recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Kraavinurk

**Kraavinurk**, eestistatud perekonnanimi (endine Viitov).

Kohtla valla perekonnaseisuametnik otsustas 26. juunil 1939 määrata uueks perekonnanimeks Voldemar Viitov'ile ühes abikaasa Elfine-Marie-Magdalenaga - "Kraavinurk".

1. jaanuaril 2019 "sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5".
2. detsember

**2. detsember**, kalendriaasta 336. (liigaastal 337.) päev.

* 1928: Tallinnas avati Balti rügemendi mälestussammas.
* 1930: Tallinna linnavalitsus kiitis põhimõtteliselt heaks kava ehitada Tallinna krematoorium.
* 1934: Johan Kõpp valiti ühehäälselt Tartu Ülikooli koguduse õpetajaks.
* 1935: Rumeenia saadik Gheorghe Davidescu esitas oma volitused Riigivanem Konstantin Pätsile.
Hundimägi

**Hundimägi**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Irboska valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 28. septembril 1921 Lõtino külas Gavrili poegade Ivani (Ivva) ja Nikifori (Niki), koos perekonnaliikmetega, kokku seitsme isiku poolt. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides 5 mehel ja 7 naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.1:221 Protokoll nr. 108.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HUNDIM%C3%84GI

## Välislingid

* Geni: Ivan Hundimägi
* Geni: Nikifor Hundimägi
The Best Damn Thing

**The Best Damn Thing** is the fifteenth album I have listened to and officially ranked. Additionally, it is the second album of Avril Lavigne's I have listened to. This was the third album of Avril Lavigne and it was released on April 17, 2007. The album had four singles: "Girlfriend", "When You're Gone", "Hot", and "The Best Damn Thing". With the exception of "Hot" and "The Best Damn Thing", the singles are certified 2x platinum and gold by the RIAA respectively. "Girlfriend", "When You're Gone", "Hot" and "The Best Damn Thing" peaked at #1, #24, and #95 on the Billboard Hot 100 respectively while "The Best Damn Thing" peaked at #7 on the Billboard Bubbling Under Hot 100. "Keep Holding On", which also appears on this album, was on the 2006 release of the *Eragon: Music from the Motion Picture* soundtrack. The song is certified platinum by the RIAA and peaked at #17 on the Billboard Hot 100. The album peaked at #1 on the Billboard 200 with 289,000 units sold and is certified 2x platinum by the RIAA as of March 26, 2018.

## Song Rankings

1. **Innocence**
2. **When You're Gone**
3. **Hot**
4. **Keep Holding On**
5. **I Will Be**
6. **Girlfriend**
7. **Alone**
8. **Runaway**
9. **The Best Damn Thing**
10. **I Can Do Better**
11. **One of Those Girls**
12. **Contagious**
13. **I Don't Have to Try**
14. **Everything Back But You**
Eesti riigivõlad 1. jaanuaril 1940

* Eesti Vabariigi Riigikassa ja Majandusministeeriumi Rahandusosakonna pantkirjad riikliku maatagavara loomiseks võõrandatud maade eest tasu maksmiseks (RT 196, 6, 23 ja 1934, 74, 627): Kr. **2.468.415.32**
* Majandusministeeriumi Rahandusosakonna 4% võlakirjad (RT 1935, 88, 732): Kr. **1.100.000.--**
* Majandusministeeriumi Rahandusosakonna intressita 0,5%, 2%, 3,5% ja 4% võlakirjad (RT 1927, 105, 83; 1930, 58, 393 ja 1934, 77, 642): Kr. **1.253.500.--**
* Majandusministeeriumi intressita ja 4% võlakohustused (RT 1938, 37, 333): Kr. **2.408.113.14**
* Majandusministeeriumi Rahandusosakonna 5% võlakirjad (RT 1938, 39, 354): Kr. **1.395.000.--**

Sisevõlad: Kr. **8.663.400.46**
#### Vahetusraha

* Eesti Vabariigi vahetusraha emissioon (RT 1927, 48, 42 ja 1933, 30, 208): Kr. **6.564.000.08**

Sisevõlad ja vahetusraha: Kr. **15.227.400.54**
### Välisvõlad

#### Sõjavõlad

* Ameerika Ühendriikide Valitsusele toitlusvõlg (algsumma $ 13.830.000.--; RT 1926, 36, 70): Kr. **69.651.234.44** ($ 16.466.012.87)
* Briti Valitsusele:
	+ toitlusvõlg (algsumma £ 251.000.--.--; RT 1918, 3 ja 4): Kr. **3.763.205.45** (£ 218.156.16.09)
	+ sõjavarustusvõlg (algsumma £ 817.740.08.03; RT 1925, 197/198, 136): Kr. **14.410.971.64** (£ 835.418.12.11)

