1.7. Health information systems

* Borlea Paul
* Bogariu Alina Mihaela
* Boicu Beatrice Laura

**Sistemul informatic medical** are scopul de a îmbunătății calitatea proceselor medicale și eficacitatea acestora. Acesta funcționează în principiu ca un sistem care captează, stochează, prelucrează sau transmite informații legate de starea de sănătate a diferiților indivizi sau de activitățile organizațiilor ce se implică în activitatea medicala, bazându-se pe informații exacte.

## Istoric și evoluție

Prima încercare de utilizare a calculatoarelor pentru elaborarea sistemelor informaționale medicale a avut loc la mijlocul anilor 1950 în SUA, în cadrul proiectului MediNet elaborat de firma General Electric. În Rusia, în aceeași perioada, s-au efectuat elaborări în domeniul automatizării sistemului de stocare a datelor diagnostice în narcologie și psihologie. În anii 1970, sistemele informatice medicale se axau pe operațiunile fiscale și administrative spitalicești . Ulterior, îngrijirea pacientul a devenit punctul central prin corelarea informațiilor referitoare la starea de sănătate a acestuia. Aceste informații sunt stocate într-o baza de date a sistemului.

Conceptul modern de Sistem informatic medical presupune combinarea înregistrărilor electronice a pacienților (Electronic Patient Records) cu arhivele de imagini medicale, datele de monitorizare de la dispozitivele medicale, rezultatele laboratoarelor automatizate și a sistemelor de monitorizare, dar nu in ultimul rand si de disponibilitatea mijloacelor moderne de schimb de informații (poșta electronică, Internet, videoconferințe etc.).

## Structura sistemului informatic medical

* Resursele sistemelor informatice medicale

Acestea includ construcția regulatorie, legislativă și de planificare necesară unui sistem informațional medical perfect funcțional. Aceste resurse necesita informații personale, financiare și tehnologie de comunicație.
* Indicatori ai sistemului informatic medical

Baza sistemului informational este un set de indicatori și ținte corelate. Indicatorii trebuie să conțină determinanți ai sănătății și starea de sănătate.
* Sursele de informație

Acestea pot fi divizate în doua categorii principale: abordări bazate pe populație și informații deținute de instituții.
* Managementul informațiilor

Se ocupă cu aspecte ale manipulării, colectării, stocării, prelucrării, procesării și analizării datelor.
* Rezultatele informaționale

Informația trebuie prelucrată așa încât să devină baza evidenței și cunoașterii pentru a contura acțiunea de menținere a sănătății.

## Baza funcționării și funcțiile sistemului informatic medical

Principalele funcții ale sistemului informatic medical sunt:

* Organizarea informațiilor prin realizarea de baze de date. Aceste fiind ușor de accesat și manipulat atât de medici cât și de pacienți.
* Asigurarea protecției și calității informațiilor stocate. Asupra informațiilor au acces doar medicul curant și pacientul, datele fiind protejate împotriva atacurilor cibernetice de sisteme speciale de protecție.

### Nivelele Sistemului Informatic Medical Integrat

1. Nivel central

2. Nivel regional

3. Nivel local

## Dosarul electronic

    Dosarul electronic al pacientului este un sistem de date clinice bazat pe folosirea computer-ului, conceput pentru a înlocui înregistrările pacienților pe suport de hârtie. Acesta include o înregistrare completă în ceea ce privește informațiile legate de sănătatea unei persoane, inclusiv datele privind vizitele la dentist sau la un medic psihiatru. Acest lucru înseamnă că dosarul electronic de sănătate al pacientului combină toate înregistrările medicale electronice existente ale unui pacient.
Dosarul electronic de Sănătate al pacientului se constituie dintr-o serie de informații cumulate dintr-o diversitate largă de surse; datele stocate fiind reprezentate de:

* istoricul medical al pacientului

* documente realizate în urma intervențiilor medicale (alergii, boli)

* rezultate dobândite în urma testelor de laborator

* detalii naștere

* date identificare pacient (antecedente)

* diagnostic

* date adiționale privind o internare.

### Exactitatatea si complexitatea dosarului electronic al pacientului in medicina primară

Medicii de familie si ceilalţi angajaţi care lucrează in asistenţa medicală primară necesită date complexe si exacte cu privire la pacienţii aflaţi în îngrijire pentru a putea să acorde tratamentele corespunzătoare. Metoda eficientă pentru realizarea acestui obiectiv este reprezentată de dosarul electronic  al pacientului. Prin urmare, implementarea înregistrărilor electronice ale pacienţilor in asistenţa medicală primară este obiectivul-cheie al multor sisteme de îngrijire a sănătăţii, atât în SUA, cât şi UK. Acest lucru reflectă o recunoaştere tot mai mare a potenţialelor beneficii ale dosarelor, in ceea ce priveşte siguranţa, calitatea si eficienţa asistenţei medicale.

