baserade källor bättre. Så sent som igår lade vi till Kategori:Artiklar med svaga Wikidatabaserade källhänvisningar för att märka upp vissa av dessa problem. Kräva att noterna ska se exakt likadana ut överallt tror jag inte vi kan eller ens ska. Och det är inte ett gott skäl att ta bort seriöst innehåll ur artiklar. Den modul som sätter ihop WD-källorna finns i Modul:Cite. Den sidan har en diskussionssida, där Tostarpadius och alla andra gärna får berätta hur förbättringarna ska se ut. Men jag kan redan från början säga att det blir svårt att få det att se ut *exakt* som vissa andra mallar. Och om inte tillräckligt med data har lagts in i referenserna på WD, kan ingen programmeringskunskap eller modul i världen få det att se vettigt ut. "Kategori:Artiklar med svaga Wikidatabaserade källhänvisningar" märker nu upp noter som består (nästan) enbart av "läs online". Det går inte att få mallen att skriva ut mer än så om inte mer data fylls på i WD. Att sådana referenser läggs in på WD är inte märkligare än att vissa användare lägger in bara <ref>http://aftonblaskan.se/artikel314</ref> här på WP. Det finns inget förbud *här* emot att lägga in källor så, då tycker jag inte vi ska bli upprörda när det läggs in på det viset på WD, där långt fler känner sig som amatörer än här. -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 10.03 (CET)
Jag har inte ändrat min grundläggande inställning. Korta biografier behöver inte faktarutor, utan de är närmast vanprydande, men om de ändå finns behöver de inte noter, då allt som står där även skall finnas på annan plats i artikeln och vara källbelagt där. Detta med noternas formatering är en annan fråga. Denna tråd är dock avsedd att behandla den principiella frågeställningen om Wikidata skall tillåtas vara en "jätten Glufs-Glufs" som kommer och tar över allt. Det är i varje fall vad Salgo60 förutspår och det är en fruktansvärd dystopi. Om Lsjbots konstruktiva arbete skrämde iväg användare, hur många skall detta, i varje fall i mina ögon, destruktiva arbete, som bryter ned vår kategoristruktur och allt vad vi byggt upp under ett drygt decennium, göra? Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 10.12 (CET)
Och, observera, det är inte arbetet på Wikidata jag ser som destruktivt. Jag lägger själv in nya poster där med stor glädje och entusiasm. Det är när det förs över hit utan filtrering som problemet uppstår. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 10.17 (CET)
Vad har Wikidata med kategoristrukturen att göra? De hänger inte alls ihop. Vi kategoriserar artiklar som vi vill och det finns ingen funktion för kategorisering på Wikidata. /ℇsquilo 14 december 2016 kl. 12.18 (CET)
Salgo60 anser att vi bör avskaffa vissa kategorier p g a att Wikidata finns. Det framgår av diskussionen om faktamallen. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.28 (CET)
Jag tycker det är stor skillnad mellan att en användare i en artikel lägger in en ofullständig källhänvisning mot att det genom påslagning av en feature i många artiklar eventuellt läggs in många ofullständiga källhänvisningar, dessutom på ett sätt som inte återspeglas i senaste ändringar så att de som bevakar artikeln kan upptäcka det.
