Aragóniai Királyság

**Általános ismertető:**

Aragóniai Királyság (Reino de Aragón) egy spanyol államalakulat Dél-Európában, az Ibériai-félszget keleti felén. Kiterjedt partszakasszal rendelkezik a Földközi Tengeren, amely kijelöli déli határait is. Északi partjait az Atlanti Óceán mossa. Szárazföldön Franciaországgal és a Madridi Királysággal határos.

**Földrajzi jellemzők:**

Az Ibériri félsziget keleti felét foglalja el. Északkeleten a Pireneusok képeznek természetes határt a Francia Királysággal. Az ország földrajzát meghatározó elemek a Kantábriai kordilerrák és a Kasztíliai választóhegység keleti vonulatai, az Ibériai hegység, és az Ebro folyó. Legmagasabb pontja a Pico de Aneto (3404 m) , a Pirereneusokban. Területéhez tartoznak a Baleár szigetek.

**Éghajlat:**

Területe teljes egészében a szubtrópusi zónában fekszik, ennek megfelelően éghajlata alapvetően mediterrán. Ezt differenciálja a tengerszint feletti magasság, a tengertől való távolság, és a Golf-áramlat hatása az északi partvidéken. Eképpen a déli partvidéken mediterrán klíma uralkodik, míg az ország belseje felé haladva, különösen nyugaton, a Mezeta vidékén a kontinentális hatás érvényesül. Északon a mediterrán klímát óceáni hatások formálják. A csapadék mennyisége és eloszlása változó. Északon több csapadék hullik, a folyók vízhozama viszonylag állandó míg délen, és különösen a középső valamint nyugati területeken kevés a csapadék, a folyók vízhozama pedig erősen ingadozó. Az éves hőingadozás északon a legalacsonyabb, míg a középső vidékeken és nyugaton a legmagasabb. A hőmérséklet a legutóbbi időkben tapasztalt kis jégkorszak miatt csökkent, de szubtrópusi jellege megmaradt.

**Történelem:**

A terület őslakosságát elsőként a kelták (keltibérek) igázták le, és hoztak létre államszerű képződményeket a területen. A partvidéket kezdetben a főníciaiak, majd a görögök kezdték el gyarmatosítani. Őket a szintén főníciai eredetű punok követték, akiket a Római Köztársaság űzött el, és tette provinciájává a félszigetet. Ezt követően a lakosság döntő többsége romanizálódott és kialakult a spanyol nyelv őse, az ibériai vulgáris latin. A Nyugatrómai Birpodalom bukását követően a vizigótok alapítottak királyságot a területen. A germán vezető réteg elkezdett asszimilálódni a latin társadalomba. A gótok belső viszájait kihasználva a berberek és mórok átkeltek a Gibraltáron, és elfoglalták a területet, létrehozva Al-Andaluszt. A kis keresztény államok - köztük Aragónia - hosszú évszázadok alatt visszafoglalták Ibériát. Létrejött az Aragóniaát is magában foglaló Kasztíliai Királyság. Ez utóbbi a XVI. század elejére - köszönhetően az országot vezető Habsburgok alkalmatlanságának - válságba került, és egy sor sikertelen háborút követően kasztíliai törzsterületeit elveszítve, Ibériai keleti részére szorult vissza. Mindeközben a reformáció is felütötte fejét az országban. 1520-ban, a római patrícius származással bíró, és anyai ágon az egykori aragón uralkodóházzal, a Trastámara családdal is rokon León ház sarja, xy az utolsó kormányzót megdöntve magához ragadta a hatalmat. Vállalta, hogy sokat szenvedett népének békét hoz, konszolidálja országát, és ennek megfelelően átnevezte azt Aragóniai Királyságra.

A legelterjedtebb nyelv a kasztíiliai spanyol. Ezt az ország minden táján értik és beszélik. Északon a baszkok rendelkeznek saját nyelvvel, míg délkeleten a katalán nyelvet használják a napi kommunikációban.

**Vallás:**

Az ország lakosságának döntő többsége a Római Katolikus Egyház tagja A reformáció is terjedni kezdett. Az Aragóniai Katolikus Egyház központja Zaragoza. A Zaragozai Főegyházmegye püspöke, az Zaragozai Érsek a legelőkelőbb aragóniai főpap, a főrendi ház örökös tagja, bíboros. Zaragoza jelenlegi érseke xy

**Gazdaság:**

Az ország legfontosabb gazdasági ágazata a mezőgazdaság, tengeri kereskedelem és halászat. Az egykori mór csatornákat felújították, és az ország délnyugati részén belterjes öntözéses földművelés alakult ki. A többi területre a külterjes gazdálkodás, gabonatermesztés, a száraz régiókban juh míg a jobb hegyi – elsősorban pireneusi - legelőkön szarvasmarhatenyésztés jellemző. Jelentős és magasan fejlett a bortermelés. A baszk partvidék lakói bálnavadászattal is foglalkoznak. Ahol semmi más nem terem meg, olajfaligetek díszlenek.

**Államszervezet, közigazgatás:**

Államformája királyság, amely rövid idő alatt alakult át gyenge rendi monarchiából központosított állammá León vezetése alatt. A király kezében összpontosul minden hatalmi ág, a közhatalom egyetlen birtokosa, melyet Isten kegyelméből gyakorol. Az államszervezet bármely testülete vagy tagja, csakis a király nevében és tőle elidegeníthetetlenül gyakorolja a feladata ellátásához szükséges hatalmat és hatásköröket.

**Törvényhozás:**

A törvényhozó hatalom gyakorlásában a Cortes Generales segíti az Uralkodót, amely egy kétkamarás nemesi gyűlés. Az alsóházban a köznemesség képviselői, míg a felsőházban az arisztokrácia és a főpapság személyesen jelennek meg.

**Alsóház:**

Az alsóház tagjainak megválasztásában az ország minden nemesi származású, felnőtt férfi tagja részt vehet. Választásokat a Cortes Generales összehívása előtt tartanak.

**Felsőház:**

A felsőház tagjai a leggazdagabb fölbirtokosok, és a főpapság közül kerülnek ki.

**Végrehajtó hatalom:**

A végrehajtó hatalom kizárólagos gyakorlója a király, akit ebben a kor színvonalán magas szintű hivatalnokgárda segít.

**Király:**

A Király az Aragóniai Királyság államfője. A cím férfiágon öröklődik a senioratus elve alapján. A király jelenleg xy a León-házból, aki megdöntötte az utolsó kormányzó hatalmát és megalapította az Aragóniai Királyságot.

**Bírói hatalmi ág:**

Az Aragóniai Királyságban a törvénykezést a tartományok és a városok hivatásos bírói végzik akiket a király nevez ki. A bíróknak egyetemi jogi doctoratussal kell rendelkeznie. Az eljárásban résztvevők jogi képviseletét, illetve védelmét kizárólag egyetemi doctoratussal rendelkező jogászok láthatják el. Klerikus is lehet bíró, de ügyvéd nem.  A király korlátlan és teljes kegyelmezési jogkörrel rendelkezik.

**Közigazgatás:**

Az Aragóniai Királyság egy unitarius monarchia. Az egyes tartományokra és városokra ténylegesen kiterjed a király hatalma. A tartományok megyékre, a városok pedig negyedekre tagozódnak. Utóbbiak irányításában a helyi nemesség, és a vagyonos polgárság is részt vesz.