Wp/lt/Лєтувиў калба

**Лєтувиў калба** үра лабяусяи вартојама иш рүтў балтў калбў. Балтў калбос килусёс иш балтў прокалбәс. Лєтувишкаи шнека апє 3 млн. жмониў Лєтувоје, шєк тєк Балтарусијоје ир Ленкијос шяурәс рүтуосе (вадинамос лєтувиў калбос салос). Бе то, немажаи лєтувишкаи калбанчиў үра ЈАВ, Канадоје, Јунгтинәје Каралүстәје, Аиријоје, Испанијоје, Аустралијоје, Вокєтијоје, Латвијоје ир китур. Ики Антројо пасаулинё каро лєтувиў гүвента ир Рүтў Прӯсијоје, кур нуо XВИ а. видурё буво ишсипләтуси лєтувиў литератӯринә беи култӯринә веикла. Лєтувиў калбос жиняс гали паситикринти бет курис жмогус рашүдамас наcёналинй диктантӑ.

## Историја

Лєтувиў калба каип балтў калбў групәс калба үра глауџяи сусијуси су латвиў калба ир мируся прӯсў калба.

Лєтувиў калба, скүлант балтў прокалбеи, каип ацкира рүтў балтў шакос калба пєтинәје рүтиниў балтў далүје әмә клостүтис нуо VII a. VI–VII a. латвиў ир лєтувиў калбос ацискүрә вєна нуо китос; вәляу әмә скилти й тармес. Манома, кад апє XIII–XIV a. лєтувиў калбоје әмә ишсискирти пагриндинәс аукштаичиў ир жемаичиў тармәс, курёс паскуи дар смулкяу скаидәси патармәмис, о шёс саво руожту – шнектомис беи пашнектәмис.

Аукштаичиў дабар үра трүс пагриндинәс патармәс: рүтў, вакарў ир пєтў аукштаичяи, арба ѕӯкаи, о жемаичиў – таип пат трүс: вакарў (арба клаипәдишкяи; донининкаи), шяурәс вакарў (арба телшишкяи; доунининкаи) ир пєтў (арба расеинишкяи; дӯнининкаи).

Дабартинәс литератӯринәс калбос пагриндас ремяси вакарў аукштаичиў пєтєчиў (сувалкєчиў) тарме, ишлаикюся сенеснес фонетикос ир морфологијос лүтис.

Сеняусєји жиноми лєтувиў калбос паминклаи сєкя XVI a. праџиӑ. Пирмасис жиномас лєтувишкас раштас – анониминис потериў текстас, ранка йрашүтас й 1503 м. Штрасбурге ишлеистос кнүгос „Траcтатус саcердоталис“ паскутинй пуслапй. Текстас ремяси ѕӯкў тарме ир веикяусяи үра нуорашас иш дар анкстеснё оригинало. Нәра абејонәс, кад бажнүтиниў лєтувишкў ранкраштиниў текстў бӯта ир анксчяу, гал нет XИВ а. пабаигоје, каданги 1387 м. йведус аукштаичюосе крикшчёнүбӗ, токиў текстў бӯтинаи реикәјо религинеи практикаи (историнюосе шалтинюосе үра ужуоминў, кад пирмасис потерюс й лєтувиў калбӑ есӑс ишвертӗс Јогаила).
[[Ваиздас:Литһуанян лангуаге ин Еуропеан лангуаге мап 1741.јпг|тһумб|181 пx|Лєтувиў калба Еуропос калбў жемәлапүје (1741)]]

Тачяу сеняуся жинома спаусдинта лєтувишка кнүга үра Мартүно Мажвүдо 1547 м. катекизмас, парашүтас жемаичиў тармәс пагринду ир ишспаусдинтас Караляучюје. Шяме катекизме йдәтас ир пирмас лєтувишкас елементорюс „Пигус ир трумпас мокслас скаитүти ир рашүти“, куряме патеиктас лєтувишкас раидүнас ир вєнас китас ауторяус сукуртас граматикос терминас (*балсинә* „балсә“, *сӑбалсинә* „прєбалсә“ ир кт.). Су М. Мажвүдо катекизму прасидәјо наујас етапас лєтувиў калбос историјоје – әмә куртис ир пләтотис лєтувиў литератӯринә калба, реикшминга лєтувиў таутос култӯринё гүвенимо прємонә.

Апє 1620 м. пасиродә ир пирмасис лєтувиў калбос жодүнас – Константино Сирвүдо *„Диcтёнарюм трюм лингуарум“*, сусилаукӗс пенкиў леидимў, о 1653 м. буво ишлеиста пирмоји лєтувиў калбос граматика – Данєляус Клеино „*Грамматиcа Литваниcа*“. Таип XVII a. видурүје прасидәјо ир мокслинис лєтувиў калбос түринәјимас, курис үпач суинтенсүвәјо XIX a., ацирадус лүгинамајаи историнеи калботүраи.

## Абәcәлә

Лєтувиў калбос абәcәлӗ сударо 32 раидәс:

**Aa Ąą Bb Cc Čč Dd Ee Ęę Ėė Ff Gg Hh Ii Įį Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Šš Tt Uu Ųų Ūū Vv Zz Žž**

(**Аа Ӑӑ Бб Cc Чч Дд Ее Ӗӗ Ėә Фф Гг Һһ Ии Йй Үү Јј Кк Лл Мм Нн Оо Пп Рр Сс Шш Тт Уу Ўў Ӯӯ Вв Зз Жж**)

### Balsės

**Aa Ąą Ee Ęę Ėė Ii Įį Yy Oo Uu Ųų Ūū**

('*Аа Ӑӑ Ее Ӗӗ Ėә Ии Йй Үү Оо Уу Ўў Ӯӯ*)

### Priebalsės

**Bb Cc Čč Dd Ff Gg Hh Jj Kk Ll Mm Nn Pp Rr Ss Šš Tt Vv Zz Žž**

(**Бб Cc Чч Дд Фф Гг Һһ Јј Кк Лл Мм Нн Пп Рр Сс Шш Тт Вв Зз Жж**)

## Бендроји граматикос апжвалга

Лєтувиў калбаи бӯдингос ишлаикүтос сеновинәс граматинәс формос, морфологинәс үпатүбәс, курёс архајишкумо пожиӯрю леиџя апє јӑ калбәти каип апє лүгявертӗ лотүнў ир сенајаи граикў калбаи. Шюо мету лєтувиў калба үра архајишкяуся иш висў гүвў индоеуропєчиў калбў. Лєтувиў калбос граматинәс формос итин артимос ир панашёс й висў сенўјў индоеуропєчиў калбў формас (о картаис – ир дар сеновишкеснәс).