Fiktív helynevek Magyarországon

nincs forrás}}
Sablon:Lektor
A köznyelvben született fantázia településnevek vagy létező helységek, falvak, városok közkeletű tréfás, szatirikus elnevezései, melyek egy része sértő az ott lakók számára.

## Csoportosításuk kialakulás szerint

### Egyedi esetek: Kukutyin, Piripócs

Az ilyen fiktív (vagy fiktívnek ható, illetve fiktívként használt) településnevek közt a leggyakrabban előfordulók minden bizonnyal **Kukutyin** és **Piripócs**. Ezek használatának külön története van.

#### Kukutyin

A településnév leginkább egy népi szólásban szokott felbukkanni: *"Elmehetsz Kukutyinba zabot hegyezni!"* (A kifejezéssel leggyakrabban hiábavaló tevékenységre, vagy hasznos munkára alkalmatlan személyre szoktak utalni.) A szólásban szereplő helynév kitalált településnév látszatát kelti, de valójában létező helyre, sőt megtörtént eseményre utal. A Ferencszálláshoz és Deszkhez tartozó Kukutyin puszta határa ugyanis az 1880-as évek idejében zabbal volt bevetve, de egy alkalommal, az éppen akkor áradó Maros miatt lehetetlennek látszott az aratásra érett zab betakarítása. A leleményes helyiek azonban nem akarták, hogy veszendőbe menjen a termés, ezért csónakokba ültek és úgy vágták le a zab hegyét, az értékes kalászokat – ez volt tehát a kukutyini zabhegyezés.

Az eseményt Ferencszállás címere és a népnyelv máig is őrzi.

A Csendőr és a földönkívüliek című Louis De Funès film magyar fordításában is előfordul az alábbi mondat 1 óra 21 perc 31 másodpercnél: *"Menjen, hozzon nekem három zsák hegyezett zabot Kukutyinból!"*

#### Piripócs

A Pallas nagy lexikona szerint képzelt helység, az elmaradottság, kisszerűség megtestesítése, ezzel szemben a név csak látszólag fiktív: Piripócs a valóságban a Tolna megyei Dunaföldvár egyik városrésze.

#### Csajágaröcsöge

A név vasúti eredetű: Csajág település vasúti megállóhelye a *Csajágröcsöge 14. sz. őrház* nevet viselte az 1914-es menetrend szerint. További tisztázást igényel még, hogy hogyan született ebből a helységnévből (vagy más elnevezések felhasználásával) az ugyancsak széles körben elterjedt **Mucsaröcsöge** fiktív településnév.

### Névadójuk puszta humor

A humor forrása gyakran a faluval, vidékkel összefüggésbe hozott sztereotípiák, mint az állattartás, testiség, kevésbé fokozott szellemi élet.

Ezen nevek közé sorolható a jól ismert **Bivalybasznád** és **Jászkarafaszajenő** (*ihletője* valószínűleg a Pest megye délkeleti részén található Jászkarajenő), valamint a ritkábban használt **Tápióbivalyhónalja**, a már nevében is az eldugottságra asszociáló **Simagöröngyös** vagy **Guglinsekeresd** (ihletője vélhetően Zalaegerszeg Nekeresd városrésze), vagy a megfoghatatlan jelentésű - talán részben hangutánzó - **Mucsaröcsöge** (vagy *Mucsajröcsöge*). Ez utóbbi fiktív településnév feltehetően a Győr-Moson-Sopron megyei Röjtökmuzsaj község nevének kifacsarásával keletkezett. Újabb keletű ilyenfajta településnév az **Iszapszentgilisztás**, amely vélhetően az Iszkaszentgyörgy névből származik. Szabó Gál András, alias Villám Géza is használt az 1990-es évekbeli telefontréfáiban fiktív településneveket, pl. **Pusztalapajszecsőd**.

Sajátos elemét képezi e csoportnak Bivalybasznád, amelynek a magyar nyelvű interneten saját weboldala is van. Az oldal kialakítása és kidolgozottsága eléggé hasonlít egy átlagos települési honlaphoz, de a közhelyek halmozásából, az alkalmazott személynevekből és más jelekből viszonylag könnyű rájönni, hogy paródiaoldalról van szó. Az oldalon várostérkép is található, amely feltűnő hasonlóságot mutat Sopron térképével, a helyi látnivalók ismertetésénél ugyanakkor a honlap a Kerka folyása mellé lokalizálja a harmincezres lélekszámú, nemzetközi repülőtérrel is rendelkező települést. A fiktív térkép Bivalybasznád város nyugati szomszédjaként (Sopron térképét alapul véve nagyjából Ágfalva valódi helyén) említi Piripócs községet.

Vélhetőleg puszta humor szülte a **Humbákfalva** településnevet is, amely egy fiktív internetes (facebookos) mém, Tibi atya (vagyis egy kitalált alkoholista pap) képzelet szülte szolgálati helye. A Humbák szó kitalált családnév, amely hangalakjával valószínűleg a mértéktelen alkoholfogyasztásból eredő letompultságra utalhat. [Humbákfalva egyik szomszédja **Venyigelacháza**, melynek nevét szintén a humor szülhette, a létező Kiskunlacháza településnévből és a szőlőtermesztésre (ezáltal pedig a gyakori borfogyasztásra) utaló venyige szóból hibridizálva.]

### Névadójuk a környező települések halmaza

Gyakran található sok hasonló névkezdetű település közel egymáshoz, amennyiben mindegyiküket ugyanarról a közelben húzódó hegységről (pl.: Pilis), folyóvízről (pl: Rákos-patak) nevezték el. A sok hasonló nevű település útvesztőjében a környéken nem ismerősöknek könnyű eltévednie, emiatt alakultak ki a zavarból való menekülőútként a jellemzően *…borzalmas, …borzasztó, …rettenetes* végződésű gyűjtőnevek, mint például Rákosborzasztó, Pilisborzasztó vagy Tápiórettenetes.

#### Rákosborzasztó

**Rákosborzasztó**, avagy *Rákosrettenet* Budapest egy kitalált településrésze, amely a taxis szlengben a belvároshoz viszonyítva borzasztó messze lévő peremkerületi helyet jelent. Ha egy ilyen városrészbe kellett utast szállítania egy budapesti taxinak, akkor az biztos bevételcsökkenést jelentett számukra és a rossz földutak miatt a tengelytörés sem volt ritka. Rákosborzasztónak nincs pontos helyhez kötődő denotátuma, csak azt tudjuk róla, hogy **Budapest belvárosától távoli kerület, lakótelep**.
Sablon:Bővebben

#### Pilisborzasztó

A Pilis hegységet, mint a röghegységeket általában, hepehupás kitüremkedések és völgyek gazdagítják. Lankáin számos település húzódik, melyek közül nem egy nevében érhető tetten a hegység névadó volta: Pilisborosjenő, Piliscsaba, Piliscsév, Pilisjászfalu, Pilismarót, Pilisszántó, Pilisszentiván, Pilisszentkereszt, Pilisszentlászló, Pilisvörösvár mind a Pilisben található települések. Mivel a hegységben örömmel kiránduló, de inkább sík terephez szokott városi-pesti népség könnyen elveszik ezen települések domborzati-földrajzi útvesztőjében, előszeretettel hivatkozik a térség tetszőleges településére a **Pilisborzasztó** megjelöléssel.

#### Nahátszentpéter

Ide tartozhat emellett, hogy bár nem egy helyen, sokkal inkább az egész országban szétszórtan találkozhatunk a *szent* szót tartalmazó - *…szentmárton, …szentpéter, …szentmiklós* - településnevekkel, így állandó rácsodálkozásra ad okot egy újabb felfedezése valamely eldugott helyen. Ez adhatott okot a Nahátszentpéter kifejezés megszületésére.

### Névadójuk egy közeli hely vagy a régió nevéből jövő áthallás

Ilyenek például Pilissörösjenő, vagy Salakszentmotoros.

#### Pilissörösjenő

Ahogyan - a szintén nem létező - Pilisborzasztó is, **Pilissörösjenő** annak köszönheti a létét, hogy a környéken tájékozatlan - azaz átlagos - ember nehezen ismeri ki magát a Pilis hepehupáinak rengeteg *Pilis…* kezdetű településének útvesztőjében. Emellett **Pilissörösjenő** létrejöttében nyilvánvalóan szerepet játszott az igazságérzet, tudniillik míg Pilisborosjenő nevében irigylésre méltóan megtalálható elidegeníthetetlen alkoholos italunk, a bor neve, addig a sörök kedvelői nem részesültek ilyen kitüntető figyelemben.

#### Bátortenyere

A név Bátonyterenye kifacsarásából jött létre.

#### Pusztakotkodács

Pusztakócs nevéből származtatható, amelyet leginkább az Ohat-Pusztakócs vasútállomás (innen ágazik ki a Sablon:Vvrból az Sablon:Vvr) révén ismerhetnek. A név ebből kifolyólag egyrészt összefügghet a vasúti közlekedéssel (használatos „alsó” utótaggal is), másrészt a falusi életről alkotott sztereotípiákkal (állattartás). Vasutasok használják Pusztaszabolcs állomásra is.

#### Marhahalom

Az ihletője a Csongrád megyei Mórahalom nevű város. Az alföldi állattartás (szarvasmarha), de még inkább a pejoratív (sértő), helyi lakosokra alkalmazott változata (ti. marha) is szóba jön a szóösszetétel eredetében. Tükrözi a nagyváros (Szeged) és vidéke (feltörekvő kisváros) ellentétes viszonyát, érdekkülönbségeit. Sok „halom” (birtokos jelzővel: „halma”) nevű település van az Alföldön: Árpádhalom, Ásotthalom, Mórahalom, Jászjákóhalma, Jánoshalma stb, melyek neve rendszerint kunhalmokra utal.

#### Salakszentmotoros

Szalkszentmártonra - a közeli cross-motorosok miatt - akasztották rá a becenevet: **Salakszentmotoros**. Nevét egyébként eldugott, jelentéktelen helyek általános megnevezésére is használják.

#### Jászkarafaszajenő

Az ihletője valószínűleg a létező Jászkarajenő település.

#### Baranyaberenye, Zalarottyantó

Gyakran már egy adott régió vagy megye is kikerülhet az ország fő vérkeringéséből, így létrejönnek nagy területet lefedő fiktív településnevek is. Példa a dallamosan alliteráló Baranyaberenye *(Baranya megye)* (amely a Mézga család nevű rajzfilmsorozatban is meg lett említve), vagy az ismét a testiségre utaló Zalarottyantó *(Zala megye)*.

