Entorn social a Catalunya

**Tema A.6.**

La diversitat social i cultural és un tret com el gènere, l’edat, la classe social, procedència rural o urbana, la religió...

Nacions Unides diu que l’any 2017 hi havia 258 milions de persones que vivien fora del seu territori d’origen. Un 3% de la població mundial. Segons l’ACNUR, 70.8 milions han perdut la seva llar per guerra i violència.

Durant les últimes quatre dècades s’han consolidat noves pautes migratòries internacionals:

a)      El creixement o manteniment constant del volum de persones emigrants.

b)      L’ampliació de les xarxes i cadenes migratòries.

c)       La diversificació dels tipus migratoris. La motivació prioritària dels desplaçaments internacionals segueix sent la econòmica.

El resultat ha estat la formació de minories ètniques.

* '*2)      '***La immigració a Espanya i Catalunya**

A Espanya 8 de cada 10 estrangers disposen de la targeta de residencia permanent.

El termini per aconseguir la nacionalitat per residencia son 10 anys, 5 anys pels refugiats i 2 anys per als iberoamericans, filipins, portuguesos...

En els anys 60-70 es produeix la onada més important migratòria a Catalunya.

El saldo migratori estranger el 2015 va ser positiu per primera vegada des de 2010.

Segons una publicació del Ministeri d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions i l’Observatori Permanent de la Immigració de data 30 de juny de 2020, el nombre d’estrangers residents a Espanya era de 5.801.946 persones en situació regularitzada( **12,25 %** del total de la població).

Que Espanya i Catalunya es convertissin bàsicament al llarg del decenni 1998-2008 en receptors d’immigració internacional s’explica:

a)      Ràpid creixement econòmic experimentat als 90 i primeres del XXI.

b)      La realitat demogràfica espanyola i catalana, immersa en un ràpid procés d’envelliment.

Els corrents migratoris a Catalunya en els últims anys es poden resumir:

a)      Hi ha mes immigració europea comunitària que immigració extracomunitària.

b)      Immigració molt heterogènia: Més de 170 nacionalitats a Espanya. Els estrangers amb més presencia a Espanya: Marroc, Rumanesos i Italians.

c)       L’existència de dues grans tipologies migratòries que evidencien una gran disparitat.

d)      Una tendència cap a una immigració permanent.

La immigració no es reparteix igual arreu de l’Estat. Catalunya, Madrid i Valencia.

* '*3)      '***La dinàmica migratòria i l’evolució de la població catalana**

Les migracions són l’element més important en la configuració de la trajectòria de la població catalana del segle XX. Es pot considerar una societat receptora plural.

Les corrents migratòries més importants en l’últim segle es de procedència nacional.

El **18%** dels habitants de Catalunya són de procedència d’altres regions espanyoles.

A **2015: 13%** representaven els estrangers a Catalunya.

El **26%** de la població estrangera a Catalunya son comunitaris.

La immigració estrangera a Catalunya es nodreix d’un doble flux:

i.            L’arribada d’europeus comunitaris.

ii.            Creixent immigració de països extracomunitaris. (principalment Àfrica i Llatinoamèrica).

A Catalunya hi conviuen, 200 nacionalitats diferents.

El col·lectiu més nombrós és el marroquí (20%), desprès el romanès, el xines i l’italià.

Notable masculinització pakistanesa (74,9% d’homes) o feminització boliviana (59,6% dones).

Els estrangers que resideixen a Catalunya es troben en fase econòmica activa entre 25 i 49 anys.

Els africans en edat de treballar representen el 26,6% i una taxa d’atur de 50,9%.

La immigració estrangera mostra unes pautes d’assentament en el territori català caracteritzada per les desigualtats. Barcelona encapçala amb 19% de població estrangera. L’àmbit metropolita incorpora un 62%.

### **2.****Les polítiques publiques en matèria d’immigració**

L’estrangeria a la UE va quedar dividida en: Comunitària i no comunitària.

**1999**: **Tractat d’Amsterdam**, el ciutadà comunitari pot desplaçar-se, assentar-se i treballar.

**2009**: Eurocambra va aprovar el Pacte Europeu sobre immigració i asil, que busca limitar la immigració a les necessitats del mercat laboral.

Política migratòria d’Espanya i Catalunya:

**Llei Orgànica 8/2000**, sobre els drets i llibertats dels estrangers a Espanya. El desembre de **2009** va entrar en vigor la reforma.

**2009**: L’Estat aprova la **Llei 12/2009, de 30 d’octubre**, reguladora del dret d’asil i de la protecció subsidiària.

**2011**: S’aprova el darrer reglament que concreta els règims d’entrada i sortida i d’estada al país de les persones estrangeres.

**1993**: A Catalunya s’aprova el primer **Pla Internacional d’immigració**.

**2010**: S’aprova la **Llei 10/2010, de 7 de maig**, d’acollida d eles persones immigrades i de les retornades a Catalunya.

**2014**: S’aprova el **Decret 150/2014, de 18 de novembre**, dels serveis d’acollida.

**2014**: S’aprova el **Pla de ciutadania** i de les migracions horitzó **2016**.

### **3.****Models d’integració i marcs de convivència en la societat multicultural**

Hi ha tres models en el panorama de les ciències socials i practiques polítiques:

* **Assimilació:** Tracta del procés d’adequació de l’immigrant a la societat receptora.
* **Melting pot (gresol cultural):** Model d’integració de tots els membres en la societat amb creació d’una nova cultural general.
* **Pluralisme cultural:** Parteix la tendència que es considera predominant que ni natius ni immigrants desitgen perdre les seves senyes d’identitat.

### **4.****Les polítiques públiques en matèria d’igualtat d’oportunitats**

Són aquelles decisions adoptades pels òrgans de govern. L’Estat espanyol impulsà:

**Llei 39/1999, de 5 de novembre**, per promoure la conciliació de la vida familiar i laboral.

**Llei 3/2007, 22 de març**, per la igualtat entre homes i dones.

**Llei 8/2006**, de mesures de conciliació de la vida personal, familiar i laboral del personal al servei de les administracions publiques a Catalunya.

**Llei 5/2008, del 24 d’abril**, del dret de les dones a eradicar la violència masclista.

**El 8 de juliol de 2015** el Parlament de Catalunya va aprovar la primera llei d’igualtat de dones i homes catalana: **Llei 17/2015, de 21 de juliol.**

**1989: Creació de l’Institut Català de les Dones.**

**1989-1992**: I Pla d'actuació del Govern de Catalunya per a la igualtat d'oportunitats per a les dones.

Des de 2012 es desenvolupa el Pla estratègic de polítiques de dones del Govern de la Generalitat 2012 – 2015.

### **5.****Els serveis socials a Catalunya**

L’estat del benestar podem agrupar-les en quatre grans dimensions:

a)      Les transferències socials, com són les pensions o atur.

b)      Els serveis com educació, la sanitat, el serveis d’ajuda a les famílies.

c)       Les intervencions normatives per protegir la seguretat del treballador, del consumidor i del medi ambient.

d)      Les intervencions per estimular i garantir la creació d’ocupació.

Els serveis socials:

**Llei 12/2007 de serveis socials**. La Xarxa bàsica dels servei socials consta de:

a)      Atenció primària.

b)      Serveis de caire especialitzat.