Sõjavõlad: Kr. 87.825.411.53
#### Riigimajanduse tervendamise võlad

* Eesti Vabariigi (panga- ja rahareformi) 1927. a. 7% välisvõlg (RT 1927 58, 69):
	+ Ameerika Ühendriikides realiseeritud osa (algsumma $ 4.000.000.--): Kr. **14.126.085.--** ($ 3.339.500.--)
	+ Britis ja Hollandis realiseeritud osa (algsumma £ 700.000.--.--): Kr. **10.156.800.--** (£ 588.800.--.--)
* Rootsi firmale "Svenska Tändsticks Aktiebolaget" võlg tulitikumonopoli andmisel (algsumma 7.600.000.--; RT 1928, 97, 587): Kr. **6.833.916.12** (Rkr. 6.799.916.54)

Riigimajanduse tervendamise võlad: Kr. **31.116.801.12**
Välisvõlad: Kr. **118.842.212.65**
Riigi võlad: Kr. **134.169.613.19**
Jurs

**Jurs**, Saaremaa aadlisuguvõsa.

Hans von Jurs'ile kuulus Jursi külas Valjala kihelkonnas mõis 1 adramaaga, mille piiskop Winrich läänistas 13. detsembril 1398 tema poegadele Hansule ja Hinkele. Noorema Hans von Jursi palvel transsumeeris piiskop Johannes selle üriku 27. oktoobril 1437.

1919. aastal kuulus Jürsi mõis Ernst van der Bellenile.

## Viited

1. ↑ Est- und livländische Brieflade. Ester Theil, erster Band. Reval 1856. Nr. 90.
2. ↑ Ibidem, Nr. 166.
Germania postmargid

1900-1922 väljaantud Saksamaa standardpostmarkide sari.

Kujundas Paul Waldraff, kasutades modellina näitlejanna Anna Führingit.

Germania postmargid ületrükiga "Postgebiet Ob. Ost" olid käibel Saksamaa poolt okupeeritud Eestis 1918. aastal.

## Välislingid

* Arbeitsgemeinschaft Germania-Marken e. V.
* Phila Db
* Deutsche-Schutzgebiete: Die Germania als nationale Personifikation Deutschlands
Karl Nieberg

**Karl Emil Georg Nieberg** (eesnimi ka **Carl**; 18. veebruar/2. märts 1849 Rakvere - august 1940 Haapsalu), notar, Kuressaare sündik.

Vanemad Georg Nieberg (1812-1857) ja Emilie Kuhlberg (1818-1855).

Tartu ülikooli arstiteaduskond 1870-1872, õigusteaduskond 1872-1876 (Cand. jur), estonus.

1876-1877 Pärnu foogtikohtu sekretäri abi, 1879-1883 Saraatovi tütarlastegümnaasiumi saksa keele õpetaja, 1883-1885 advokaat Tallinnas ja Viru-Järva meeskohtu auskultant, 1885-1889 Kuressaare rae sündik ja sekretär, 1891-1926 notar Haapsalus.

"Juubilar on, vaatamata oma aukartustäratavale eale, oma sõnade järele täiesti tervise juures. Oma pika eluaja jooksul on teda tundma õppinud suur osa läänlasi kui lugupeetavat ja vastutulelikku isikut, kes kunagi oma nõust ja abist pole keeldunud."

## Viited

1. ↑ Deutsch-baltisches Gedenkbuch. Darmstadt, 1991, S. 303.
2. ↑ https://dea.digar.ee/page/laaneeluew/1939/02/17/10 End. notar K. Nieberg 90-aastane. Lääne Elu, 17. veebruar 1939, nr. 20, lk. 10.

## Kirjandus

* Album estonorum. Reval, 1810. Nr. 737, S. 240.
* End. notar K. Nieberg 90-aastane. Uus Eesti, 18. veebruar 1939, nr. 48, lk. 6. [NB. Artiklis on tema sünnikuupäevaks nimetatud 18. veebruari, mis peaks uue kalendri järgi olema 2. märts.]

## Välislingid

* Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
* Geni
Aasalind

**Aasalind**, eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Aasalind võtsid Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 1. novembril 1921 Suur Perste (? Põrste) külas Jakov Vlasov (Vlasi poeg) (59), Tatjana Grigorjev (58), Vlas Fedorov (84) ja Tatjana Vlasova (46).