### Névadójuk a vasúti közlekedés

A MÁV számos sebes- és gyorsvonata a fővárostól eltávolodva már nem csak a fontosabb csomópontokon, hanem valamennyi megállóhelyen megáll. Az utazóközönség túlnyomó - inkább a gyors továbbhaladásban érdekelt - része az ebből adódó frusztrációt humorral is feloldhatja, így jönnek létre további fiktív településnevek.

A fiktív településnevek ezen eredetének egyértelmű bizonyítéka, hogy a kisebb utasforgalmú vasúti megállóhelyek megnevezésében jellemzően előfordul az *alsó, felső* megnevezés. Ezek pedig megjelennek - a humor egyik eszközeként már eleve hosszú - fiktív településnevek további toldalékaiként: például **Mészárospusztaszemölcs alsó** - vagy pedig mint a jelentéktelenség/eldugottság önálló megtestesítőiként önállóan is alkothatnak aforizmát: például **Alsókismellék, Felsőzsebalja**, **Külső alsó**. Hasonlóan utal az eldugottságra a "**Bokoraljapusztaszéle**" elnevezés is.

### Regionális használatban

Egyes környékek megalkották a saját történettel rendelkező szinonimájukat a jelentéktelen helyek megnevezésére. Ilyen például Miskolc környékén az egyébként létező **Csincsetanya** településnév, amelytől, mint jelentéktelenséget sugalló kifejezéstől még a rendszerváltás előtt maga az érintett (1994-ig Mezőkereszteshez tartozó) község is sietett megszabadulni.

## Fiktív települések filmekben, irodalomban

### A–F

* **Acélváros**

Koltai Róbert *Csocsó, avagy éljen május elseje!* című filmje játszódik itt, az 1950-es években Sztálinvárosnak hívott Dunaújvárost jelképezi (Koltai itt nőtt fel, a Sztálin szó (Joszif Visszarionovics Sztálin nevének) jelentése is acél). Ugyanakkor az *Acélváros* gyakran volt Miskolc beceneve az 1980-as években (lásd a P. Mobil Miskolc című slágerét).

* **Almafalu** (németül: **Apfelsdorf**)

Burgenlandi település a *Kisváros* című tévésorozat Szurdi András által írt regényváltozatában. A történet szerint ez a határ túloldalán lévő első település Ausztriában. A sorozatban a határ túloldalán lévő településként mindig Rohoncot (Rechnitz) említik, tehát Almafalu feltehetőleg megegyezhet Rohonccal.

* **Alsóliszka**

Bán Frigyes: *Felmegyek a miniszterhez* című filmjében hallhatjuk ennek a községnek a nevét.

* **Alsó-Ordód**

Korompai Márton: *Állj meg! Itt a vonat!* című vasútbiztonsági kisfilmjében említett négy állomás egyike; a történet szerint az innen induló vonatok **Hámor** és **Babod** megállóhelyek érintésével **Dég** állomásra tartottak, amikor az előbbi megállóhelyen összeütköztek. A jeleneteket Acsa-Erdőkürt vasútállomáson forgatták.

* **Alsópajka**

*A mi kis falunk* című sorozatban érintőlegesen említett település.

* **Alsórókás**

Dobray György: *A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története* című filmjében találkozhatunk vele. Tolna megyei település, Paks környékén. Bár a település a filmben nincs lokalizálva, de említik, hogy a Paksra közlekedő, elrablásra szánt vonat Dunaföldvár felé közelít, ezenkívül megemlítik Bölcske nevét is. A név feltehetőleg Alsórákosból ered. A jeleneteket Pátkán vették fel.

* **Alsószeg**

*A mi kis falunk* című sorozatban találkozhatunk vele. A történet szerint a pap ide akarja áthelyeztetni magát, amikor úgy néz ki, hogy megszűnne a pajkaszegi plébánia.

* **Alsótörökverő**

A *Le a cipővel!* c. ifjúsági film egyik helyszíne.

* **Alsóvámos**

Nemere László *Kántor* című sorozatának *Havas történet* című epizódjában találkozhatunk vele. Község az osztrák határ mellett, Szombathely térségében. Elhelyezkedése miatt nem lehet azonos az ugyanilyen nevű egykori községgel, melyet 1950-ben Győrszabadival Vámosszabadi néven egyesítettek.

* **Alsózavaros**

Az Irigy Hónaljmirigy show, *Volt egyszer egy Paszulyfalva* című epizódjában csak említett helység.

* **Árkod**

Szabó Magda *Abigél* című könyvében a cselekmény színtere. Feltehetőleg Debrecen és Hódmezővásárhely helyszíneinek „összegyúrásával” jött létre; a könyvből készült film forgatási helyszínei között szerepelt a budapesti Kálvin téri református templom, a váci Püspöki Palota és a vasútállomás, a vácrátóti arborétum, illetve a Kossuth Zsuzsa Egészségügyi Szakközépiskola is. Nem azonos a valóban létező szerbiai Árkod településsel.

* **Babod**

Korompai Márton: *Állj meg! Itt a vonat!* című vasútbiztonsági kisfilmjében érintőlegesen említett, vasúti megállóhellyel rendelkező település.

* **Baglyas**

*A tizedes meg a többiek* című filmben hallhatjuk ezt a nevet.

* **Bagolyneszmény**

A *Kisváros* című televíziós sorozat *Sivatagi rózsa* című epizódjában találkozhatunk vele. Község Magyarország délnyugati részén.

* **Bakonyszéphely**

Mág Bertalan: *Halál a síneken* című regényében találkozhatunk vele. Feltehetőleg megegyezhet Veszprémmel, mert említik, hogy a várost Budapest felől is a 8-as úton lehet megközelíteni, ráadásul aki Pest felől jön, az keresztezi Várpalotát is, ezenkívül a városból Jánosháza is a 8-as úton közelíthető meg. Továbbá említik, hogy a város mellett van a Kab-hegy, illetve, hogy a Balaton is a közelben van. Említést kap még Ajka, Szentgál és Tapolca neve is, mint a környéken lévő települések.

* **Baktatófalva**

Mocsár Gábor: *Ki vágta fejbe Hudák elvtársat?* című szatirikus regényének, és a belőle készült tévéfilmnek a helyszíne.

* **Balatonátokháza**

A *Família Kft.* című sorozat *Vili, a szépfiú* című részében találkozhatunk vele. A történet szerint Alföldi Kázmérnak itt van büféje.

* **Balatonbogdány**

Rónay György *Esti gyors* című regényének egyik helyszíne.

* **Balatonbögyörő**

A fővárostól autópályán másfél óra alatt elérhető település Zoltán Diána *Terézapu beájulna, avagy Állítsátok meg a szőke nőket!* című paródiaregényében; a főhős egy munkahelyi továbbképzésének helyszíne.

* **Balatoncsillag**

Nemere István *A fantasztikus nagynéni* című regényének egyik helyszíne. (A filmben **Balatonidrány**ként szerepel).

* **Balatonemőd**

Berkesi András *A 13. ügynök* című regényében találkozhatunk vele.

* **Balatonidrány**

Katkics Ilona *A fantasztikus nagynéni* című filmjének egyik fontos helyszíne, a név először a film második részében hangzik fel (ebben a változatban 1 óra 0 perc 23 másodpercnél). A film itt zajló jeleneteinek többségét a soproni Taródi-várban, egy részüket pedig Dunakeszin vették fel.

* **Balatonkopács**

Oláh Gábor: *A múmia közbeszól* című filmjében találkozhatunk vele.

* **Balatonnádas**

Berkesi András *Akik nyáron is fáznak* című regényében szerepel.

* **Balatonszered**

Az *Egyiptomi történet* című filmben találkozhatunk vele.

* **Balatonszuttyó**

Rényi Tamás *Krebsz, az isten* című filmjében találkozhatunk ezzel. A település neve a főszereplő és társai által felállított óriásplakáton olvasható a film 24-25. percében: "Fortuna Szépségverseny Balatonszuttyó".

* **Balatontelki**

A *Dániel* című televíziós sorozat Csupa öröm az élet! című epizódjában találkozhatunk ezzel.

* **Ballószeg**

Fiktív község Magyarország délnyugati részén; a *Kisváros* című televíziós sorozat *Gázkitörés* és a *Halálos emlék I.* című epizódjában találkozhatunk vele. A név feltehetőleg a Bács-Kiskun megyei Ballószögből ered. A jeleneteket a Zala megyei Sárhidán forgatták.

* **Baranyaberenye**

Nepp József *A Mézga család kalandjai* című rajzfilm-sorozatában említették a nevét. (Autó-tortúra)

* **Bánaszalók**

Az Új Színház *Keleti PU.* című színdarabjában, és a belőle készült tévéfilmben említik ezt a települést.

* **Bánegres**

Moldova György *Hitler Magyarországon* című szatirikus regényében szereplő település, a csehszlovák határ közelében, viszonylag félreeső vidéken. Mintegy 200 kilométerre fekszik Budapesttől, de vonaton csak hét óra alatt lehet eljutni oda. Az itt működő Magyar Művégtag Művekről ismert, a falu határát is egy különös emlékmű jelzi, melyen a gyárban készült százezredik műláb látható, terméskő emelvényen, az esővíztől való védelem érdekében vörös lakkfestékkel lefestve. A Makkosborostyán–Jenőtábor vasútvonal mellett fekszik, saját vasútállomása is van, továbbá gimnázium és rendőrkapitányság is található itt.

* **Bátakér**

Kepes András *Tövispuszta* című regénye szerint Tövispuszta közelében lévő település.

* **Becstelep**

Rohonyi Gábor *Konyec – Az utolsó csekk a pohárban* című filmjében találkozhatunk vele.

* **Berekháza**

Kováts Miklós *Szemed a pályán!* című vasútbiztonsági kisfilmjében találkozhatunk ennek a településnek a vasútállomásával. A jeleneteket Szarvaskőn forgatták.

* **Bertót**

Thurzó Gábor *A szent* című regényében felbukkanó fiktív dunántúli település, kénbányája a szintén kitalált, a regény szerint a Balatonba ömlő Iszka patak völgyében húzódó vasúti szárnyvonal végállomása. Nem azonos a valóban létező, a mai országhatárokon túli (felvidéki) Bertót községgel.

