Francia Királyság

## **A Nyugati Frank Királyságtól a Capet-dinasztiáig**

*I. Nagy Károly, a Frank Birodalom létrehozója és ,,Európa atyja” halála után, unokái, a 843-as verduni szerződéssel három részre osztották egymás között a birodalmát. A nyugati felét II. Károly nyugati frank király kapta, amelyből később kialakult a Francia Királyság, amit a Karolingok uraltak egészen 987-ig, a dinasztia francia ágának kihalásáig. Ezután az ország legnagyobb hűbérurát, Ilé-de-France hercegét, Párizs grófját, Capet Hugót koronázták királlyá, így a Capeting-dinasztiából került ki a következő 3 uralkodó: Capet Hugó (987-996), II. Róbert (996-1031), I. Henrik (1031-1058).*

*Capet Hugó rendszeresítette azt a szokást, hogy a király halála után annak elsőszülött fia kövesse a trónon, ugyanis a francia királyokat addig választották. Az utódlás biztosítása érdekében bevezette, hogy az elsőszülött fiút még apja életében kell megkoronázni, elkerülve ezzel a trónviszályokat.*

*A Capeting-királyok hatalma korlátozott volt, mert az csak a saját birtokaikra terjedt ki, míg az ország többi részén csupán névleges volt. Egy-egy tartomány felett, ugyanis olyan grófok és hercegek uralkodtak, akiknek jogköre szinte megegyezett egy királyéval és gyakorlatilag függetlenül működtek a koronától. A Capeting-királyok, hogy kiterjesszék hatalmukat ezekre a területekre, az egyes tartományurak ellen gyakran fogtak fegyvert.*

## **I. Henrik (1031-1058)**

*Trónra kerülése után folytatta nagyapja és apja törekvéseit, hogy az egész Francia Királyság irányítását a kezében tudhassa. A családi belviszályokat követve 1047-ben segítségére sietett fiatal unokaöccsének, Vilmos normandiai hercegnek. Néhány évvel később azonban, amikor Vilmos – Hitvalló Eduárd angol uralkodó unokatestvére – feleségül vette Matildot, a flandriai gróf leányát, Henrik aggódni kezdett Vilmos hatalma miatt. Így 1054-ben hadjáratot indított Normandia ellen, amiben vereséget szenvedett. A sikertelenséget fokozta egy pestis járvány is, amik következtében uralkodása veszélybe került. Amikor 1058-ban ismét vereséget szenvedett Normandiában, sorsa megpecsételődött. Pikárdia hercege, Valée Vince Párizs ellen vonult, amire megrémült és udvarával az ország nyugati részére menekült. A várost hősiesen védő királyi csapatait véres utcai harcokban győzte le a pikárdiai had, majd Vincét választották meg kormányzónak.*

## **A francia polgárháború – A dinasztia háború**

*Miután I. Henrik elmenekült és kevés hatalmát is elvesztette, arra kényszerült, hogy számos herceggel és gróffal szövetséget kössön. Ezt a szövetséget Tartomány Uniónak nevezték, amit olyan főnemesek alkottak, akik a hatalmiűrt kihasználva kívánták saját érdeküket érvényre juttatni és növelni befolyásukat. Az így kialakult két fél között 1059-ben kitört a polgárháború. Pikárdia serege sokkal rendezettebb volt, ennek következtében eredményesebb csatákat vívott meg. A Tartomány Unió hibája 1061-ben mutatkozott meg igazán, amikor is Orleans mellett döntő vereséget szenvedtek a Pikárdiai főseregtől. Az ütközetet ,,orleans-i csodaként” jegyezték le a kortársak. Ekkorra a szövetség már széthullóban volt, mert tagjai között kiéleződtek az ellentétek. A fegyverszünetet egy Tartomány Unió nevében küldött bizottság kérte.*

### A contres-i béke

*A békét 1062-ben Contres-ben kötötték meg, ami a következő feltételeket tartalmazta:*

* *hadisarc fizetése Pikárdiának (Francia Királyságnak)*

* *uralkodója/uralkodói a francia király vazallusa/vazallusai, ám országa/országuk nem tartozik közvetlenül a Francia Királyság területéhez*