Jag har inte samma aversioner som Tostarpadius mot Wikidata, men jag ser att det finns klara risker i alla storskaliga införanden av diverse saker på ett sätt som inte noga tänks igenom och kontrolleras. Det är fullt möjligt att man gjort detta på Wikidata, men av vad som anförts hittills verkar det finnas vissa brister. Det kan vara så att dessa främst är kosmetiska, men gör man något som påverkar så många artiklar bör man verkligen se till att kvaliteten blir högsta tänkbara.
andejons (diskussion) 14 december 2016 kl. 11.30 (CET)
Vad gäller denna gadget så har vi redan kommit fram till att den är frivillig att slå på, men att den ska inte aktiveras "som default". Det är den absolut inte mogen för. -- Innocent bystander(diskussion) 14 december 2016 kl. 11.36 (CET)
Om jag förstod Salgo60:s inlägg rätt hotade vederbörande ändå med att göra det. Jag kan ha missförstått. Användarens inlägg är svårbegripliga. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 11.44 (CET)
@Tostarpadius: Salgo60 *kan* inte aktivera en gadget som default. Det måste man vara Administratör eller "Interface editor" för. Det obegripliga är din frenesi emot en ny och ambitiös användare! Ditt engagemang i att skrämma bort honom kläder dig dåligt! -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 11.55 (CET)
@Tostarpadius: jag har aldrig hotat är dock full av beundran för Mall:Faktamall\_biografi\_WD med koppling till WD och hoppas att det är så man jobbar i en Wikipedia med +270 språkversioner och där det idag finns ett stort trovärdighetsproblem med fakta utan källor.
Mitt fokus just nu är Wikidata och lägger till +500 gravar i Wikidata och har skapat 2 nya "kyrkogårdar" Mosaiska och Katolska som jag fyller på. Tycker det blir galet när bättre källor i Wikidata finns som man inte vill visa i artikeln eller den nya funktionen att man på en person kan se var graven är på Norra Begravningsplatsen.
Min erfarenhet med Wikidata är att det är svårt att ta till sig konceptet och alla dess möjligheter med ett frågespråk och visa på karta eller koppla appar till det. Kanske det skulle behövas lite information om hur man kan jobba med Wikidata. Jag ser inget motsats förhållande snarare ett sätt att höja kvaliten på Wikidata och Wikipedia - Salgo60 (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.06 (CET)
Då har jag missförstått det hela. Jag är full av beundran när det gäller Salgo60:s insatser på Wikidata. Min ambition är absolut inte att skrämma bort användaren. Tostarpadius(diskussion) 14 december 2016 kl. 12.24 (CET)
Ingen argumenterar för att ersätta våra kategorier eller att massinföra dessa mallar utan kontroll (än). Så de frågorna behöver vi därför inte diskutera nu. Angående fula källor så har jag av de dåliga (men möjliga) alternativen som finns när källan enbart består av en länk förordat att visa hela länken istället för "läs online". Det tycker jag dock är en smaksak. På samma sätt som vi accepterar sådana källor här bör vi acceptera dem där och då handlar det om hur de ska visas. Att inte ha med källorna alls verkar vara ett riktigt dåligt alternativ. Att strunta i faktarutor för korta artiklar känns också kontraproduktivt. Att bygga ut artiklar med en faktaruta för att få in mer info är bättre än att bara ha en kort artikel. Att användare kan ändra saker utan att det kontrolleras gäller här lika mycket som där. Och vi har redan möjligheten att skriva över eller ta bort vissa saker om vi vill det. För majoriteten av artiklarna handlar det istället om okontroversiella saker där vi får information vi annars inte hade haft i artiklarna. --افيراتير(diskussion) 14 december 2016 kl. 12.53 (CET)