* **Békésberzence**

Bacsó Péter: *Ereszd el a szakállamat!* című filmjének egyik helyszíne.

* **Biharos**

Magyar József: *Illatos út a semmibe* című filmjének fő helyszíne.

* **Bodagmacok**

Kitalált település Kozár Gábor *A siker titka* című novellájában; elhelyezkedéséről az írásban csak annyi derül ki, hogy az ország teljesen más részén fekszik, mint a szerző műveiben visszatérő, szintén fiktív Sárosbütykös.

* **Bojtárszeglet**

Az *Angyalbőrben* című televíziós sorozat *Elveszett szakasz* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Bondoros**

Békés megyei település Hintsch György *Hét tonna dollár* című filmjében. A név Kondorosnak a filmesek által elváltoztatott neve, amit az is bizonyít, hogy a film alapjául szolgáló azonos című Csurka István által írt regényben a települést Kondorosként említik.

* **Borsány**

Kitalált magyarországi település Vitéz László *Békeidő* című filmjében.

* **Borsosréde**

Az *Angyalbőrben* című televíziós sorozat *Elveszett szakasz* című epizódjában érintőlegesen említett település.

* **Bölényes**

Wass Albert Kard és kasza című regényének egyik fő helyszíne, az erdélyi Mezőségben található Vasasszentgothárd „álneve”.

* **Bőnyrét**

Pajer Róbert: *Ördög vigye* című filmjében tesznek említést róla. Az elnevezést nyilván az egykor létezett (községegyesítéssel létrejött, majd az 1990-es években újból kettévált) Bőnyrétalap község neve ihlethette.

* **Budamadaras**

Érintőlegesen említett, fiktív település Berkesi András *Az öt kódex titka* című bűnügyi regényében.

* **Budapest 24. kerülete**

A *Barátok közt* televíziós sorozat helyszíne. A külső felvételeket a kispesti Wekerletelepen vették fel.

* **Budapest 25. kerülete**

Szalkai Sándor: *Kojak Budapesten* című filmjében találkozhatunk ezzel a helynévvel, a jelenetek nagy részét Zuglóban vették fel.

* **Bükkapáti**

A *Linda* című tévésorozat *Aranyháromszög* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Bükkszentpál**

Kitalált település a Brazilok című filmben, futballcsapata vendégként játszik a főszereplők otthonában.

* **Csákóberény**

Kitalált település, az itt működő Vitéz Pánczél Ida Helyőrségi Művelődési Központ a Markos–Nádas–Boncz-trió *Ki mit tud? 1997* című paródiaműsorának helyszíne. A név nyilván Csákberény elnevezéséből született meg, a csákó előtag pedig utal a közönséget alkotó kiskatonák viseletére.

* **Csákvár**

Gyurkó László Aranyborjú című regényéből készült filmben szerepel egy ilyen nevű vasútállomás. Nem azonos a Fejér megyében található Csákvárral.

* **Csillagkút**

A *Jóban Rosszban* televíziós sorozat helyszíne. A külső felvételeket Nagykovácsiban vették fel.

* **Csingerpatona**

Bacsó Péter: *Ereszd el a szakállamat!* című filmjének egyik helyszíne. A név minden bizonnyal két létező Veszprém megyei település, Csingervölgy és Lovászpatona neveinek összevonásával született meg.

* **Csontvár**

A Megy a gőzös című filmben találkozhatunk vele. A név feltehetőleg a film forgatási helyszínéből *Csongrád*ból vagy a *csontváz*-ból eredhet.

* Sablon:Vhorgony

A *Liza, a rókatündér* című magyar romantikus filmvígjátékban a jelenetek túlnyomó részének színhelye. Az itt játszódó felvételeket általában jól felismerhető budapesti helyszíneken (Erzsébet tér, Andrássy út, SOTE központi tömb) vették fel.

* **Csudákfalva** (románul **Ciudac**)

Wass Albert *Farkasverem* című regényének fő (fiktív) helyszíne az erdélyi Mezőségen, Halasd (Câmpina) mellett.

* **Csutkaváralja**

*A rögöcsei csoda* című színműben, és a belőle készült tévéfilmben említik.

* **Darasznya**

Fehér Béla *Szilvakék paradicsom* cím alatt megjelenő glosszasorozatának egyik jellegzetes, visszatérő helyszíne. Első okleveles említése idején a neve még Paláncs volt. Címerében Kun László lándzsája szerepel, hiszen Szent Joakimról elnevezett templomát a király gyógyulásának emlékére, az általa lándzsadobással kijelölt helyen állították. Egyes szájhagyományok szerint itt született Ian Fleming, mások szerint valójában a szomszédos Locsmándon.

* **Darnapuszta**

A *Bors* című tévésorozat *Vesztegzár a határon* című epizódjában találkozhatunk ennek a településnek a vasútállomásával.

* **Dengely**

Dunakanyarban található, várrommal rendelkező település a *Linda* című tévésorozat *Hazajáró lélek* című epizódjában. A jeleneteket Visegrádon vették fel.

* **Dunapüspöki**

Koltai Róbert: *Csocsó, avagy éljen május elseje!* című filmjében találkozhatunk vele; a film fiktív helyszínének, Acélvárosnak a rendszerváltás utáni neve. A jeleneteket Dunaújvárosban forgatták.

* **Dunaszentmárton**

Hintsch György: *Kártyavár* című filmjének egyik helyszíne.

* **Fácánpuszta**

*A tizedes meg a többiek* című filmben hallhatjuk ezt a nevet.

* **Fácányos**

A *Dongó örs kalandjai* című televíziós sorozat *Falun nyaralunk* című epizódjának helyszíne, a jeleneteket Besenyszögön forgatták.

* **Fartőrákosbendő**

A *Mézga Aladár különös kalandjai* rajzfilmsorozat *Musicanta* című epizódjában Mézga Géza említi: „Erre azt mondja a góré: 'Nézze, Mézga kartárs, önnek hivatali kötelessége, hogy leutazzon a fartőrákosbendői pótraktártelephelyünkre aktákat pókhálózni.”

* **Feketetelek**

Település Moldova György *A beszélő disznó* című szatirikus regényében.

* **Felsőgádor**

Szathmári Sándor *Hiába* c. utópisztikus regényének egyik helyszíne.

* **Felsőhát**

Kitalált Vas megyei település Tolnai Kálmán *A Mohikán-galeri* című bűnügyi dokumentumregényében, melynek egyik érintőlegesen említett helyszíne.

* **Felsőregmec**

A *Bors* című tévésorozat *Borban a szabadság* című epizódjában találkozhatunk vele. Csehszlovákiához csatolt település. Az elhelyezkedése miatt nem lehet azonos a valóságban létező és szintén a szlovák határon található Felsőregmec településsel, mert az Sátoraljaújhely térségében lévő magyarországi település, ez viszont Vác környékén található. Érdekesség, hogy 1920-ban Felsőregmec tiszta szlovák falu volt, egy másik érdekesség, hogy a filmben a ,,Regmec" szó Regéc községnek a filmesek által eltorzított neve.

* **Felsőtörökverő**

A *Le a cipővel!* c. ifjúsági film egyik helyszíne.

### G–L

* **Gabos**

Alföldi város, érintőlegesen említett helyszín Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényében.

* **Gádoros**

Babits Mihály *Halálfiai* című regényének egyik helyszíne, az író szülővárosának Szekszárdnak felel meg; nem azonos a Békés megyei Gádoros településsel.

* **Galgarét**

Dobray György: *A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története* című filmjében érintőlegesen említett település.

* **Gallyasfa**

Szénbányászatból élő község valahol Magyarországon, Sarbu Aladár *Töredék*, *Tűnődő*, illetve *Tájkép tóval* című regényeiben. A szerző és családja a regények születése előtt Pilisszentivánon élt, s a művek megannyi tájleírása, névhasználata is azt támasztja alá, hogy a könyvbéli falut az író e településről mintázta. Említésre kerül még a regényekben **Porkövesd** település, amely a fenti analógiák alapján Pilisvörösvárral azonosítható, valamint **Dombos** is, amely a regények leírásai alapján az esztergomi vasútvonal által érintett nagyobb települések valamelyike, talán maga Esztergom, esetleg Óbuda lehetett.

* **Galyabérc**

Az *Angyalbőrben* című tévésorozat *Military-tours* című epizódjában hangzik el. A név feltehetőleg a Galya-tető és a Kajla-bérc nevéből jött létre.

* **Gátalja**

Alföldi község vagy községrész, folyóparti tanyavilága kulcsfontosságú helyszín Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényében.

* **Gecsőpuszta**

Kitalált település *A sípoló macskakő* című magyar filmszatírában, a cselekmény egy itteni nyári táborban játszódik.

* **Gerlafüred**

Település Tomka Ágoston *A nagyság varázsa* című regényében.

* **Glogova**

Mikszáth Kálmán *Szent Péter esernyője* c. regényében szereplő falu egy fiktív település. Mikor Nagy Miklós kutatni kezdett a *Beszterce ostroma* c. regény valóságtartalma után, az alkotói szabadságot teljesen figyelmen kívül hagyva, a következő ironikus választ kapta Mikszáth 1896. február 2-án kelt levelében: „...Még bizony rámondjátok egyszer például a »Szent Péter esernyőjé«-re, hogy »aljas« koholmány, mert a Wibra György ügyvéd neve egyetlen ügyvédi kamara lajstromában sem fordul elő - Glogova pedig nincs bent a helységek névtárában.” Mikszáth eme művében igyekezett a mese és a valóság határmezsgyéjén maradni, így a valós helyszínek mellé nem létezőket is beépített a történetbe (esetünkben Glogova).

* **Gömörháza**

A *Szerencsi, fel!* című rajzfilm-sorozat helyszíne.

* **Göndöcs**

Keleti Márton: *Fel a fejjel!* című filmjének egyik helyszíne.

* **Gőzalsóvár**

Érintőlegesen említett, kitalált település Végh Antal *A Rákosi-kupa* című novellájában, futballcsapata a Gőzalsóvári Vasutas.

* **Gyűrű**

Gyurkó László: *Faustus doktor boldogságos pokoljárása* című regényének egyik helyszíne. Város a Duna partján. Egykori megyeszékhely.

