Lengyel királyság

### Bemutató

A Királyság Csehországból és felső-alsó Sziléziából áll. Az ország a Szudéta-vidéktől egészen a Visztula folyóig nyúl. Főként lapos az ország erdők, rétek, tisztások néhol dombok vannak. Államformája monarchia. A királynak teljes irányítása van az ország fölött. Wrocław az ország fővárosa, itt él a király II. Boleslaw.

A Szudéta-vidéki hegységlánc az egyik fő kő illetve nemesérc erőforrása az országnak. A legtöbb mesterember itt illetve beljebb a cseh területeken telepedett meg és innen szállítják a minőségi érceket a főként Prágában élő kovácsoknak. A Prágai kovácsok közvetlen a hadseregnek szállítják fegyvereiket. A Visztula folyó erős alapja a környező területek gazdaságának. Nem csak gyors szállításra, de a vízi malmok használatát is lehetővé teszi.

A növénytermesztés a legfőbb élelem termelő forrása az országnak. Lapos elhelyezkedése miatt kifejezetten nagyméretű szántóföldek jöttek létre.

## ***Főbb városok***

Wrocław az ország fővárosa, itt a király és közvetlen alattvalói élnek. A város az Odera folyó mentén lett építve. A folyó segített az ostromok során illetve élelemforrásként is használják. A városban több templom is található, mivel méretéhez már nem volt egy templom elegendő.

Katowice alsó-sziléziában található meg. Az ország keleti részén a legnagyobb város. Keletről ide jön a legtöbb kereskedelmi karaván. Környezetében sok szántóföld illetve erdő található.

Prága az ország nyugati központja. Innen szállítják a legtöbb nemesércet illetve követ az építkezésekre. Régebben A kelet és nyugat összekötő pontjának is hívták ám a Pestis óta mind kelet, mind nyugat Prágát okolja, hogy beengedte a keletieket illetve a nyugatiakat. Újonnan szerzett rosszhíre semmit sem változtatott stratégiai fontosságán.

## ***Az Uralkodó***

II. Bolselaw, I. Casimir és Maria Dobroniega fia 1037 nyarán született. Harcos szellemű magabiztos ember. Apja, Casimir 1053-ban halt meg, trónját pedig ráhagyta. Bár eleinte nem rajongtak a fiatal uralkodásáért, de hamar megváltoztatta népe véleményét magáról. Beszédei megfogták az embereket, diskurzusok közben lenyűgözte vazallusait tudásával és hamar az ország gazdasága is erősebb lett.

### Gyermekkora

Korai életében már kimutatta érdeklődését a katonaságban és minden lovagi tornát végig nézett. Napi elfoglaltságai egyik csúcspontja volt mikor is a Wroclawi őrség kiképzését nézhette. Nyolc esztendős korában már tudott olvasni és szívesen olvasott a történelem legnagyobb csatáiról.

Négy évvel később egy gyakorló ostrom alatt majdnem meghalt mikor a vár egyik faoszlopa kishíján eltalálta. Szerencsére időben félreugrott és egy nyertes gyakorlóostromra vezette embereit. A csata után visszament az oszlophoz és észrevette legfőbb építési hibáit, a fa nem volt kicserélve majdnem húsz éve. Az építészekkel beszélve rendelt is Prágából fát és mesterembereket. Ekkor kezdték érdekelni a várak.

## ***Az ország megalakulása***

I. Casimir a pestis alatt élt és így is került a trónra. Az emberek hirtelen fertőzése eddig nem volt ekkora egy fenyegetés és az új veszély váratlan volt. Casimir apja, Bolselaw az Elfeledett örököseként lépett az új kisebb Lengyelország trónjára. Megalakulását egy pár évvel a pestis utánra lehet behatározni. Az akkori nagy Lengyelország a járvány miatt sok darabra hullót, mikor is Boleslaw az Elfeledett fellépett alsó és felső Szilézia uralmáért. A betegség káosza közepette egy nemesnek sem volt problémája, hogy kövesse a megoldást ajánló, országot alapító kis királlyal. Az alkalmat megragadva a cseh trónra is igényt tett majd miután ott csak rosszabb volt a helyzet, csatlakoztak az Új Lengyelországhoz. Boleslaw viszont nem élt sokáig, öt-hat év múlva belehalt egy megfázásba miután a zord téli hidegbe részegen kivándorolt, másnap fagyottan találták egy árokban. Casimir valamennyivel jobban fókuszált az országon, mint apja így miután Szilézia területét egészen a Visztuláig sőt, még azon túltolta, nem terjeszkedett tovább. Az országgal foglalkozott és ez meg is látszott, új bányákat, szántó földeket jelölt ki, embereket költöztetett a közelükbe jobb élet ígéretében. A Pestis már nem volt, de a gazdaság nem volt a régi. Segítettek az új bányák de nem volt elég munka erő, így nem tudta tovább fejleszteni az országot. Casimir viszont hamarosan megházasodott és pár év múlva megszületett első gyermeke és örököse, II. Boleslaw. Évekkel később kezdte el a Wroclaw-i templomok megépítését. A városban már volt egy templom, de a város növekedéséhez már kevés volt. A kis fatemplom, amit a küldött bíborosnak építettek már egyáltalán nem volt elég.  A vasárnaponta két misét kellet tartani és még így is volt, aki nem fért be a templomba. A templomokat Prágai mesteremberek tervezték majd építették meg, minden építőanyagot Csehországból hoztak és kizárólag minőségit. A bíboros nem teljesen bízott a Sziléziai építőanyagokban, nem gondolta „Istenhez méltónak”.

## ***Vallás***

AZ ország már generációk óta keresztény és rendes keresztényként is élnek, de az ország frissebb, északi illetve észak-keleti területein főleg a Visztulán túl ortodox illetve pogány falvak is találhatóak. A vasárnapi templomba járás a Szudétáktól a Visztuluszig kötelező és a munka tilos ezeken a napokon. Hieronymus, Wroclaw bíborosa, már 1046 óta segíti Lengyelországot. Ő volt kinek javaslatára és további győzködésére Casimir végül új templomokat épített és elkezdte a római katolikusságot jobban popularizálni a köznép szemében. Az átlagember ezelőtt még csak hallgatta a misét nem értette vagy próbálta értelmezni, de az új templomokba új papok is kerültek. Szívesen fordítottak, segítettek a parasztok szellemi problémáikkal, utat mutattak nekik és így a római katolikusság elterjedt. Elterjedése ellenére a városokon és közvetlen környezetükön kívüli települések még pogányok maradtak.

## ***Hadsereg***

A hadsereg a pestis előtt főként gyalogosokból és íjászokból állt, de a járvány során Casimir megváltoztatta a régi módszereket. Míg régen pajzsfalba álltak vagy lándzsafalba, most már inkább a gyalogság támogatja a lovasságot illetve az íjászokat. Régen fordítva történt a támogatás, de Casimir észrevette a lovasság előnyét, az agilitását. A kevés gyalogság nem az ellenséges gyalogságra, hanem az ellenség lovasságára koncentrál. A lovasság az íjászokra és az íjászok a gyalogságra. A gyalogság így lehet, túlerő ellen harcol, de ha az ellenség nem reagál vagy nem tud elég gyorsan reagálni a lovasságra akkor probléma nélkül megkerülik az ellenfelet és mint kés a vajon vágnak át.