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eesti NSV piirides ei ela või on neid vähem kui 5.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:185 Protokoll nr. 67.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/AASALIND
Merikuld

**Merikuld**, eestistatud perekonnanimi (endine Mauer).

20. jaanuaril 1938 otsustas Tallinna linna perekonnaseisuametnik määrata "Merikuld" uueks perekonnanimeks:

Elise Mauer'ile
Osvald Mauer'ile ühes abikaasa Elfriede-Lisettega (mõlemad RTL 1938, 16)
1. jaanuaril 2019 sellise perekonnanimega inimesi Eesti (NSV) maa-alal ei ela või on neid vähem kui 5.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378273/325261/page/7
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/MERIKULD Nimede statistika

## Välislingid

* Geni: Elise Merikuld
* Geni: Osvald Merikuld
* Geni: Elfriede Merikuld
Ellermets

**Ellermets**, eestistatud perekonnanimi (endine Eisenschmidt).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 11. juunist 1935 Aleksander Eisenschmidt'ile ühes abikaasa Liisaga ja Nõmme linna perekonnaseisuametniku otsusega 30. septembrist 1935 Arnold Eisenschmidt'ile ühes abikaasa Mariega ja poja Arnega.

## Viited

1. ↑ RTL 1935, 49.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376150/323388/page/5 RTL 1935, 81.
Lennuk

**Lennuk**, Petserimaa, Narvataguste valdade ja eestistatud perekonnanimi.

Võetud perekonnanimeks 30. septembril 1921 Kovazlovo külas Irboska vallas , 4. oktoobril 1921 Laberitsa külas Panikovitschi vallas
ja 4. veebruaril 1922 Vai külas Naroova vallas.

5. augustil 1936 määratud uueks perekonnanimeks Kalvi vallas Virumaal Reeberti-nimelistele isikutele (RTL 1936, 68).

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lennuk Eesti (NSV) piirides 19 mehel ja 19 naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.1:163
2. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.3:81
3. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.5:38
4. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374576/322501/page/17
5. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Lennuk
Aldra

Eestistatud perekonnanimi (endine Adamson ja Pusch).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 20. maist 1940 uueks perekonnanimeks Rosalie Adamson'ile ja Armilde-Benita Pusch'ile.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379765/326558/page/7 RTL 1940, 33.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379807/326534/page/4 RTL 1940, 54.
3. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379765/326558/page/8 RTL 1940, 33.
4. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379807/326534/page/4

## Välislingid

* Geni: Rosalie Aldra
* Geni: Armilde Olup (Armilde-Benita Alra, eelmise tütar)
Warrior

**Warrior** is the eleventh album I have listened to and officially ranked. Additionally, it is the second album of Kesha's I have listened to. This was the second album of Kesha and it was released on November 30, 2012. The album had three singles: "Die Young", "C'Mon", and "Crazy Kids". They are certified 4x platinum, platinum, and platinum by the RIAA respectively. "Die Young", "C'Mon", "Crazy Kids" peaked at #2, #27, and #40 on the Billboard Hot 100 respectively. The album peaked at #6 on the Billboard 200 with 85,000 units sold and is certified gold by the RIAA as of December 13, 2018.

## Song Rankings

1. **Last Goodbye**
2. **Die Young**
3. **Wonderland**
4. **Supernatural**
5. **Dirty Love**
6. **Out Alive**
7. **Love Into The Light**
8. **Past Lives**
9. **C'Mon**
10. **Crazy Kids**
11. **Warrior**
12. **Thinking of You**
13. **Only Wanna Dance With You**
14. **Wherever You Are**
15. **All That Matters (The Beautiful Life)**
16. **Gold Trans Am**
Kändmaa

**Kändmaa**, eestistatud perekonnanimi (endine Kändsimon).

Määratud Narva linna perekonnaseisuametniku otsusega 15. maist 1940 Johannes-Eduard Kändsimon'ile ühes abikaasa Olga-Elisabethiga ja laste Antsu ning Jaaniga. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kändmaa Eesti (NSV) piirides 9 mehel ja 5 naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379803/326588/page/12 RTL 1940, 50.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/K%C3%84NDMAA Nimede statistika
Artur Priimets

Varasemad nimed Arthur Freivald, Arthur Priimets (21. mai 1901 Helme mõis, Viljandimaa - 4. mai 1942 Sosva, Sverdlovski oblast), omavalitsusteenija, Tõrva linnasekretär.

Vanemad sepp Peeter Freivald ja Anna Marie Lemann (1869-1938).

Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakond 1923-1929, majandusteaduskond 1938-1940 (lõpetas), liiviklane alates 1924.

Osales Vabadussõjas, 1920-1923 Tõrva raamatukoguhoidja, 1927-1929 Tõrva linnavalitsuse raamatupidaja, alates 1929 linnasekretär, perekonnaseisuametnik ja vaeslastekohtu sekretär. Tõrva VTÜ (esimees alates 1932), Tõrva spordiseltsi "Sakala", KL Valga maleva Tõrva kompanii ja Tõrva NMKÜ liige.

Perekonnanimede kaitseregister nr. 29. Abikaasa alates 1932 Marta Mihkelson (1902-1944), poeg Ilmar (1935-2018), tütar Viive (1941-1944).

Arreteeriti 14. juunil 1941, mõisteti surma 4. märtsil 1942 (§ 58-13) ja hukati. Perekond küüditati.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376196/323427/page/4 RTL 1935, 20.
2. ↑ http://okupatsioon.ee/et/memento-1996/195-p3-1996 okupatsioon.ee

## Välislingid

* Geni
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Eesti tuletõrje leksikon lk. 374-375.

## Kirjandus

* Lõuna-Eesti tegelaste biograafiad, lk. 171.
Jaan Moks

**Jaan Moks** (**Ivan Moks**; 22. märts/3. aprill 1879 Tänassilma vald, Viljandi kihekond – 4. november 1940 Tallinn), riigikohtunik.

Riia Vaimulik Seminar 1900, Tartu ülikooli õigusteaduskond 1906-1911 (lõpetas), EÜS Ühendus.

Vene sõjaväes 1915-18, sõjaaegne sõjaväeametnik (1915).

Salmilaulja, Tallinna Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, tsiviilosakonna abisekretäri kt, kohtu-uurija kt. 1922-1923 Tallinna-Haapsalu Rahukogu tähtsamate asjade kohtu-uurija, 1923-25 alaline liige, 1925-35 Kohtupalati/Kohtukoja liige, alates 26. septembrist 1935 riigikohtunik.

* Valgetähe II klassi teenetemärk (20. veebruar 1939)

Abikaasa 1908-lahutatud 1922 Klavdija Bežanitskaja (1889-1979), alates 1925 abikaasa Ella Raudsepp (1882-1972).

Lapsed: Jaan Moks (1927-2002), Maie Ainsoo (1928-2019), Juhan, Ain
Joosep Aas

Joosep Aas VR II/3 (kuni 1937 Joosep Aaren; 9/21. november 1899 Solli talu, Võisiku vald, Viljandimaa - ), tööline, Vabadussõja veteran.

Vanemad Joosep Aaren (1871-1932) ja Marie Jams (1876-1924).

Kolga-Jaani kaitseliit detsembrist 1918, jaanuarist 1919 Viljandi vabatahtlike pataljoni ja Viljandi kaitsepataljoni, maist 1919 Sakala partisanide pataljoni jaoülem, rühmavanem, 23. märtsil 1919 sai Haanja mõisa all haavata. Nooremallohvitser detsembrist 1919. Detsembris 1920 vabastati teenistusest. Detsembris 1923 neljaks aastaks sunnitööle relva hooletust kasutamisest põhjustatud surm tõttu, Tallinna vanglas. VRVÜ Viljandi osakonna liige. Oktoobris 1933 mõisteti tapmise eest 15 aastaks sunnitööle, oli Viljandi vanglas. Suvel 1941 evakueeriti Leningradi viimiseks Tallinna, edasine teadmata. Hukkus Soome lahel?

II liigi 3. järgu Vabadusrist (diplom nr. 811, 1. september 1920: hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 10 märtsil 1919 a. Savioja küla all).

Abikaasa alates 1928 Ella Kuusik (1899-1982), tütar Linda.
Kaugver

**Kaugver**, eestistatud perekonnanimi (endine Karrofeld).

Määratud Rakvere linna perekonnaseisuametniku otsusega 29. detsembrist 1936 Andreas-Vilhelm Karrofeld'ile ühes abikaasa Olga-Lukinaga ja poja Raimondiga.

* Raimond Kaugver (1926-1992), kirjanik

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376280/323515/page/28 RTL 1937, 9.
Ants Kippar

**Ants Kippar** (eesnimi kuni 11. juunini 1935 Hans Arnold; 1/14. märts 1912 Tallinn - 21. jaanuar 1987 Stockholm), majandusteadlane ja pagulaspoliitik.

