Soc

*Zajímalo vás někdy, jak funguje svět? Nemám na mysli atomy a molekuly, vlnové funkce a chemické reakce, ale svět lidí. Přemýšleli jste někdy například o tom, kdo a proč chodí na vysokou školu? Co nutí lidi pochodovat v ulicích? Jak víte, že máte zvednout ruku v hodině matematiky, ale ne u stolu? Proč mají někteří lidé rádi muzikály na Broadwayi, jiní hip-hop a někteří obojí? Tohle všechno a mnohem víc se dozvíme. Hlavně ty! Dozvíte se něco o sobě a o svém místě ve světě, protože tohle je Crash Course Sociology.*

Sociologie vznikla díky francouzskému filozofovi Augustu Comtovi v 19. století. Chtěl, aby existovala systematická věda o společnosti, která by zkoumala a řešila její základní problémy. A přestože se dnešní sociologie od Comtových představ velmi liší, je to stále tak nějak to, co je. Sociologie je vědecké studium společnosti a lidského chování. Ale není společnost taková velká věc? Vždyť společnost jsou celá města, je to ekonomika, je to politika. A co to všechno má společného se zvednutím ruky u stolu? Ukazuje se, že hodně. Společnost je prostě skupina lidí, kteří sdílejí kulturu a území. A kultura je ve všem, od největších otázek v politice až po nejmenší interakce mezi lidmi. Takže ano, společnost je velká, ale také velmi malá. Chcete se podívat jak?

Představte si, že sedíte sami ve svém pokoji a z plných plic si zpíváte svou oblíbenou broadwayskou show. V dohledu není žádný jiný člověk. Společnost není nikde k nalezení. Až na to, že je. I když budete ignorovat dům, ve kterém se nacházíte - a rodiče, sourozence nebo spolubydlící, které pravděpodobně obtěžujete, když tak příšerně zpíváte -, stále je tu píseň, kterou zpíváte, a hudba, která k ní patří. Tyto věci, spolu s doslova každým předmětem v místnosti, který jste si sami nevyrobili, jsou produkty společnosti. A možná jste úplně sami, když si prozpěvujete Hamiltona, ale nebyli jste sami, když vás kamarád poprvé seznámil s muzikálem a jeho písněmi. A když na to přijde, ani váš hudební vkus není čistě váš. To, jaká hudba se vám líbí, může být ovlivněno čímkoli, od toho, čemu jste byli vystaveni v dětství, přes to, co se líbí vašim přátelům nyní, až po to, v jaké čtvrti jste vyrůstali nebo do jaké školy jste chodili. Společnost je záludná, dostává se na místa, kde byste to nečekali.

Když tedy říkáme, že sociologie je studium společnosti a lidského chování, znamená to, že sociologie je nesmírně široká. Ve skutečnosti je možná nejširší z toho, co nazýváme společenskými vědami. Mezi společenské vědy patří obory jako ekonomie a psychologie, a přestože se všechny zaměřují na různé oblasti a perspektivy, všechny se snaží porozumět sociálnímu světu objektivně, prostřednictvím kontrolovaného a opakovaného pozorování. Čím se tedy sociologie liší od ostatních společenských věd? No, stejně jako ostatní, i sociologie hledá vzorce - opakující se charakteristiky nebo události. Hledá však různé druhy vzorců na různých místech. Sociologie se zabývá všemi aspekty společnosti a na všech úrovních, od rozhovoru dvou lidí až po rozdíly mezi národy. Právě tento rozsah je tím, co sociologii skutečně odlišuje, zejména v tzv. sociologické perspektivě. A sociologická perspektiva znamená dvě věci: 1. Znamená to vidět obecné v konkrétním a 2. znamená to vidět zvláštní ve známém. Vidět obecné v konkrétním znamená, že sociologie se snaží pochopit sociální chování tím, že ho zasazuje do širšího sociálního kontextu.