* **Halasd** (románul **Câmpina**)

Wass Albert *Farkasverem* című regényének egyik, fiktív helyszíne az erdélyi Mezőségen, Csudákfalva (Ciudac) mellett. [Nem azonos sem a létező, felvidéki Halasd, sem a szintén létező munténiai, Prahova megyei Câmpina településekkel.]

* **Hangafok**

Fejér Tamás: *Princ, a katona* című sorozatának Estétől reggelig című epizódjában találkozhatunk vele. Község a Bükk-vidék területén, Eger térségében. A jeleneteket Szilvásváradon vették fel.

* **Halmaz**

Máriássy Félix: *Fügefalevél* című filmjének fő helyszíne. A jeleneteket Cegléden forgatták.

* **Hegyalja**

Érintőlegesen említett település a *Kántor* című tévésorozat *Ellopott vonat* című epizódjában.

* **Hercegudvar**

Gyurkó László: *Faustus doktor boldogságos pokoljárása* című regényében említett település. A Gyűrűt veszélyeztető árvíz miatt feláldozott három falu egyike.

* **Herkópáter**

A Barátok közt egyik helyszíne, Berényi András halála után kiderült, hogy itt vett házat a Mátyás Király téren egykor működő nevelőintézet vezetőjének, a Pécsi Ildikó által alakított Kórónak. Az elnevezés feltehetőleg a „tudja a herkópáter” és más formákban fennmaradt szólásból származtatható, melynek eredete több évszázadra nyúlik vissza; egyes feltevések szerint egy egykor létezett XVII. századi pap, más vélekedések szerint az Atyaúristennek a magyar nyelvben eltorzult, német nevét (Herr Gott Vater) őrzi.[1] Ezen a néven a XIX. században legalább két élclap is létezett.[2]

* **Hódmezővásárhelykutasipuszta**

1920-as években Hugo Andreas Hartung (Netzschkau/Vogtland 1902. szeptember 17. – München, 1972. május 2.) későbbi német író (a Hódmezővásárhely közelében lévő) Székkutason (akkor még Kutaspuszta) vendégeskedett. Az itt eltöltött idő élményeiből született az *Ich denke oft an Piroschka* (Gyakran gondolok Piroskára) című regénye (1954), amelyet 1955-ben filmként is feldolgoztak. A film első jelenetében szereplő ölnyi hosszúságú állomásnév: *Hódmezővásárhely-Kutasipuszta*. A név születése összefüggésben lehet a Szeged–Békéscsaba-vasútvonal egykori *Kutasi puszta* nevű megállójával, ami Hódmezővásárhely és Székkutas határában volt található. A jeleneteket a Vajdaságban lévő Felsőhegy vasútállomásán forgatták.

* **Hollós**

Mág Bertalan *Zsákutca* című regényének és a belőle készült *Megtörtént bűnügyek* című tévésorozatnak *A kiskirály* című epizódjában találkozhatunk vele. Rába-parti község Vas megyében. Az elnevezés születése összefügghet a létező, és ténylegesen a környéken található Nemesrempehollós településsel, amit az is bizonyíthat, hogy Hollós községnek a közvetlen szomszédságában egy Rempe nevű település található. Egy másik érdekesség, hogy Nemesrempehollós környékén található egy Egyházashollós nevű település is, amit Hollós néven említenek először az oklevelek.

* **Homoknyékvárad**

Kitalált település Végh Antal *A Rákosi-kupa* című novellájában. A települést az írás szerint két napos vonatúttal lehetett elérni Budapestről, legendás futballcsapata a Nyékvárad UCSTK (Újonnan földhöz jutottak, Családok Testedző Köre).

* Sablon:Vhorgony

Szőke András *Hasutasok* című filmjének fő helyszíne. A név feltehetőleg a vasúti járműveken található „Honállomás” és „Honos KTH” feliratokból ered. A jeleneteket Taliándörögdön és a tapolcai vasútállomáson forgatták.

* **Horád**

Alföldi község, a határában elterülő folyóparti tanyavilág Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényének egyik fő színhelye; termelőszövetkezetének futballcsapata a járási bajnokságban játszott.

* **Hortobágyakasztó**

A *Kisváros* című televíziós sorozat *Főnícia Takarék* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Humbákfalva**

A Tibi atya internetes mémsorozat főszereplőinek lakóhelye.

* **Ibusár**

Fiktív vidéki település Parti Nagy Lajos: *Ibusár* című színdarabjában.

* **Illéshegyalja**

Palásthy György *Retúr* című filmjében találkozhatunk ennek a településnek a vasútállomásával. A jeleneteket az esztergomi állomáson forgatták.

* **Irgács**

A *Portugál* című film, illetve az azonos című színdarab fiktív helyszíne. A 300 lelkes település elvileg a Dunántúlon lehet – bár elhelyezkedése a filmben nincs lokalizálva –, mert a főszereplő fővárosi esszéíró, Bece Portugáliába kívánt eljutni, amikor „elakadt” ebben a faluban. A jeleneteket Viden és Nagyalásonyban forgatták.

* **Istvánd**

Balaton-parti város Nádasdy László: *Fény a redőny mögött* című filmjében. A jelenetek egy részét Keszthelyen vették fel. Nem tévesztendő össze a Felvidéken található Istvánddal.

 Fájl:Csongrád vasútállomás 2010-04-08.JPG
* **Istvánvárad**

Kitalált település Nemere István *A fantasztikus nagynéni* című regényének filmváltozatában, a főszereplő család lakóhelye (kiírva először a 9. perc 26. másodpercében szerepel). Az itt játszódó jeleneteket Vácott vették fel.

* **Ivaros**

Az *Indul a bakterház* folytatásaként aposztrofált *Megy a gőzös* című film Ivaros vasútállomásán játszódik. Ivaros a film szerint egy magyarországi kisváros, ahol a két világháború közötti vidéki társadalom jellegzetes képviselői bukkannak fel. A filmet Csongrádon forgatták.

* **Ivánmindszent**

A *Megy a gőzös* című filmben hallhatjuk ezt a nevet. A név feltehetőleg a forgatási helyszín Csongrád környékén található Mindszentből ered.

* **Jakháza**

Bányásztelepülés Magyarország délnyugati részén. A *Kisváros* című televíziós sorozat *Előléptetés* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Jenőtábor**

Egy vasúti mellékvonal egyik végállomása valahol Magyarország északi részében, a csehszlovák határtól nem messze, Moldova György *Hitler Magyarországon* című szatirikus regényében.

* **Jósfa**

Érintőlegesen említett település a *Kisváros* című tévésorozat *Tolvaj húga* című epizódjában.

* **Kámváspuszta**

Kitalált helynév Tolnai Kálmán *A Mohikán-galeri* című bűnügyi dokumentumregényében, melyben büntetés-végrehajtási intézet található itt.

* **Kangyal**

A *Barátok közt* sorozatban hangzott el a neve, Balogh Nóra egy időre oda költözött.

* **Kardoshíd**

Korompai Márton: *Állj meg! Itt a vonat!* című vasútbiztonsági kisfilmjében tesznek említést róla. A történet szerint a balesetet szenvedett motorvonatnak itt lett volna a végállomása.

* **Kecerakonca**

A *Mézga család* rajzfilmsorozatban Mézgáék vidéki rokonai itt laktak.

* **Kékberek**

Alföldi falu vagy falurész egy meg nem nevezett folyó mentén, tanyavilága Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényének egyik lényeges színhelye.

* **Kékújhely**

Település Mamcserov Frigyes *Csak egy telefon* című zenés filmjében, a szintén fiktív Kék megyében, a jelenetek többsége itt játszódik. Van matematikai gimnáziuma, ahova azonban a hatályos rendelet értelmében csak Kék megyei lakosok vehetők fel, más megyeiek – mint a főhős – még annak ellenére sem, hogy Zöld megyében például nincs is gimnázium. Az igazgatónő azonban korántsem akkora erkölcsi „lángoszlop”, mint amekkorának mutatja magát, így demonstrálva, hogy minden rendelet annyit ér, amennyit betartanak belőle.

* **Kerepeshuta**

Miklauzic Bence *Hőskeresők* című filmjének fiktív helyszíne; a forgatókönyv szerint borsodi falu, ahol a megélhetést a rendszerváltás előtt a közeli vasgyár biztosította. Elhangzik a filmben a Nagyhuta településnév is, mint a szomszéd falu neve, ez utóbbi azonban létező településnév. A film jeleneteit Pátyon és Tökön forgatták.

* **Keresztszeg**

Thurzó Gábor *A szent* című regényében felbukkanó kitalált, vélhetően dunántúli település. Semmi nem utal arra, hogy azonos lenne a 19. században ilyen néven is emlegetett, Bihar vármegyei Körösszeg településsel.

* **Kétháza**

A *Csere Rudi* c. ifjúsági film (1988, r. Fejér Tamás) egyik helyszíne.

* **Kisbánya**

Fejér Tamás *Princ, a katona* című sorozatának Estétől reggelig című epizódjában találkozhatunk vele. Község a Bükk-vidék területén, Eger térségében. Nem tévesztendő össze a romániai Kisbányával.

* **Kiskunbékás**

Palásthy György: *Hazai pálya* című filmjének fő helyszíne. A jeleneteket Kunszentmiklóson vették fel.

* **Kiskunhalom**

"Nagy Lajos remekműve, a *Kiskunhalom* egy dunai falu – Apostag – 1930-as évekbeli társadalmát örökíti meg. Az egész könyv egyetlen vaskos tévedés: a címe. A Kiskunság, az más világ. Nem jobb, nem rosszabb, de más. Apostagra legfeljebb a Dunahalom név illett volna." Varga Domokos: *Vizek könyve* című könyvéből 132. o.

* **Kisküllő**

Bánki Viktor 1943-ban bemutatott Shakespeare-adaptációja, a *Makacs Kata* című filmvígjáték egyik színhelye.

* **Kispirics**

Pusztai Zsolt: *Ufoman* című filmjének fő helyszíne; község Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. A jelenetek nagy részét Ibrányban forgatták. A falunév bizonyára a létező Kispiricse (a nyírségi Piricse településrésze) nevével azonos, de része lehetett a népdalbeli név kialakulásában a Veszprém megyei Kispirit község nevének is.
Sablon:Bővebben

* **Kisrozsdás**

Jellemzően bortermelésből élő, kitalált település, *A nagyrozsdási eset* című, 1952-ben játszódó, 1957-ben forgatott, de csak 1984-ben bemutatott magyar filmszatírában. Határában jó bor is terem – borellenőr érkezésekor természetesen azzal kínálják –, de a borászatban tárolt, illetve más településeken (például Nagyrozsdáson) kisrozsdási minőségi borként árult tételek jelentős hányada „egérízű, zsákízű, hordóízű”.