Det är detta "än" inom arentes som utgör själva hotet. Jag vill att vi en gång för alla avskriver detta eller åtminstone till dess att det finns en majoritet bland oss som främst är aktiva här som stöder en förändring. Jag hoppas att den dag aldrig kommer (i varje fall inte i min livstid) då systematiseringen på svwp upphör. Faktarutorna tillför inte ny information i biografier. Basfakta av den typen finns även i de korta artiklarna, annars bör det läggas till i ingress och brötext, där det i första hand hör hemma. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.58 (CET)
*Jag* tycker det är mycket smidigare att kunna hitta fakta i en inforuta än genom att läsa igenom brödtext. När *jag* läser artiklar gör jag det oftast för att få viss specifik information, ju smidigare *jag* kan få den desto bättre. Texter är därför ofta det sista jag tar mig tid att läsa igenom. Det är möjligt att *du* läser artiklar med andra syften och med andra metoder. Detta har inget alls att göra med artiklarnas brödtexter, där är det lika fritt innan som efter att skriva och ingen som förespråkar någon förändring. Det vore oerhört kortsiktigt att avskriva detta helt nu om det kan innebära att vi i framtiden kanske kan få riktigt bra inforutor (med trovärdig information med bra källor) utöver den brödtext som finns (som ingen förespråkar ändra på i denna diskussion). Du får gärna förklara vad detta på något sätt kan minska systematiseringen, det förstår jag inte alls. --افيراتير (diskussion) 14 december 2016 kl. 13.13 (CET)
Det som står i faktarutan står till största delen i inledningen, så det är lätt att hitta ändå. Avskaffas kategorierna blir vi av med vår systematisering, så enkelt är det. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 13.52 (CET)
Du inledde denna tråd med en allmän fråga om Wikidata, men sedan återkommer du ofta till en annan diskussion som åtminstone inte jag följt. Än mer förvirrande är det när du tar upp saker som kategorier som 2-3 redan talat om in~te gäller, och att du pratar om hypotetiska framtider. Jag förstår inte längre vad du konkret vill diskutera eller vad som konkret sker som du är emot. Att du är oroad av att Wikidata kommer mer och mer förstår jag och att du är misstänksam kan vara bra, men saklighet krävs även i de fallen.Yger (diskussion) 14 december 2016 kl. 14.01 (CET)
Jag anser att alla ändringar, som direkt påverkar innehållet i en Wikiartikel måste synas i berörd artikels historik. Och sedan kommer vi till problemet att hela världen inte har samma uppfattning i alla ämnen/artiklar. Mer och mer automatgenererade uppgifter bidrar inte till min skrivarglädje. Har jag förstått det rätt. Kan jag någonstans kan välja om jag vill se dom automatgenererade uppgifterna? Voyager85 (diskussion) 14 december 2016 kl. 17.25 (CET)
Det går inte och har inte gått på länge eftersom vi har både mallar och moduler som ändrar en sidas innehåll när de inkluderas. Att andra kan ha en annan uppfattning finns det redan stöd för att fixa till genom att man kan "skriva över" om annat innehåll lämpar sig bättre här än det som finns på Wikidata. --افيراتير (diskussion) 14 december 2016 kl. 17.56 (CET)
@Voyager85: Det är meningen att alla ändringar som påverkar artikeln ska synas i artikelns historik. Det är dock inte fixat ännu, men utvecklarna jobbar på saken. Du kan redan nu se alla ändringar som påverkar artikeln genom att *bevaka* en artikel (kolla dina inställningar för bevakningslistan under Special:Inställningar). Har du ingen mall eller modul i artikeln som hämtar data från WD, så händer det nog inte heller ngt i bevakningslistan heller. Resten av din fråga bör du nog få svar på ovan. -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 17.58 (CET)
@Yger: Jag har avsett att samtalet skall föras förutsättningslöst. Detta att Wikidata på sikt kommer att leda till att kategorierna blir överflödiga har antytts sedan länge. Nu har Salgo60frsmfört åsikten att vissa av redan skulle vara det. Det är bara ett exempel på det elände detta kan ställa till. Tostarpadius (diskussion) 14 december 2016 kl. 18.18 (CET)
Sällar mig till skaran som definitivt vill använda Wikidata i våra artiklar när så är relevant, av samma skäl som flera andra redan har anfört ovan – mindre jobb att hålla den uppdaterad. /Julle (disk.) 14 december 2016 kl. 19.35 (CET)
@Tostarpadius:@Salgo60: Det ligger sedan ett par veckor tillbaka ett månadens uppdrag och väntar på sin lösning, som kanske antyder en del av det problem som diskuteras här. Det är den märkliga källhänvisningen i följande artikel, som verkar vara svår att komma tillrätta med. Källorna hämtas via Wikidata. Kanske kan Bybrunnen vara rätt forum att hitta någon som kan lösa problemet!?
## Befolkningsuppgifter i artiklarna om svenska församlingar[redigera | redigera wikitext]