Dosarul electronic  al pacientului stă la baza mai multor iniţiative În asistenţa primară, cum ar fi screening-ul pentru identificarea pacienţilor cu risc crescut de boli cardiovasculare și sisteme suport de prescriere. Acestea depind În totalitate de acurateţea și complexitatea datelor codificate.

Este cunoscut faptul ca există variaţii in acurateţea si caracterul complet al informaţiilor clinice stocate in dosarul electronic al pacientului. Un exemplu in acest sens este dat de efectuarea a 52 de teste care au ca rezultat evidenţierea acurateţii si complexităţii acestui dosar de sănătate.

### Studiu cu privire la dosarul electronic al pacientului

“Background Statistics” din asistenţa medicală primară din Suedia, precum şi din alte ţări nordice au fost rare. Aceste înregistrări ale pacienţilor constituie o sursă tot mai importantă in ceea ce priveşte informaţiile clinice. Scopul studiului a fost de a investiga tipurile de boli si probleme de sănătate, cât si caracteristicile pacienţilor si ale medicilor de familie in practica de zi cu zi. Rezultatele arată că vârsta medie a pacienţilor a fost de 51.2 ani, 30.2% aveau vârsta de 75 sau mai mult de ani. Numărul mediu de probleme a fost de 1.4, cele mai frecvente diagnostice fiind hipertensiune arterială (9,3%) și infecţii acute ale căilor respiratorii superioare (8,8%). **În România**, până în data de 18 aprilie 2014, au fost iniţializate peste 130.00 de dosare electronice, acestea fiind accesate de către 3.000 de medici si 50 de spitale. Proiectul se desfăşoară pe parcursul anilor 2013-2014 și are o valoare de 81,74 mil.lei din care 18,37% co-finanţare naţională de la bugetul de stat si 81,62% finanţarea din Fondul European de Dezvoltare Europeană.

Câteva dintre beneficiile dosarului electronic de sănătate sunt: Îmbunătățirea continuității asistenței medicale prin cunoașterea istoricului pacientului, consultarea datelor clinice în timp real, urmărirea activității medicale a pacientului și progresul din punct de vedere al sănătății acestuia cât și un acces facil la dosarul de sănătate al pacientului și actualizarea rapidă a informațiilor despre acesta.

### Avantajele și caracteristicile dosarului electronic de sănătate

Datele medicale sunt păstrate în siguranță într-un singur loc, totul este disponibil online. Odată cu implementarea Dosarului Electronic de Sănătate, toate datele medicale, începând de la consultații, trimiteri, analize, rețete, foi de observații, dar și antecedente, vor fi colectate permanent în siguranță.

Acces la evidența consultațiilor și internărilor pentru a observa opiniile medicale, diagnosticele, investigațiile efectuate și tratamentele recomandate de medic: Istoricul medical este administrat în siguranță, opiniile medicale, diagnosticele și recomandările primite de-a lungul timpului putând-se vizualiza oricând. Medicul își poate face o primă impresie despre bolile trecute. Dosarul va ține evidența tuturor documentelor de la diverse instituții medicale publice sau private pe care le va asambla într-o platformă online.

Se acordă medicilor acces la dosarul asigurându-se protecția și confidențialitatea informațiilor: Pacientul este singura persoană care deține controlul total al Dosarului Electronic de Sănătate prin vizualizarea tuturor accesărilor și actualizărilor făcute de medici. Orice modificare apărută în orice secțiune este însoțită de dată, ora și parafa doctorului care a operat modificări.

Sistemele informaționale, în special la nivele apropiate de sursa de colectare, trebuiesc a fi simple și durabile, iar nu costisitoare și complicate. Administratorii acestui sistem informational medical au nevoie de feedback despre cum pot fi utilizate informațiile colectate și de asemenea, să aibă capacitatea de a înțelege importanța calității informațiilor pentru a îmbunătăți starea de sănătate a pacientului.

## Vezi și

* Electronic Patient Records
* Health Informatics

## Bibliografie

* Mihalas GI, Lungeanu D.: *Informatica și biostatistica medicală*. Timisoara: EVB, 2009 ISBN 978-973-87757-1-8
* Health Informatics
* Edward H. Shortliffe, James J. Cimino *Biomedical Informatics* ISBN 978-1-4471-4473-1
* Dirk Husmeier,Richard Dybowski,Stephen Roberts *Probabilistic Modeling in Bioinformatics and Medical Informatics* ISBN 1-85233-778-8
* Hsinchun Chen, Sherrilynne S. Fuller, Carol Friedman, William Hersh *Knowledge Management, Data Mining, and Text Mining in Medical Informatics* ISBN 978-0-387-25739-6
* Primary Health Care
* Electronic Patient Record