Vrátíme-li se k tomu, jak si v pokoji zpíváte melodie z Broadwaye, sociolog, který vás zaslechne z chodníku, si může všimnout nejen vašeho výběru toho, co budete zpívat, ale i toho, jak tento individuální výběr mohl být ovlivněn vaší třídou, sousedstvím, rasou, pohlavím nebo věkem. Vezmeme-li jiný příklad, sociologa nemusí zajímat, zda se právě vy rozhodnete uzavřít sňatek, ale může se zajímat o to, jak klesá sňatečnost ve vaší společnosti - a řekněme, co je její příčinou a zda má nějaké společenské dopady. Nebo ji možná více zajímá skutečnost, že v USA mají lidé tendenci brát si partnery stejné třídy a rasy jako oni. V obou těchto případech - co lidé zpívají nebo koho si berou - se sociolog zajímá o obecný vzorec, vzorec složený z obrovského množství konkrétních individuálních rozhodnutí. Každý jednotlivec tvoří součást tohoto vzorce a při pohledu na jeho individuální volby může sociolog vidět prvky celého vzorce, jako když vidí, jak zapadá jeden kamínek do mozaiky. Vidění zvláštního ve známém je druhou částí sociologického pohledu a je možná obtížnější. Vidět zvláštní ve známém znamená přistupovat ke každodennímu světu, jako byste ho viděli poprvé, jako byste byli z jiného světa.

Je to těžké, ale také nesmírně důležité a docela cool. Když jsme se na samém začátku ptali, proč zvednete ruku, když se chcete na něco zeptat v hodině matematiky, ale ne u stolu, je to velmi malý příklad snahy vidět zvláštní ve známém. A to je tak těžké, protože vaše vlastní společnost má tendenci vám připadat normální. Berete ji jako samozřejmost. Jak jste do ní socializováni, učíte se chápat společnost zdravým rozumem, a to není špatné! Koneckonců, abyste v ní mohli žít, potřebujete zdravý rozum, ne? Musíte vědět, že když potkáte někoho nového, máte si podat ruku, že červená znamená stop a že byste se měli snažit chodit na věci včas. Ale pokud má sociologie studovat společnost, musí být schopna se na tyto věci dívat jako na zvláštní a neznámé, aby skutečně pochopila, jak fungují, a odhalila vzorce chování v kultuře. Zdravý rozum nás musí prostě provést světem; ale sociologie musí vědět, co je pravda. A to je důležité, protože zdravý rozum společnosti se neskládá jen z neškodných konvencí, jako je třeba podání ruky.

Ještě před 200 lety bylo v USA samozřejmostí, že se na životě společnosti mohou podílet pouze bílí muži. Bylo zdravým rozumem, že otroctví je správné a že ženy by neměly mít volební právo. Tyto věci byly tehdy zdravým rozumem stejně, jako jsou dnes jejich protiklady považovány za samozřejmé. A sociologická perspektiva - vidět obecné v konkrétním a cizí v důvěrně známém - nám pomáhá pochopit problémy, jako je tento, protože nám pomáhá vidět některé klíčové pojmy při studiu společnosti. Mezi tyto pojmy patří: sociální umístění, marginalizace a moc a nerovnost. Pokud si představíte mapu společnosti, na které jsou vyznačeny všechny různé sociální skupiny a jejich vzájemné vztahy, pak vaše sociální umístění je vaše místo na této mapě. Vaše sociální umístění je způsob klasifikace podle rasy, sociální třídy, pohlaví, sexuální orientace, náboženství atd. Pochopení sociální lokalizace je důležité, protože stejně jako sociolog hledá obecné v konkrétním, i život člověka a jeho rozhodnutí budou ovlivněny jeho sociální lokalizací. To platí v mnoha ohledech: Nejzřejmější je, že vaše sociální umístění může omezovat vaše možnosti volby. Některé skupiny mají zákonná práva a privilegia, která jiné nemají.