* **Kisteszér**

A *Frici, a vállalkozó szellem* című sorozatban említik. Nem tévesztendő össze Teszérrel.

* **Korog**

*A mi kis falunk* című sorozatban érintőlegesen említett település. Nem azonos Szamoskóróddal, amelyet Korog néven említenek először az oklevelek.

* **Korpáspuszta**

Érintőlegesen említett, kitalált település Végh Antal *A Rákosi-kupa* című novellájában.

* **Ködörkút**

Cserépy László *Orient Express* című, 1943-ban bemutatott romantikus filmjében a főhősnő e kitalált település földbirtokosának a lánya.

* **Kőhegy**

Korompai Márton: *Azt hittem...* című vasútbiztonsági kisfilmjében említik.

* **Kunbajom**

Dobray György: *A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története* című filmjében érintőlegesen említett település.

* **Kurjantó**

Egy kiskunsági település írói fantázia szülte álneve Temesi Ferenc *Amszterdam, stb.* című regényében, amely – az életrajzi ihletésű műveket alkotó író helynévadási szokásait figyelembe véve – nagy valószínűséggel létező települést fed, ahol – a mű szerint – a XIX. században Petőfi Sándor családja is lakott. Az 1970-es években még vasúton is elérhető volt az akkor 2500 lelkes település, mely Akasztó, Apostag, Harta, Izsák, Kaskantyú és Kiskőrös közelében terül el. Bizonyára azonos Solttal.

* **Laposladány**

Vidéki kisváros és egyben Szép Ernő: *Patika* című színdarabjának színhelye is.

* **Lajosgerecse**

Az *Angyalbőrben* című televíziós sorozat *Elveszett szakasz* című epizódjában találkozhatunk vele. A történet szerint innét szöknek meg azok a fegyencek, akik később a főszereplő szakasz egyenruháit lopják el egy filmforgatáson, ahol a szakasz tagjai fegyenceket alakítanak.

* **Légrád**

Fejér megyei település Rohonyi Gábor: *Konyec – Az utolsó csekk a pohárban* című filmjében. A jeleneteket Pétfürdőn vették fel. Nem tévesztendő össze horvátországi Légráddal.

* **Léta**

Szolnok megyei település Örkény István: *Macskajáték* című kisregényében, illetve színdarabjában.

* **Licsipancs**

Hamvas Béla *Karnevál* című regényében egy kitalált gyilkosság kitalált helyszíne.

* **Locsmánd**

Fehér Béla *Szilvakék paradicsom* cím alatt megjelenő glosszasorozatának egyik jellegzetes, visszatérő helyszíne, Darasznyával szomszédos település. Minden bizonnyal nincs köze a ténylegesen létező, őrvidéki Locsmánd községhez.

### M–R

* **Magasgyörgye**

Település Tomka Ágoston *A nagyság varázsa* című regényében.

* **Magyarnafta**

Várkonyi Gábor *A tönk meg a széle* című tévéjátékában találkozhatunk vele.

* **Magyarszurdok**

Alapvető anyagi nehézségekkel küzdő kisváros az 1980-as évek Magyarországán, Várkonyi Gábor *A tönk meg a széle* című tévéjátékban, amelyet az a veszély fenyeget, hogy beolvasztják a szomszédos Tatárszegbe – hacsak nem történik valami addig. A jeleneteket Dunaföldváron vették fel.

* **Makkosborostyán**

Egy vasúti mellékvonal egyik végállomása valahol Magyarországon, Moldova György *Hitler Magyarországon* című szatirikus regényében.

* **Makkosfüzítő**

A Barátok köztből ismert helyszín, a történet szerint innen származik Kertész Vilmos jelenlegi felesége, Fekete Bözsi mama.

* **Makucska**

Szabó Dezső *Feltámadás Makucskán* című szatirikus elbeszélésének helyszíne.

* **Maracska**

Dobray György *A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története* című filmjében találkozhatunk vele. Tolna megyei település Paks környékén. Bár a település a filmben nincs lokalizálva, de említik, hogy a Paksra közlekedő elrablásra szánt vonat Dunaföldvár felé közelít, ezenkívül megemlítik Bölcske nevét is. A név feltehetőleg Baracskából vagy a Dunaújváros melletti Baracs községből ered.

* **Mátraszentanna**

Örkény István *Tóték* című kisregényének fő helyszíne. Község a Mátrában, Eger térségében. Az *Isten hozta, őrnagy úr!* című filmváltozatában a jeleneteket Szarvaskőn forgatták, ami Eger mellett a Mátra és a Bükk-vidék határában fekszik, tehát a kisregény helyszínével megegyező helyen.

* **Mátravárad**

Marton Endre: *Már nem olyan időket élünk!* című filmjének egyik helyszíne.

* **Mecske**

Magyar–osztrák határszakasz mentén lévő település a *Kántor* című tévésorozat *Ellopott vonat* című epizódjában. A történet szerint ennél az állomásnál térítik el a vonatot. A jeleneteket a Győr–Veszprém-vasútvonal Porva–Csesznek állomásán forgatták.

* **Mezőkertes**

Az Öregberény című tévésorozatban érintőlegesen említett település. A név feltehetőleg Mezőkeresztesből eredhet.

* **Mérgespata**

Fiktív település az Irigy Hónaljmirigy show, *Volt egyszer egy Paszulyfalva* című epizódjában, csak említik.

* **Miklósdomb**

Wass Albert Kard és kasza című regényének egyik fő helyszíne, az erdélyi Mezőségben található Cege „álneve”.

* **Mitér**

Békés megyei település Bacsó Péter: *Te rongyos élet* című filmjében, ide telepítették ki a grófokat, gyártulajdonosokat. Neve feltehetőleg a Mit ér az élet?-ből ered. A jelenetek nagy részét Nagybörzsönyben forgatták.

* **Modolány**

A *Na végre, itt a nyár!* című film és a belőle készült sorozat fő helyszíne. A jeleneteket Pilisszentlászlón és Pilisszentléleken forgatták.

* **Mogyoróújfalu**

Az *Angyalbőrben* című televíziós sorozat *Elveszett szakasz* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Mohor**

Gáll István: *A ménesgazda* című regényének helyszíne, fiktív település Magyarország déli határánál, Mohácstól délre, annak közelében.

* **Monostor**

Ottlik Géza: *Buda* című regényében a főhős, Bébé ide vonul el vidékre a fővárosból. Monostor a valóságban Gödöllő városa. Ottlik Géza anyja 1924-ben vásárolt itt házat, ahol az író a vakációit töltötte. 1946 és 1954 között itt is élt.

* **Mosonfüzes**

Határátkelővel rendelkező település Pajer Róbert: *Ördög vigye* című filmjében. A történet szerint itt lép be az országba az ördög és a társa.

* **Nádasterebes**

Település a *Robog az úthenger* című filmsorozat *Balatoni betyárok* című részében.

* **Nádori-Csabadul**

Település, Szabó Magda *Az ajtó* című, 1987-ben megjelent regényében. Eredetileg két különálló falu, de törvényhatóságilag egyesítették őket. Innen származik Szeredás Emerenc a regény egyik hősnője (akit a Túrkevéről származó Szőke Julianna valóságos figurájáról mintázott az írónő, ezért feltehetően Túrkevének felel meg Nádori-Csabadul).

* **Nagyfüzitő**

Rohonyi Gábor: Konyec – Az utolsó csekk a pohárban című filmben kerül említésre a fiktív Fejér megyei település salakbányája, ott szökött meg a rabló házaspár az őket üldöző rendőrök elől. A film külső felvételeit részben a Balaton-felvidéken, Vigántpetenden és környékén, részben Leányfalun forgatták.

* **Nagymagony**

Kitalált település Tolnai Kálmán *A Mohikán-galeri* című bűnügyi dokumentumregényében, ahol érintőlegesen említik az itteni termelőszövetkezetet.

* **Nagyrozsdás**

Korrupcióval és pletykákkal átszőtt, kitalált kisváros, *A nagyrozsdási eset* című, 1952-ben játszódó, 1957-ben forgatott, de csak 1984-ben bemutatott magyar filmszatírában, annak fő helyszíne. Jellegzetes létesítménye a fürdője; ennek külső felvételeit az óbudai selyemgombolyító épületénél vették fel.

* **Nagytárkány**

Kováts Miklós: *Akik a halálból jöttek vissza* című vasútbiztonsági kisfilmjének egyik helyszíne, ahol súlyos vasúti baleset történik. Nem azonos a Tisza-partján lévő Nagytárkánnyal.

* **Nászliget**

A *Kisváros* című televíziós sorozat *Aknamunka* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Nemesjános**

A *Munkaügyek* című televíziós sorozat IV. évfolyamának 11., *Workplace Consulting* című epizódjában hangzik el a neve, amely Nemesvámos eltorzításával, „személynevesítésével” születhetett.

* **Nemesdomb**

Kitalált falu, Jókai Mór: *A kőszívű ember fiai* című regényében. Itt élt a Baradlay család.

* **Nógrádregmec**

A *Bors* című tévésorozat *Borban a szabadság* című epizódjában találkozhatunk vele. Határmenti község Vác térségében.

* **Nyírkenderespuszta-Homokfelső**

A *Robog az úthenger* című sorozat *Balatoni betyárok* című részében említik. A történet szerint innét származik a főszereplő Józsi rendőrismerőse.

* **Nyírmadocsa**

A *Robog az úthenger* című tévésorozat egyik helyszíne. A név feltehetőleg Nyírmada és Madocsa nevének elegyítéséből ered. A jeleneteket Pilisszentlászlón forgatták.

* **Nyírszamos**

Koltai Róbert *Világszám!* című filmjének egyik helyszíne, az egyik főszereplő (Naftalin) bátyja bebörtönzésétől az 1956-os forradalom kitöréséig az ottani színház kellékese volt. A név arra két városra utal, amelyek támogatták a filmet és a forgatási helyszínek egy részét is adták: **Nyír**egyháza és a Szamos folyó partján lévő Szatmárnémeti.