Är det dags plocka bort dessa? Befolkningsuppgifter per 1 januari 2015 finns nu komplett i distriktsartiklarna och de i församlingsartiklarna anger per 1 januari 2014. Och det är förvirran~de ange befolkning i församlingsartiklar när det borde anges medlemmar.Yger (diskussion) 14 december 2016 kl. 11.53 (CET)

Jag tycker väl att befolkningssiffrorna kan kvarstå, OMM det också finns (någorlunda samtida) siffror om antal medlemmar. -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 11.56 (CET)
Om numera församlingarna är renodlade områden för *Svenska kyrkan* så bör väl bara dess medlemmar anges och inte alla andra som råkar vara bosatta inom området. --Andhanq (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.08 (CET)
Ja, men hur stor andel av totala mängden människor i området som är medlemmar är en intressant bit information i sig. Folkmängd *ensamt* gör dock ingen sommar i dessa artiklar. -- Innocent bystander (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.36 (CET)
Jag är helt inne på Innocent bystanders linje att andelen medlemmar i förhållande till befolkningstalet i en församling är en intressant upplysning, men har förståelse för att det kan vara svårt att få fram sådana uppgifter då distrikten ofta skiljer sig från församlingarna. Så enda sättet att få fram uppgifterna bör ju vara om Svenska kyrkan själv tillhandahåller sådana uppgifter, vilket kanske inte ligger i deras intresse. /Ascilto (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.46 (CET)
Jag håller med Yger, och det lär väl dessutom inte gå att få några uppdaterade siffror på antalet invånare per församling. Medlemsantalet och medlemsgraden i form av en procentsats är ju intressant. Kan Svenska Kyrkan tillhandahålla dessa uppgifter, ser jag inga problem med att lägga till den uppgiften istället. Stigfinnare (diskussion) 14 december 2016 kl. 12.59 (CET)
Sverige har världens bästa demografiska data, dessa är insamlade av Svenska kyrkan och indelningen har varit församlingarna. Denna statistik är relevant och bör finnas kvar i församlingsartiklarna. Den gamla statskyrkliga serien och den nya för det fristående trossamfundet bör däremot hållas åtskilda. Edaen (diskussion) 14 december 2016 kl. 13.03 (CET)
Området är ju dock ej detsamma 2014 (församlingen) och 2015 (distrikten), så tidserier fungerar bara om vi tar församlingsuppgifter från tiden fram till 2000. Yger (diskussion) 14 december 2016 kl. 13.12 (CET)
(Redigeringskonflikt) Ja, historiska diagram eller tabeller över befolkningsutvecklingen under den period folkräkningen utgick från församlingarna vore bra att ha, så att vi kan hänvisa dit från distriktsartiklarna. Men i faktarutan är befolkningssiffran numer obsolet. /Ascilto (diskussion) 14 december 2016 kl. 13.15 (CET)
Håller med Ascilto. Adville (diskussion) 14 december 2016 kl. 20.47 (CET)
## Nytt sätt att redigera wikitext[redigera | redigera wikitext | Nytt ämne]

Sammanfattning: Du kan nu välja att slå på wikitextläge för VisualEditor som betafunktion. Testa gärna.

Vi i Wikimedastiftelsens Editing-avdelning ansvarar för att göra redigering bättre för alla som redigeringar, såväl nykomlingar som erfarna användare. Vi har sakteligen förbättrat VisualEditor baserat på återkoppling, användertester och förslag. Dock: Det fungerar inte för alla våra behov. Oavsett om du behöver redigera en diskussionssida med wikitext, skapa en mall, fixa trasig referenssyntax så behöver du ibland använda wikitext, och många erfarna användare föredrar det även i vanliga fall.

Således har vi planerat ett "wikitextläge" för VisualEditor ett bra tag. Den innehåller så många som möjligt av VisualEditors funktioner som möjligt, för när du föredrar eller behöver använda wikitext. Det är samma användargränssnitt som VisualEditor, inklusive samma verktygsrad ovanför med samma knappar. Den ger tillgång till Citoid som enklare lägger till referenser, integrerad sökfunktion när man lägger till bilder och enklare möjlighet att lägga till nya mallar. Liksom i VisualEditor kommer text kopierad från en annan sida att behålla typgrafiska detaljer som fet eller kursiv stil och automatiskt att göra om den till wikitextkod.

Alla wikier har nu tillgång till detta läget som betafunktion. När funktionen har aktiverats kommer den att ersätta det nuvarande wikitextredigerinsläget överallt för dig. Om du inte tycker om det kan du när som helst återställa det gamla redigeringsläget genom att stänga av betafunktionen i dina inställningar. Vi vill inte ta någon med överraskning så det här kräver strikt att du själv aktiverar betafunktionen. Vi kommer inte automatiskt att slå på den för någon, ens om du tidigare kryssat i "Aktivera automatiskt alla nya betafunktioner".

Det nya wikitextredigeringsläget är baserat på VisualEditor, så det kräver javascript för att fungera (liksom den nuvarande wikitexteditorn). Det fungerar inte med tilläggsfunktion som bara designats för den äldre wikitexteditorn (och vice versa), så vissa användare kommer att sakna funktioner som är viktiga för dem. Vi arbetar gärna med utvecklare för att hjälpa dem att uppdatera sin kod så att den fungerar med båda editorerna. Vi planerar inte att göra oss av med den nuvarande wikitexteditorn för vanligt desktopläge under överskådlig framtid. Vi kommer inte heller att ta bort möjligheten att redigera wikitext utan att använda javascript. Slutligen, fast det inte borde behöva sägas – om du föredrar att använda den nuvarande wikitexteditorn är det förstås bara att göra det.

Det här är en tidig version och vi vill väldigt gärna höra vad du tycker så att vi kan göra den bättre. Lämna gärna återkoppling, kritik och tips om det nya redigeringsläget på återkopplingssidan. Du kan ge återkoppling och kommentarer på valfritt språk. Tack!

James Forrester (Product Manager, Editing department, Wikimedia Foundation) --14 december 2016 kl. 20.31 (CET)

Kategori:

* Wikipedia:Frågesidor