* *Valée Vince és utódai elismerése francia királyként*

* *amennyiben nem tartja/tartják be a fenti elemeket vagy fellép/fellépnek a francia korona ellen, akkor a Francia Királyságnak joga van elfoglalnia e béke nyomán létrejövő vazallus uralkodó/uralkodók államát/államait*

*Vince győzelme létrehozta az egységes Francia Királyságot és biztosította a francia trónt a következő dinasztiának, a Valéenak.*

## **Flandria elszakadása**

*V. Lille-i Balduin, Flandria grófja családi kapcsolatban állt I. Henrikkel, mivel feleségül vette II. Róbert lányát, Francia Adélt. E házasság ellenére azonban különös lépést tett 1059-ben: nem csatlakozott be a Tartomány Unió oldalán a polgárháborúba, Pikárdia támogatása pedig szóba sem jöhetett. Ennek ellenére a szövetség küldöttei területeket, címeket, sőt még pénzt is ígértek, ha segíti legyőzni Pikárdiát. V. Lille-i Balduin jó politikai helyzetét nem akarta kockáztatni, mert ha bármelyik fél oldalán belépett volna a polgárháborúba, akkor nem csak az egyik fél ellen kellett volna harcolnia, hanem a grófságán lévő flamand túlsúly miatt a Flandriai Hercegséggel is. A polgárháború vége felé közeledve 1061-ben levélben értesítette, az immáron biztos győztesnek tűnő Vincét, hogy biztosítson neki teljes autonómiát, mert ha nem, akkor a Flandriai Hercegséggel fog következőnek összeütközni. Vince nem tétovázott és elfogadta követeléseit, ám csak évek múlva jött rá, hogy a gróf ügyesen kicselezte őt.*

## **I. Vince állama**

*A béke beálltával a kormányzót 1062-ben Reims-ban, I. Vince néven francia királlyá koronázták. Ezek után I. Vince elkezdte kiépíteni államát. 1063-ban kiadta a Unitas Charta (fr. Unité Charte, ma. Egység Charta) dokumentumot, aminek szinte folytonos bővítése nyomán, egy könyvként foglaltak egybe.*

### A Unitas Charta fontosabb tartalmi elemei:

#### *közigazgatás*

* *A Francia Királyságot tartományokra, az az hercegségekre osztotta, amelyek élére saját fiait tette meg hercegeknek. Visszaállította az őrgrófokat, amelyből egy, a tengerparti területeket és annak kereskedelmét védte.*

#### *egyházszervezet*

* *A kor mintáját követte, de biztosította minden részét. Elrendelte, hogy minden 10 falu építsen egy templomot. Támogatta a szerzetesrendeket, hiszen tagjai képezték a kor tudósait, akik az udvarában is helyet kaptak.*

#### *államszervezet*

* *Az ,,orleans-i csoda” után Orleans-t tette meg fővárosának, ahol frank mintán alapuló udvart létesített.*

#### *királyi regálék*

* *I. Vince előtt nem volt erős központi hatalom, mert az ország széttagolt volt, így a király nem tudta regáléit érvényesíteni, nem hogy azok jövedelmeit beszedni. Hatalomra kerülése után első dolgai közé tartozott a királyi regálék és jövedelmek leszögezése (bányák, királyi vámrendszer stb. ).*

#### *pénz*

* *A széttagoltság alatt közös fizetőeszköz sem volt, így a Karoling pénzrendszer alapján új, egységes arany pénzt veretett, a pikárdi frankot, amelynek váltója a pikárdi dénár lett (1 pf = 100 pd).*

#### *latin*

* *A korban fontosnak számított a latin tudása, mivel az egyházi élet és a tanítás is ezen folyt, ezért ezek fontossága végett bevezette a francia mellé a latin nyelvet is a hivatali életbe. A hivatalnokok képzésére akadémiát létesített 1065-ben Párizsban, ahol a latin mellett művészetet is tanítottak a vezető réteg számára. Mindezek mellett támogatta királysága valamennyi kultúrájának fejlődését és ápolását.*