* **Orbác**

A *Kisváros* című televíziós sorozat *Hamis pénz* című epizódjában találkozhatunk vele. Község Magyarország délnyugati részén. A jeleneteket a Baranya megyei Hobolon vették fel.

* **Orgonásliget**

Kitalált helyszín az *Utánam, srácok!* című sorozatban, Lillafüred filmbeli megfelelője.

* **Oszú**

Fiktív helyszín Nyíri János *Madárország* című regényében, megfelel a létező Tarcal településnek.

* **Óbánya**

Berkes Péter *Az öreg bánya titka* című regényének fő helyszíne. Határmenti falu a Hegyköz térségében. Nem tévesztendő össze a Baranya megyében található Óbánya nevű településsel. A filmváltozatának jeleneteit Csolnokon forgatták.

* **Ógyarmat**

Keményffy Tamás *Mázli* című filmjének fő helyszíne; a forgatókönyv szerint a magyar-osztrák határ mentén található. A film jeleneteit az Észak-Magyarországon található Cserhátszentivánon vették fel.

* **Öregberény**

Az *Öregberény* című televíziós sorozat helyszíne. A jeleneteket Budajenőn és a solymári vasútállomáson forgatták.

* **Öregtelep**

Kitalált település vagy településrész az *Utánam, srácok!* című sorozatban.

* **Öregvisnyó**

A *Gyalogbéka* című ifjúsági tévésorozatban találkozhatunk vele. A jeleneteket Nagyvisnyón, illetve a szarvaskői és az ózdi vasútállomáson forgatták (még Velence-telep házai is látszódtak), de néhány jelenetet Pilisszentlászlón, Pilismaróton és a Szentendre közelében lévő sikárosi erdészháznál vettek fel.

* **Örvény**

Az Öregberény című tévésorozatban tesznek említést róla.

* **Pajkaremete**

*A mi kis falunk* című sorozatban érintőlegesen említett település.

* **Pajkarét**

*A mi kis falunk* című sorozatban találkozhatunk vele. A történet szerint a fő helyszín, Pajkaszeg szomszéd települése, akikkel állandó rivalizálásban állnak a pajkaszegiek.

* Sablon:Vhorgony

*A mi kis falunk* című sorozat fő helyszíne. Pest megyei település, aminek eredetileg "Pajtaszeg" lett volna a neve, csak az erősen ittas lakosok remegő kézzel vésték fel a nevét a táblára. Lakosainak száma 147 fő. A jeleneteket Pilisszentléleken vették fel.

* **Pajkavölgy**

*A mi kis falunk* című sorozatban érintőlegesen említett település.

* **Papháza**

A *Kisváros* című televíziós sorozat *Mérkőzés* című epizódjában találkozhatunk vele. Település Magyarország délnyugati részén. Nem tévesztendő össze a Felvidéken található Papházával.

* **Pasaháza**

A *Le a cipővel!* című ifjúsági film egyik helyszíne.

* **Pálháza**

Dunántúli település *A tizedes meg a többiek* című filmben és a belőle készült kisregényben. A film jeleneteit Telkiben forgatták. Nem azonos a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében található Pálházával.

* **Pándok**

Kitalált vidéki kisváros Szász Péter *Egy kis hely a nap alatt* című, 1973-ban bemutatott filmjében, a film szerint a városnak szimfonikus zenekara volt, futballcsapata pedig a Fradi együttesével is játszott. A név legvalószínűbben Pánd és Mándok nevének elegyítésével születhetett meg.

* **Pelyhes**

Téglagyárral rendelkező határmenti település Magyarország délnyugati részén. A *Kisváros* című televíziós sorozat *Túszdráma a vonaton* című epizódjában találkozhatunk vele. A jeleneteket Pilisjászfalun forgatták.

* **Perenyevackor**

Az *Üzenet a jövőből – A Mézga család különös kalandjai* rajzfilmsorozat *Távszerviz* című epizódjában érintőlegesen említett vidéki település, *"Új Barázda"* (vagy *"Új Garázda"*?! nem érthető pontosan) Tsz. nevű termelőszövetkezetéről ismert.

* **Peretnek**

A *Dollárpapa* című film fő helyszíne.

* **Pétermizse**

A *Frici, a vállalkozó szellem* című sorozatban találkozhatunk vele. A név feltehetőleg Lajosmizséből ered.

* **Pirosujhely**

Kitalált település Mamcserov Frigyes *Csak egy telefon* című zenés filmjében, Piros megyében. Annyi derül ki róla a filmből, hogy van matematikai gimnáziuma, a különféle korábbi kalamajkák után, a film utolsó szakaszától itt folytatja középiskolai tanulmányait a fiatal főhős. A film egyes jeleneteiből ítélve a települést az M3-as autópályán lehetett megközelíteni, egy helyen látható egy útjelző tábla is, ahol a neve rövid u-val írva szerepel.

* **Pogányszentgyörgy**

A *Frici, a vállalkozó szellem* című sorozat helyszíne. A név feltehetőleg a forgatási helyszínnek, Tatárszentgyörgynek a filmesek által megváltoztatott neve.

* **Porlód**

Temesi Ferenc *Por* című szótárregényének fő helyszíne. A regény számos szereplője, fordulata és egyéb momentuma jelzi, hogy a regénybeli város vitán felül Szegeddel azonos (a regényben még Porlód-térkép is található, amely pontosan megfeleltethető a csongrádi megyeszékhely térképének). A helynév, azonos jelentéssel felbukkan az író számos későbbi művében is.

* **Porvár**

A kitalált Taksony vármegye székhelye Eötvös József *A falu jegyzője* című regényében.

* **Pórakút**

Fiktív település Örkény István: *Glória* című, 1956-os kisregényében.

* **Pusztaszemere**

A Barátok közt c. sorozatban itt zajlik a „víz-projekt”. Az egyik epizódban utalnak rá, hogy a forgatókönyv szerint a település Győr közelében van.

* **Rácmeggyes**

A *Budai cukrászda* című filmben találkozhatunk vele.

* **Rácpácegres**

Lázár Ervin meséiben előforduló helység, melynek elnevezését gyerekkori lakóhelye, Alsórácegrespuszta nevéből alkotta meg.

* **Rákosmákos**

Egy budapesti, a központtól nagyon távol eső városrész elnevezése Temesi Ferenc műveiben. A regényekben említett jellegzetességei alapján (megközelítési útvonal, a városrész egykori ismert lakói) a név valószínűleg Rákoshegyet takarja.

 Fájl:A Rákosszentmihályi toronyváros szférakarcolói.png
* **Rákosszentmihályi toronyváros**

A *Mézga család* rajzfilmsorozatban MZ/X 30. századi lakóhelye.

* **Rátót**

Több régi, a vidéki elmaradottságot csúfoló klasszikus falucsúfoló („rátótiáda”), továbbá Schwajda György *A rátóti legényanya* című regény és az abból született, *A legényanya* című film színhelye. Egyes források szerint e csúfolók Gyulafirátótról szólnak, de mind az ottani lakosok, mint két másik hasonló nevű magyarországi településen (Rátóton és Vácrátóton) élők el szoktak határolódni a rátótiádák által megjelenített nagy mérvű együgyűségtől, ezért az anekdotikus, illetve az említett regényben és filmen is megjelenített település inkább fiktívnek tekinthető. A filmet Gyermelyen forgatták.

* **Rempe**

Mág Bertalan *Zsákutca* című regényének és a belőle készült *Megtörtént bűnügyek* című tévésorozatnak *A kiskirály* című epizódjában találkozhatunk vele. Rába-parti község Vas megyében. Az elnevezés születése összefügghet a létező, és ténylegesen a környéken található Nemesrempehollós településsel, amit az is bizonyíthat, hogy Rempe községnek a közvetlen szomszédságában egy Hollós nevű település található.

* **Rendes**

Bán Frigyes: *Felmegyek a miniszterhez* című filmjében találkozhatunk ezzel a községgel.

* **Repcsány**

Fiktív észak-magyarországi, borsodi kistelepülés, a *Hacktion: Újratöltve* c. televíziós sorozat *Falazásban profi* című epizódjában. A sztori szerint a településnek korábban cementgyára volt, a falu iskoláját egy budapesti építési vállalkozó a halála előtt nagy összeggel támogatta; a magas munkanélküliség miatt a munkaképes helyi férfiak egy része ugyanezen vállalkozó fővárosi építkezésein talált munkát.

* **Rögöcse**

Nagyközség valahol Magyarországon, *A rögöcsei csoda* című komédia színhelye. A mű filmváltozatát javarészt debreceni, hajdúnánási és pocsaji helyszíneken forgatták.

### S–Zs

* **Sajókút**

Fábri Zoltán: *Életjel* című filmjében találkozhatunk ezzel a településsel. Bányásztelepülés Észak-Magyarországon. A film az 1952-es Szuhakállói bányaszerencsétlenséget dolgozza fel, tehát feltehetőleg a település megegyezhet Szuhakállóval.

* **Sáfrányos**

Kováts Miklós: *Akik a halálból jöttek vissza* című vasútbiztonsági kisfilmjének egyik helyszíne.

* **Sármező**

A *Csere Rudi* c. ifjúsági film egyik helyszíne.

* **Sárosbütykös**

Kitalált település az Öregpatak folyása mentén, Kozár Gábor *Aranyláz Sárosbütykösön* című novellájában; határában fogták el egy ötvenkét rendbeli betöréses lopást elkövető bűnbanda egyik tagját. Sajnálatos módon csak az egyiket.. A település és annak EztRád nevű zenekara a szerző más novelláiban is felbukkan.

* **Sárszeg**

Kosztolányi Dezső: *Pacsirta* és *Aranysárkány* című regényeinek színhelye, egy poros, istenháta mögötti kisváros, ahogy a neve is mutatja. A regényekből készült filmadaptációkat Baján forgatták.

* Sablon:Vhorgony

A Mézga család rajzfilmsorozatban említett település, itt élnek Mézga Géza rokonai.

* **Sonk**

Németh László *Emberi színjáték* című regényében szereplő település, valószínűleg a Tolna megyei Gyönk „átkeresztelése”.

* **Sót**

Babits Mihály *Halálfiai* című regényének egyik helyszíne, az író Pécsről mintázta, ahol rokonai éltek.

