První horská válka

### Místo

Území Raveny a Velkocarství - Bílé hory, Údolí Hofn, Reykské ostrovy (dnešní území Haagenu)

## Významné bitvy

Hofnská řež

Bitva u Lávohradu

Bitvy o haagenské svahy

Bitva ledových vod

Bitva u Ohňového jezera

## Výsledek

### Výsledek

Velkocarství a Ravena uznávají nezávislost Haagenské unie, Haagen začíná platit oběma soupeřům poplatky za mír

### Teritoriální změny

Bílé hory (území Raveny a Velkocarství) a Reykské ostrovy připadají nově vzniklé Haagenské unii

## Začátek první horské války

Roku XXX se v klanu Vlčích tlap dostal k moci jarl Holmkell Lindbergsson, který celý svůj život toužil po sjednocení všech seveřanských kmenů do jednoho jednotného státu. Celé své mládí strávil cestami po Bílých horách, na kterých se snažil ostatní jarly přesvědčit, aby se přidali k jeho věci. Proslýchá se, že při svých cestách se svojí družinou vyvraždil přes tucet menších kmenů, které ho odmítly, koncem roku XXX se však konečně konala první rada jarlů v hlavním městě klanu Vlčích tlap, Vlčím Doupěti. Rada jarlů ustanovuje budoucí fungování klanové unie a vyhlašuje její nezávislost. Holmkell Lindbergsson je jmenován velejarlem Haagenské unie a získává přízvisko *jarl sjednotitel*.

Nedlouho po radě jarlů vyráží první velejarl Holmkell Lindbergsson na jednání na carský dvůr Velkocarství a jeho mladší bratr Yotun na královský dvůr Raveny. Zde přednášejí své požadavky, oba jsou však uvězněni. Holmkell je po dvou letech vyjednávání popraven a Yotun, nový jarl klanu klanu Vlčích tlap, uniká ze svého vězení ve Waldenburku. V Haagenu je jmenován novým velejarlem a vede sjednocené horské kmeny do války proti Raveně a Velkocarství.

## Hofnská řež

V momentě, kdy se Velkocarství dozvídá o Yotunově úniku z Waldenburského vězení, vysílá svojí jízdu do Hofnského údolí, kde začnou carští elfové plenit místní haagenské vesnice. Velká část hofňanů umírá, děti a ženy jsou vzaty do otroctví a někteří jarlové místních kmenů se podřizují požadavkům Velkocarství a skládají zbraně. Velkocarská jízda se snaží proniknout i dále na západ, ale zabraňuje jí v tom neprostupnost svahů Bílých hor. Začátek první horské války tak do dějin vstupuje jako *hofnská řež*.

## Bitva u Lávohradu

K první velké bitvě *horské války* dochází roku XXX (1 rok po) u největšího kameného hradu Haagenu, Lávohradu. Po tom, co se haagenským nedaří udržet přilehlé sopečné planiny před spojenými vojsky Raveny a Velkocarství, se stahují do pevnosti, která je po následujících pět týdnů obléhána. Haagenským vojskům se daří poslat zprávu zbytku velejarlových vojsk na východě Bílých hor, než ti ale stačí k Lávohradu dorazit, dochází v pevnosti zásoby a obránci musejí Raveně a Velkocarství kapitulovat. Jsou uvězněni jako váleční zajatci, následující den jsou ale hned popraveni, když se k lávohradským planinám konečně dostávají velejarlovy posily s jednodenním zpožděním. Dochází k dalšímu střetu všech tří armád a ravenští a velkocarští se nakonec dávají na ústup. Následující rok a půl se nese v duchu zbrojení a relativního klidu.

## Bitvy o haagenské svahy

Na jaře roku XXX (3 roky po) dochází k několika menším střetům Haageňanů s carskými elfy na severu Bílých hor a s Raveňany na jihu. Válka tak opět naplno začíná. Haageňané se nacházejí v nepříjemné situace, kdy jsou z obou stran sevřeni nepřátelskými vojsky, Bílé hory však dokáží přes dlouhých deset let udržet - především díky znalosti místních podmínek a nepřipravenosti ravenské armády na nehostinné podmínky a sníh vysokých horských vrchů. Právě při těchto menších potyčkách padlo nejvíce mužů ravenských a velkocarských vojsk.

## Bitva ledových vod

Do války o haagenskou samostatnost se aktivně zapojily i reykské kmeny, které taktéž do klanové unie vstoupily, kvůli kulturním podobnostem s bělohorskými seveřany. Přestože se také účastnili pěších bitev - především na východě Bílých hor a v údolí Hofn - dominovali nad nepřáteli především na moři. Roku XXX se uskutečnila největší námořní bitva *první horské války*, takzvaná *bitva ledových vod*, která se odehrála u břehů největšího reykského ostrova Eis. Střetlo se v ní námořnictvo tří největších reykských kmenů s námořnictvem ravenské koruny. Raveňané byli v bitvě převálcováni přesilou Reyčanů. Zajatci byli popraveni vláčením za reykskými loděmi a proslýchá se, že v ledových reykských vodách umrzli dřív, než se stačili utopit.

## Bitva u Ohňového jezera

Největší a zároveň poslední bitvou *první horské války* byla bitva u Ohňového jezera. Zde se střetly haagenské kmeny s ravenskými i velkocarskými vojsky v plné síle. Po prvním velkém střetu se obě strany stáhly do přilehlých lesů a následovalo vyjednávání. Po dlouhých jednáních obě strany souhlasily s uzavřením míru. Podle dohody velejarl získá území Bílých hor a Reykských ostrovů, údolí Hofn zůstane územím Velkocarství. Haagenská unie navíc bude každý rokem ve zlatě odvádět oběma státům poplatek za udržování míru. Velejarl Yotun Lindbergsson několik dní po bitvě umírá po komplikacích s ránou utrženou u Ohňového jezera.

## Kontroverze války

> **"Toliko hrdosti si nesete z *první* *horské války* - však cena za vaši svobodu nebyla zaplacena krví! Byla zaplacena špinavým zlatem!"**
>
>

> - neznámo kdo
>
>

Přestože první horská válka je jedním z pilířů haagenské národní identity, její výsledky jsou mnohými považovány za kontroverzní. Velkému množství seveřanů vadí poplatky, které i po stovkách let Haagen stále oběma státům odvádí. Mnoho Haageňanů je nazývá *potupnými* a *vazalskými*. Tyto poplatky byly mimo jiné i jedním z hlavním důvodů propupknutí *druhé horské války.*