*Intézkedéseivel újjáélesztette Nagy Károly birodalmát egy modernebb korban.*

## **Felső-Lotaringia és a Burgund Szabadgrófság meghódítása**

### A lotaringiai hadjárat

*1071-ben interregnum lépett fel a Német-Római Birodalomban, ami jól jött I. Vincének hódítás terén, de nem volt megfelelő mennyiségű katonája. Ekkoriban sokan voltak olyan nemesek, akik nem elsőszülöttek voltak, így gyakran semmit sem örököltek, ezért a környéket járták és fosztották. I. Vince a két probléma kiküszöbölésére felállított belőlük egy zsoldos sereget, aminek vezetője Chambord bárója, Jakab lett. Zsoldjaik fizetésére bevezette az évente egyszer, de akár többször is beszedhető 1 pikárdi frank hadiadót, amit a királynak kellett fizetnie minden adózó családnak. Hadsereg reformja után először Felső-Lotaringiát támadta meg, amit az örökös, Mátyás foglalt el teljesen.*

### A burgund hadjárat

*1072-ben a Lotaringiától délre fekvő Burgund Szabadgrófságot vette célba. A kiválóan képzett burgund sereg minden erejét bevetve védte fővárosát, Dole-t a végsőkig, mígnem a zsákmány motivált zsoldos sereg át nem törte vonalaikat. 1071-ben Chalons-ban kötöttek békét Lotaringiával, majd ugyanitt a burgundokkal 1073-ban.*

## **Normandia megszerzése**

*Sikerét követve I. Vince Normandia megszerzését tervezte. I. Henrik kétszer is kudarcot vallott fegyverrel, így a királyi tanáccsal együtt azt döntötte el, hogy békésen kaparintja meg. I. Vilmos angol királlyal arra a megállapodásra jutottak, hogy házasság útján hozományként megkaphatja a Francia Királyság. Ezt 1074-ben Maxim és Ágota frigye teljesített be, ami után Maxim lett Normandia hercege, ezzel pedig a franciák új tartományává vált.*

## **Az occitán függetlenségi háború**

*Még a polgárháború alatt történt, hogy Siorac János Károly, Gascony és Langedoc hercege Vincét támogatta, de látván, hogy a kormányzó nem váltja be a feléje támasztott reményeit, 1062-ben megalapította az Occitán Nemesi Ligát. Az 1075-ös év elejéig folytatott erős függetlenedési törekvéseire és hűtlenségére hivatkozva I. Vince elhatározta, hogy letartóztatja a herceget. Terve azonban meghiúsult, amire válaszul az új herceg, (Becsvágyó) Károly kikiáltotta az Occitán Királyságot és magát annak uralkodójának. A háború májusban robbant ki, amiben csupán a második csata végződött francia győzelemmel. Occitánia marsallja ezután még háromszor megverte a francia hadat. Kimerült seregeit látva I. Vince 1075. augusztus 30-án Genfben elismerte az Occitán Királyság függetlenségét.*

## **A Burgund Nagyhercegség létrehozása és a Királyi Gárda felállítása**

*A frissen meghódított burgund területek a Francia Királyságba való beintegrálása nem ment könnyen I. Vincének, ugyanis 1077-ben felkelések törtek ki e térségben. A franciák kiűzését és királyságuk visszaállítását akarták elérni a burgundok, azonban a kiválóan képzett királyi seregek ellen esélyük sem volt.*

### A Királyi Gárda

*A felkelést leverve I. Vince felállította a Királyi Gárdát, ami 3 különböző feladatkörű csoportból tevődött össze:*

* *katonai hittérítők*

* *kereskedelmi pontokat védelmezők*

* *királyi testőrség – Mivel főként a karolingszerű királyi udvarban teljesítettek szolgálatot, így tagjait karolitáknak kezdték el hívni. Rövidesen nemcsak ezt a csoportot, hanem már az egész gárdát is ezen a néven nevezték.*

*E csoportokban gyakran zsoldosok is szolgálatot teljesítenek.*

### A Burgund Nagyhercegség

*A további elégedetlenségek elkerülése végett egyesítette az elfoglalt burgund területeket a francia részeivel, létrehozva ezzel a Burgund Nagyhercegséget. I. Vince lett a burgund nagyherceg, de burgund udvarában főként burgundokkal vette magát körül.*

## Fontos személyek

I. Vince

I. Mátyás

Sebestyén

(források: internet, Wikipédia és ,,Száray Miklós - Történelem 9. TK.'' + fantázia)