* **Süle**

Thurzó Gábor *A szent* című regényének egyik fiktív nyugat-dunántúli helyszíne, itt állatorvos a történet egyik kulcsszereplője, a nyilvánvalóan a Jézus Társaságáról mintázott kitalált szerzetesrend, a Szent József Fiainak Társasága mintatehenészetében.

* **Süttőlapocka**

Dél-dunántúli település Örkény István *Fellendülés a sportszeriparban* című egyperces novellájában, a település határában a Déldunántúli Mélyfúró Vállalat kutatói kőolajat kerestek, amikor egy fúrásból 2200 méteres mélységből a földgázkitörést követően teniszcipők lövelltek az égbe.

* **Szacsa**

Sas Tamás *Rosszfiúk* című filmjének helyszíne. A városi jeleneteket Esztergomban, az intézetben játszódó jeleneteket pedig a csobánkai Margitliget kastélyában forgatták.

* **Szamosháza**

Végh Antal *Jégzajlás* című kisregényének egyik fő helyszíne, 18 kilométerre fekszik Szatmárnémetitől.

* **Szárcsapuszta**

Magyar József: *Illatos út a semmibe* című filmjében hangzik el ennek a településnek a neve.

* **Szecső és Szecső–Tibortelep**

A Napirajz képsorainak visszatérő helyszíne, fiktív, valaha jobb napokat látott magyar kisváros. Itt található többek között a Gébics söröző is, a képsorok legtöbb visszatérő szereplőjének törzshelye.

* **Szegényrét**

Budapest szegény, lakótelepi része Árkus József 1987-es szilveszteri *Szuperbolájában*, ahol a magyar család, "Takács 2"-ék laknak. Itt él Román szomszéd, aki Horvát szomszéd szerint lopja az áramot, valamint itt laknak Ny-Németék és K-Németék egy hatalmas, közös, ámbár fallal leválasztott lakásban, és Tót szomszédék is, akik azonban szilveszter este nem tartózkodnak odahaza, ugyanis a hétvégi vízlépcsőjüket építgetik Gabčíkovón. Lakóit az akkori európai államok, névadását az abban az évben indult *Szomszédok* című tévésorozatban is szereplő Gazdagrét ihlette.

* **Szekcső**

Részben német nemzetiségiek lakta település, a női főszereplő otthona Szász János *Örök tél* című tévéfilmjében. Minden bizonnyal nem azonos a Baranya megyei Dunaszekcsővel, mert a filmben az hangzik el, hogy Tolna megyében fekszik. A forgatáshoz szükséges dél-dunántúli sváb környezetet az alkotók a szentendrei Skanzenben találták meg.

* **Szénás**

Kitalált település a *Gyalogbéka* című televíziós sorozatban, melynek az itt játszódó epizódjait Tóalmáson vették fel.

* **Szentalj**

Zsombolyai János *Kihajolni veszélyes!* című filmjében találkozhatunk ezzel a településnévvel. A névválasztás feltehetőleg összefügg a Baranya megyei Szentlászló község nevével, amely község szomszédos a film forgatási helyszínéül szolgáló Almamellékkel.

* **Szentimre**

Az *Állomás* című televíziós sorozatban találkozhatunk vele. Település a magyar-román-szerb határnál.

* **Szentkereszt**

Alföldi város, Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényének egyik érintőlegesen említett színhelye; az itteni MEDOSZ focicsapata a megyei bajnokságban szerepelt.

* **Szentvázsony**

Az *Aranyélet* című televíziós sorozat egyik helyszíne, Zebegény községből kölcsönzött helyekkel. Miklósi Janka itt indult polgármesteri posztért.

* **Szepetlelke**

A *Linda* című tévésorozat *Pop-pokol* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Szepezd**

A Munkaügyek című televíziós vígjáték-sorozat visszatérő motívumai közé tartozik a „Szepezdi Köztisztviselő Találkozó”. Említés szintjén néhány korábbi epizódban is felbukkant ez a képzelt rendezvény, de a III. évad 8. epizódja *(Műkedvelő előadás)* kifejezetten a munkaügyesek e találkozóra való felkészüléséről, és az ottani fellépésükről szólt. A Köztisztviselő Találkozón zajló jeleneteket a solymári művelődési ház színháztermében forgatták. A név nyilván Balatonszepezd nevéből ered, de a sorozatban a Balaton- előtag sehol sem hangzik el.

* **Szigetkeve**

Község a Csepel-szigeten. A *Zimmer Feri 2.* című film helyszíne. A név feltehetőleg a Csepel-szigetből és a település szomszédságában található valóban létező Ráckevéből ered. A jeleneteket is Ráckevén forgatták.

* **Szigetnádasd**

Bacsó Péter *A tanú* című filmjében itt dunai gátőr Pelikán József.

* **Szikbottyán**

Koltai Róbert *Világszám!* című filmjében találkozhatunk vele.

* **Szikhalom**

A Megy a gőzös című film egyik helyszíne. A név feltehetőleg Szihalomból és Szeghalomból ered.

* **Szotyolás**

Petrovácz István *Csere Rudi* című ifjúsági regénye, illetve az abból készült film (1988, r. Fejér Tamás) egyik helyszíne, vasútállomása van.

* **Talárd**

Község a Balaton-felvidéken. Köpfler Tibor: *El Nino – A kisded* című filmjében találkozhatunk vele.

* **Tarcsa**

Koltai Róbert: *Világszám!* című filmjének egyik helyszíne. A történet szerint az egyik főszereplőt, Dodót itt börtönözték be. A név feltehetőleg Kistarcsa, Nagytarcsa és Kerepestarcsa nevével lehet összefüggésben.

* **Tarnád**

Kilátástalan sorsokkal teli, kitalált város valahol Észak-Magyarországon, Goda Krisztina *Veszettek* című filmjében és a film alapjául szolgáló regényben. A film jeleneteit kazincbarcikai, ózdi, várpalotai és budapesti helyszíneken forgatták.

* **Tarlóspaszulyfalva**

Kitalált falu az *Irigy Hónaljmirigy show*, *Volt egyszer egy Paszulyfalva* című epizódjának helyszíne. A felvételek Etyeken készültek.

* **Tatárszeg**

Fiktív kisváros az 1980-as évek elejének Magyarországán, Várkonyi Gábor *A tönk meg a széle* című televíziós vígjátékában, melynek kezdetén küszöbön áll az összeolvasztása a szomszédos Magyarszurdokkal – ám egyik településnek sem mindegy, melyikük lesz a településegyesítés nyertese.

* **Tengőd**

Temesi Ferenc *Híd* című regényének egyik fő helyszíne, nem tévesztendő össze a valóban létező Somogy megyei Tengőddel. A regénybeli település valójában Kistelekkel azonos. Vélhetően beszélő név, amely arra utal, hogy a (szintén fiktív) Porlód (Szeged) vonzáskörzetében lévő, de attól viszonylag távol fekvő kisváros lakóinak, a megyeszékhellyel összevetve csak a *tengőd*és jutott osztályrészül. Elvétve felbukkan az író későbbi műveiben is. A Kistelekkel való azonosítást az író maga támasztja alá az *Apám* című regényében, ahol egyértelművé teszi, hogy a könyvben megörökített életű anyai nagyapja ezen a településen élt.

* **Tihanyküküllő**

Település a *Robog az úthenger* című filmsorozat „Balatoni betyárok” című részében.

* **Tiszabottyán**

Koltai Róbert *Szamba* című filmjében találkozhatunk vele. A jeleneteket Tiszalúcon forgatták.

* **Tiszarét**

Eötvös József *A falu jegyzője* című regénye nagyrészt e kitalált faluban zajlik, a település a képzelet szülte Taksony vármegyében található, elhelyezkedéséről még annyi derül ki a regényből, hogy látható innen Tokaj hegye is.

* **Tokánypuszta**

A *Tóth János* című televíziós sorozat *A nyomozás* című epizódjában felbukkanó település, ahova a címszereplő egészen váratlanul, rejtélyes módon kerül egy éjszakába nyúló pesti buli után. A hely falusias jellege ellenére a lakosok nagy része a közeli Mercedes-gyárban dolgozik.

* **Tótsomlyód**

A *Kisváros* című televíziós sorozat *Ereklyék* című epizódjában találkozhatunk vele.

* **Tövispuszta**

Kepes András azonos nevű regényének egyik helyszíne, a mai Magyarország területén, közelebbről nem meghatározott helyen. A településnek Szentjakabbal történt egyesítése előtt nem volt vasútállomása.

* **Turanád**

Kováts Miklós: *Szemed a pályán!* című vasútbiztonsági kisfilmjében érintőlegesen említett település.

* **Tuslag**

Az *Állomás* című televíziós sorozat fő helyszíne. Falu a magyar-román-szerb határon. A jeleneteket Angyalföld vasútállomásán forgatták.

* **Tűzkő**

Fiktív kisváros Kostyál Márk 2016-ban forgatott, *Kojot* című akciófilmjében. A film jeleneteit Epölben vették fel.

* **Újfalu**

Viharsarki település a *Kisváros* című televíziós sorozat *Túsz-szedés* című epizódjában.

* **Újhely**

Koltai Róbert *Sose halunk meg* című filmjének központi helyszíne, szinte az egész történet itt zajlik, leszámítva a film nyitó és záró jeleneteit (pályaudvari és lóversenypályai epizódok), melyek Budapesten játszódnak. A filmet többek között a régi sashalmi piacon és más helyszíneken – többnyire Sátoraljaújhelyen – forgatták.

* **Vacsa**

Alföldi város, érintőlegesen említett helyszín Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényében.

* **Vakbottyán**

A *Robog az úthenger* című tévésorozat egyik helyszíne.

* **Váralja**

Korompai Márton: *Azt hittem...* című vasútbiztonsági kisfilmjében említik. Nem azonos a Tolna megyében található Váraljával.

* **Várda**

Az Öregberény című tévésorozatban találkozhatunk vele. A történet szerint a sorozat fő helyszíne, Öregberény közelében lévő város. Nem azonos a Somogy megyében található Várda községgel.

* **Várkony**

Czakó Gábor *Várkonyi krónika* című, 1978-ban megjelent regényének írói képzelet szülte helyszíne, pár száz lakosú zsákfalu, amelyet csak a Váradra vivő távolsági busz köt össze a külvilággal. Néhány kivétellel csak Gaál és Guti nevű emberek lakják. Bár a regényben erre egyértelmű utalás nem szerepel, valószínűnek látszik, hogy a települést az író – legalább részben – a szülőhelyétől nem messze fekvő Zengővárkonyról (Váradot pedig a vele szomszédos Pécsváradról) mintázta.

