Кам'яні вишиванки

**Кам'яні вишиванки** - це історичні архітектурні об'єкти у місті Нова Каховка. Являють з себе різьбленні панно та орнаменти на стінах житлових і громадських будівель Старого міста, виконані послідовниками школи "бойчукістів" на чолі з Григорієм Довженко, в техніці різьблення по сирому тиньку. Подібних цьому проектів немає більше ніде в Україні.

## Історія

Старе місто — історичний район, з якого почалася уся Нова Каховка. Збудований за єдиним планом від самого початку. В основі забудови двох- та трьохповерхові будинки з черепичними або шиферними дахами. Будинки зводилися за набором з кількох типових проектів. Будівельники поспішали ставити їх швидше, оскільки на це житло чекали будівники гідровузлу, тому будівлі вийшли одноманітними й невиразними. У 1958 році вийшов фільм Олександра Довженко "Поема про море", про будівництво Каховської ГЕС та міста Нової Каховки. Режисер приїжджав до юного міста писати сценарій та неприємно здивувався його тодішньою одноманітністю. Саме за його письмовим проханням, в грудні 1952 року, Академія архітектури направила до міста групу художників та архітекторів, які охоче взялися за оздоблення фасадів. Серед них були архітектор Григорій Довженко і син Тарас та представники школи бойчукізму, зокрема Олександр Мизін.

 Майстри працювали до 1955 року, за цей час їм вдалося прикрасити кожну будівлю міста: від житлових будинків до шкіл та адміністративних будівель, усього близько 180 споруд. За ескізами Григорія Довженка були створені унікальні орнаменти, які не повторюються, а також 80 автентичних різьблених панно, що прикрасили стіни всіх будинків та змінили обличчя міста.

Під час роботи у Новій Каховці, коли навіть згадувати про "бойчукізм" було заборонено, Григору Довженко вдалося неможливе - втілити настанови українських монументалістів, не дати досвіду й напрацюванням бойчукістів канути в небуття, продовжити традиції несправедливо задушеної школи. Не всі партійні функціонери схвалили ідею, критикуючи "надлишкове вицяцькування" та національні мотиви. Ймовірно заради їхнього заспокоєння, у парочці місць виліпили серп і молот, які у 2015 стали камнем зіткненням між захисниками історичної спадщини та "декомунізаторів". На щастя, переміг здоровий глузд та любов до рідного краю.

## Про вишиванки

У кам'яних вишиванках втілені основні ідеї бойчукістів - художників-монументалістів, учнів і послідовників Михайла Бойчука. Це виявляється в простоті й схематичності традиційних фігур, переплетених візерунках з зображенням птахів і рослин, а також в ідеї популяризації українського мистецтва та поєднання краси і буденності. Усі панно вийшли міцними, як камінь, завдяки чому і збереглися донині. Секрет міцності полягає в особливому розчині штукатурки, рецепт якого винайшов і запатентував Григорій Довженко. Розпис по сирій штукатурці на основі поліхлорвінілових синтетичних смол значно полегшував роботу майстрам, адже він застигав довше, ніж звичайний. А ще художник винайшов оригінальний рецепт яєчного тиньку ("тиньк" - будівельний розчин, яким покривають поверхні конструктивних елементів). Це давало можливість робити різьблення в спекотних умовах Півдня України, бо розчин не твердів так швидко, як звичайний, дозволяючи їм виліплювати найдрібніші деталі візерунків.

У багатьох панно переважають рослинні орнаменти, в яких простежується зв'язок з мистецтвом українського модерну та народною вишиванкою: різноманітні квіти, виноград, колоски пшениці, вазони, куманці, "дерева життя" і подібне. Недаремно сучасні місцеві дослідники називали це явище "кам’яними вишиванками". Орнаменти можна поділити на геометричні, симетричні, правильні, рослинні, тваринні та інші.

## Збереження

Як і вся українська архітектура радянських часів, ці унікальні орнаменти перебувають під загрозою знищення, як під впливом часу, так і через варварське утеплення будинків та "осучаснення" фасадів байдужими для всього крім грошей власниками бізнесу або мешканцями будинків. Деякі вишиванки вже були втрачені разом зі згорівшими будинками на Історичній 46 та Першотравневій 2, а також із незаконно знищеними вечірньою школою та міським відділом освіти. Однак починаючи з 2018 року, силами місцевих активістів проводяться реставраційні роботи. Поважаючи працю творців кам'яних вишиванок, учасники проекту з їхнього збереження дбайливо відновлюють візерунки, надаючи їм первинного вигляду. Зокрема слід відзначити члена Союзу архітекторів України, голови Новокаховської організації охорони культурної спадщини, Тетяну Євсєєву. ЇЇ наполеглива праця надихнула містян по іншому відкрити для себе кам'яну красу міста, справжнього шедевру Херсонщини та усього Півдня України.

## Окупація

Починаючи з 24 лютого 2022, кам'яні вишиванки опинились у значно більшій загрозі, аніж усі безпринципні забудовники. Російським окупантам байдужа українська архітектура та культура, незважаючи на рідкісні пропагандистькі матеріали про історію міста, їм насправді на неї глибоко плювати. Тож будинки Старого міста регулярно стали страждати від обстрілів, котрі окупанти намагаються видати за "київський режим". Наразі відомо про кілька знищених вишиванок та ряд пошкоджених уламками. Ще одним випробуванням стало затоплення внаслідок підриву Каховської ГЕС. До житлових будинків вода майже не дійшла, а от панно на Літньому та Палаці Культури провели кілька днів у брудній воді. Як це відбилося на їхній цілісності, досі невідомо.