Například ještě před několika lety nemohli gayové a lesby v USA legálně uzavírat manželství, takže jejich sociální umístění omezovalo jejich možnosti volby. Sociální poloha však také ovlivňuje to, co se učíte a co vás učí společnost. Například to, zda půjdete na vysokou školu, může být silně ovlivněno tím, zda má společenská vrstva, ve které jste vyrůstali, tendenci považovat vysokou školu za reálnou nebo hodnotnou možnost. A společenské umístění také ovlivňuje to, co se o vás naučili a učí ostatní. Vezměme si například konzistentní zjištění, že životopisy se jmény, která znějí afroamericky, bývají volány na pohovory mnohem méně často než životopisy se jmény znějícími bělošsky, i když jsou jinak totožné. Ve všech těchto ohledech může sociální umístění přispívat k marginalizaci sociální skupiny. Pokud je sociální skupina marginalizována, znamená to, že zaujímá pozici mimo mocenská centra. Marginalizované skupiny jsou často rasové, etnické, sexuální nebo náboženské menšiny a marginalizované skupiny mají obvykle jasnější představu o fungování moci. Například heterosexuální lidé si často neuvědomují, jakou společenskou mocí je, že jejich vztahy jsou společensky sankcionovány a že mohou projevovat náklonnost na veřejnosti způsobem, který LGBT lidé často nemohou.

Pokud je marginalizace záležitostí toho, že se nacházíme mimo centra moci, upozorňuje nás to na další skutečnost: na to, že existuje mnoho různých druhů moci a mnoho různých druhů nerovnosti. Existují samozřejmě zřejmé druhy, jako je ekonomická moc a příjmová nerovnost nebo politická moc a politicky vynucené nerovnosti, jako je segregace nebo otroctví. Ale jsou i méně zjevné druhy, jako je sociální nebo kulturní moc a nerovnost. Například lidé, kteří mluví s nestandardním přízvukem nebo dialektem, jsou za to často tvrdě odsuzováni a mohou být považováni za méně inteligentní nebo méně vyspělé. Sociologie nám může pomoci všechny tyto věci identifikovat a pochopit a možná se je i pokusit napravit. A o to jde: Sociologie je o porozumění společnosti a společnost je místem, kde všichni žijeme, takže bychom chtěli, aby fungovala co nejlépe. Dobrá sociologie nám může pomoci vytvářet dobrou veřejnou politiku. A když si vzpomeneme na Comta, jeho touhou bylo právě toto, pochopit a možná i napravit problémy své společnosti. Konec 18. a 19. století byl v Evropě obdobím obrovských hospodářských, sociálních a politických otřesů. Tehdy se skutečně rozběhla industrializace, továrny rostly jako plevel a byly propojeny stále většími železničními sítěmi. Zároveň došlo k prudkému nárůstu počtu obyvatel Evropy, který byl rychlejší než kdykoli v předchozích dějinách. To platilo zejména pro města, kde se centralizovala průmyslová výroba. Všechny tyto masivní hospodářské a sociální změny s sebou nesly i politické otřesy: V tomto období došlo k nástupu masové demokracie, pádu králů a vzestupu národního státu. V tomto kontextu a ve spojení s rozvojem vědy jako vědního oboru vznikla sociologie. První sociologové se rozhlíželi po rychle se měnících společnostech a snažili se jim vědecky porozumět. Již dříve jsme si řekli, že společnost nejsou jen velké věci jako revoluce, industrializace, demografie. Ale jsou to i tyto věci. Jsou to jak velké, tak malé věci, protože spolu souvisejí. Sociologie je o pochopení celku, na všech úrovních, a o tom, jak se tyto úrovně vzájemně ovlivňují. Jde o pochopení toho, proč nemusíte zvednout ruku u stolu a proč takzvaný zdravý rozum může vést k obrovským politickým chybám. Vítejte ve vědě sociologie.

Dnes jsme si povídali o tom, co je sociologie a čím se zabývá. Probrali jsme, co znamená, že se zabývá studiem společnosti, a proč je to širší, než si možná myslíte. Představili jsme si sociologickou perspektivu a diskutovali o tom, jak se sociologie odlišuje od ostatních společenských věd. A nakonec jsme diskutovali o tom, co sociologie dokáže, a o tom, že starost o sociální problémy stála v centru počátků sociologie.