* **Vasakarattya**

Az *Angyalbőrben* című televíziós sorozat *Elveszett szakasz* című epizódjában érintőlegesen említett település.

* **Vasbogdány**

Az *Angyalbőrben* sorozat kitalált helyszíne, neve a történet szerint onnan származik, hogy Vas megyében található és ott temették el Bogdán vezért. A 13. részben megemlítik, hogy a várostól 3 km-re található a valóságban is létező Bük. A jeleneteket a Budapest és Budaörs határában lévő egykori Vasvári Pál laktanyában, valamint Csobánkán és Zsámbékon forgatták.

* **Vastava**

Fehér Béla *Szilvakék paradicsom* cím alatt megjelenő glosszasorozatának egyik jellegzetes, visszatérő helyszíne.

* Sablon:Vhorgony

A *Kisváros* sorozat helyszíne, a valódi forgatási helyszín Szigetvár volt, ahol 1566-ban a végvári harcok egyik jelentős ostromát vívták. Fontos különbség a valós és a kitalált város közt, hogy Szigetvár Baranya megyében található, Végvár viszont az osztrák-magyar határ mellett. A 76. részben tudjuk meg, hogy Végvár irányítószáma 4867. A határátkelős jeleneteinek jelentős részét a bozsoki határátkelőnél forgatták, amit nemegyszer Végvárként említenek meg, annak ellenére, hogy többször mutatják az épületen lévő *Bozsok* feliratot, tehát feltehetőleg a sorozatban Bozsok Végvár településrésze. Nem tévesztendő össze az Erdélyben található Végvár nevű településsel.

* **Verőcsény**

Vidéki város Pintér Béla *A bajnok* című, a Katona József Színházban játszott zenés színdarabjában, ahol a polgármester közéletileg évtizedek óta sikeres ugyan, magánélete viszont romokban hever, leszbikus felesége egy, a város által támogatott fiatal olimpiai bajnok sportolónővel csalja; a történethez a 2010-es évek egy ismert magyarországi közéleti pletykája szolgált mintául. A név feltehetőleg a Pest megyei Verőcéből és Perőcsényből ered.

* **Vértesszilas**

Kitalált település a Vértes lábánál, Tolnai Kálmán *A Mohikán-galeri* című bűnügyi dokumentumregényében, ebből a faluból származott a regénybéli galeri azon tagja, aki a bűnszervezet lebukása előtt halálos balesetet szenvedett, s így az ő esetében nem kerülhetett sor büntetőjogi felelősségre vonásra. Az elnevezés feltételezhetően Vértesszőlős és a *-szilas* utótagú településnevek elegyítésével született meg a szerző fantáziájában.

* **Zagyvaapáti**

A *Munkaügyek* című televíziós sorozat VI. évfolyamának 4., *Átvilágítás* című epizódjában hangzik el többször is a neve, az epizód szerint a településen Kazimir Róbertnek van telke, amely tény lényegesnek bizonyult az iroda vezetőinek nemzetbiztonsági átvizsgálása szempontjából.

* **Zalavermes**

A *Kémeri* című tévésorozatnak *A nuncius látogatása* című epizódjában találkozhatunk vele. A jeleneteket a Fejér megyei Ráckeresztúron vették fel.

* **Zöldpuszta**

Település Mamcserov Frigyes *Csak egy telefon* című zenés filmjében, ahol a főhős és édesanyja lakik; csak állattenyésztési szakközépiskolája van, matematikai gimnázium viszont – ahova a főhős szeretne járni – nemcsak itt, de egész Zöld megyében nem található.

* **Zsály**

Alföldi község, a határában elterülő folyóparti tanyavilág Kristóf Attila *A menyét éjszakája* című regényének egyik fő színhelye.

* **Zsarátnok**

Móricz Zsigmond *Rokonok* című művének helyszíne, kitalált alföldi város. Az azonos című filmet Kecskeméten forgatták.

* **Zsókatelep**

Az Öregberény című tévésorozatban érintőlegesen említett település.

* **Zsolyonka**

Fiktív település Nemere István *A fantasztikus nagynéni* című regényének filmváltozatában, a történet szerint a 37-es főút mentén helyezkedik el, a közelében folyik bele a Bodrog a Tiszába és itt található a Tisza Csokoládégyár. Először film 22. percének 47. másodpercében hangzik el, majd utána még jó néhány egyéb alkalommal is felhangzik a neve.

### Más fiktív közigazgatási egységek filmekben, irodalomban

* **Csenger megye**

Érintőlegesen említett, kitalált helyszín Örkény István *Egy országgyűlési felszólalás* című egyperces novellájában.

* **Csömör megye**

**Porlód**, valamint **Tengőd** és **Rizseshurkád** fiktív településeket is magában foglaló megye Temesi Ferenc több könyvében és esetenként más kisebb írásában, nyilvánvalóan megfeleltethető Csongrád megyének.

* **Krahács megye**

Baktai Ferenc kabarészámaiban szerepel. Gyakorta emlegetik név szerint székhelyét – **Lóvár** –, néha pedig egy másik települést – **Posványos** – is.

* **Okatootáia**

Petőfi Sándor ilyen című versében szereplő, fiktív ország, *"második szomszédja Kína, az első Ausztr(ál)ia"*. A jellegzetesen feudális, elmaradott műveltségű állam a versben valójában magát az 1848-as szabadságharc előtti Magyarországot jelképezi. Érdekesség, hogy Petőfi létező földrajzi nevet használt fel (csekély módosítással) a fiktív országnév megalkotására, ami nyilván fiatalkori olvasmányélményeiből maradt meg a fejében: Martinkó András kutatásai kiderítették, hogy Tahiti szigetvilágának egyik szigete viseli az *(O)takootaia*, vagy *Takutea* nevet, James Cook felfedező harmadik útjáról készített leírásában.
Az **Okatootáia** országnevet felhasználta Laczkó Géza is, a *Holdbéli Dávid csodálatos tapasztalatai a Földön* című tudományos-fantasztikus regényében. (Tartalmazza az *Innen és túl* című kötet is.)

* **Pol Pot megye**

Temesi Ferenc író az *Apám* című, ténylegesen a saját apjáról írt regényében említi, mint olyan kifejezést, amellyel széles körben elterjedt módon illették az 1970-80-as években Csongrád megyét. Magyarázata szerint a névadás oka az volt, hogy a háború utáni évtizedekben kiemelkedően nagy súlya volt a megye politikai életében a Komócsin családnak, melynek egyes tagjai az akkori állami vezetésnél is szélsőségesebb, a kambodzsai Pol Potéhoz hasonlóan agresszív baloldali kommunista politikát követtek.

* **Taksony vármegye**

Eötvös József *A falu jegyzője* című regénye nagyrészt e kitalált, reformkori vármegyében játszódik. Székhelye **Porvár**, itt található a megyei börtön is.

* **Tuhutum vármegye**

Jókai Mór *A kiskirályok* című regényében szereplő vármegye.

* **Kék megye**, **Piros megye**, **Zöld megye**

Fehér Klára *Csak egy telefon* című írásában (és az abból készült filmben) szereplő kitalált megyék.

* **78-as körzet**

Bonyolult határvonalú, ezért feltehetőleg kitalált közigazgatási egység a 80-as évek Budapestjén, Rákospalota területén, az azonos című hatrészes tévéjáték-sorozatban. A felvételek jelentős részét ténylegesen a fiktív körzethatár által közrefogott rákospalota-újfalui helyszíneken forgatták, de néhány forgatási helyszín a körzethatáron kívül volt (pl. Kozák utcai általános iskola, Kozák téri felüljáró, stb.)

## Jegyzetek

Sablon:Jegyzetek

Sablon:Portál

1. ↑ Merre található Kukutyin
2. ↑ Kislexikon: Piripócs
3. ↑ Dunaföldvár adatai a KSH online helységnévtárában
4. ↑ Az állomás lapja a vasútállomások.hu oldalon
5. ↑ [Konok Péter történész és író tréfás fiktív helyneve (http://huppa.hu/konok-peter-ki-koptog/)
6. ↑ [3]
7. ↑ http://www.csincse.eoldal.hu/cikkek/csincse-/csincse-letrejotte.html
8. ↑ Sablon:Hiv-web
9. ↑ Magvető Könyvkiadó, Budapest, 1971. 386. old.
10. ↑ 10,0 10,1 Moldova György: Titkos záradék
11. ↑ Sablon:Cite book
12. ↑ Kozár Gábor: T. Howard ötven története. Szerzői kiadás, évszám nélkül; p33
13. ↑ http://www.port.hu/bekeido/pls/w/films.film\_page?i\_film\_id=37037
14. ↑ http://mno.hu/migr/feher\_bela\_\_szilvakek\_paradicsom\_darazsfeszek\_11\_-218518
15. ↑ 15,0 15,1 http://www.kortarsonline.hu/2010/09/darazsfeszek/3455
16. ↑ [4]
17. ↑ [5]
18. ↑ name="MGYTZ"
19. ↑ [6]
20. ↑ [7]
21. ↑ Az Orient Express a filmkatalógus.hu adatbázisában
22. ↑ 22,0 22,1 Várkonyi Gábor: A tönk meg a széle c. film ismertetése a PORT.hu adatbázisában
23. ↑ 23,0 23,1 Sablon:Hiv-web
24. ↑ [8]
25. ↑ [9]
26. ↑ Sablon:Hiv-web
27. ↑ http://www.port.hu/a\_rogocsei\_csoda/pls/th/theatre.directing?i\_direct\_id=19785
28. ↑ Kozár Gábor: T. Howard ötven története. Szerzői kiadás, évszám nélkül; p26
29. ↑ Sablon:Cite web
30. ↑ http://moly.hu/konyvek/petrovacz-istvan-csere-rudi
31. ↑ [10]
32. ↑ Sablon:Cite book
33. ↑ http://epiteszforum.hu/sose-halunk-meg-a-sashalmi-piac-ujjaszuletese
34. ↑ http://vendegvaro.utazom.com/indul-a-bakterhaz-uvegtigris-kontroll-hol-forgattak-kedvenceinket
35. ↑ Sablon:Hiv-web
36. ↑ [11]
37. ↑ Sablon:Hiv-web