Isa Hans Kippar (1864-1922), ema Leena Koort (1868-1917). Tallinna Jaani kogudus.

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1931-1932, 1936-1937; kaubandusosakond 1933-1936 (lõpetas), Fraternitas Estica.

Teenis Eesti konsulaadis Danzigis, Eesti aukonsuli Hullis Thomas Arthur Good'i sekretär, 1939-1940 Majandusministeeriumi Kaubandusosakonnas. 1944 Rootsi. VEKO ja Rootsi Eestlaste Esinduse Rahvusliku Parempoolse Rühma liige, välis- ja kodumaa küsimuste komisjoni esimees. Alates 1978 Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskuse asutaja ja esimees.

Abikaasa Helgo Parts (1912-1986), tütar Maarja Mikiver (1939-2013).

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Album Esticum
* Geni
* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
* TLÜAR väliseesti isikud
* 105 aastat Ants Kippari sünnist
* Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamise Keskuse (EVVA) juhatuse koosolek, EFA.655.0.189910
Eesti Keel

1922-1940 Tartu linnas ilmunud Akadeemilise Emakeele Seltsi ajakiri.

Peatoimetajad: Julius Mark 1922-1923, Albert Saareste 1924-1931, Julius Mägiste 32-35, Johannes Voldemar Veski 36-40.

"Eesti keele ja eesti sugukeelte uurimine — sugukeeli arvesse võtmata ei ole eesti keele vähegi kaugemale ulatav, enam-vähem suurema väärtusega uurimine mõeldav — ei ole meil Eestis praegu kuigi soodsates tingimustes. Olgu tähendatud ainult, et meil näit. raamatukogud selles mõttes enam kui puudulikud on. Suur ei ole ka nende hulk, kes Eestis töötavad eesti keele ja eesti sugukeelte uurimise alal ja seega nende hulk, kes uut ajakirja kaastööga toetada võivad. Lõpuks ei tõota vist olla ka Eesti Keele lugejate ring kuigi suur. Selles kõiges ollakse teadlik. Kui aga siiski seda ajakirja juletakse hakata välja andma, siis seda lootuses tuleviku peale, lootuses, et töötingimused paranevad, et uurijate hulk kasvab, et lugejate ringkond samati kasvab, ja et Eesti seega jõuab kord hõimurahvaste hulgas seisukohale, millele teda ta kuulumine Soome-Ugri rahvaste peresse ja kulturiline ning riiklik iseseisvus jõudma kohustavad."

1922-1925 ja 1930-1936 ilmus 6 numbrit aastas, 1926-1929 ja uuesti alates 1937 8 numbrit (numeratsioon sisaldab kaksik- ja kolmiknumbreid). Alates 1932 trükiarv 400. 1925-1930 lisa "Eesti kirjakeele vanemad mälestised" iseseisva lehekülgede numeratsiooniga, kokku 364 lk.

"Algul annab end tunda kaastöö nappus, sest vähe on veel eesti keeleteadlasi, kes võiksid teaduslikus ajakirjas kirjutada. Selletõttu peavadki toimetuse liikmed Kettunen, Saareste ja Mark suurema osa ajakirjast ise täitma." Honorari maksmine kaastöö eest alates 1924. aastast.

1939. aastal (18. aastakäik) ilmus 8 numbrit, kokku 256 lk. Kaastöölisi 15, neist ülikooli õppejõude 7 (kelle hulgas üks välismaalane), teisi ülikooli lõpetanuid 5, üliõpilasi ja muid kaastöölisi 3. Kirjutisi 45, võõrkeelseid kokkuvõtteid 17, neist 2 inglise ja kõik ülejäänud prantsuse keeles.

Viimane Eesti-aegne number (3-4) ilmus 20. mail 1940. Toimetuse aadress Rüütli 24, Tartu. Kaksiknumbri hind 80 senti. Ilmus edasi Eesti NSV-s kuni aastakäigu lõpuni (nr. 7-8 trükkimisele antud 1. veebruaril 1941).

## Viited

1. ↑ Saatesõna. Eesti Keel, 1922, nr. 1, lk. 1.
2. ↑ A. Kask. Ülevaade AES-i 20-aastasest tegevusest. Eesti Keel, 1940, nr. 1-2, lk. 43.
3. ↑ "Eesti Keele" 1924. a. aruanne. Eesti Keel, 1925, nr. 3-4, lk. 84.
4. ↑ V. Niilus. „Eesti Keele” 1939. a. aruanne. Eesti Keel, 1940, nr. 1-2, lk. 53.

## Välislingid

* Digar
* Ester
Alfred Kallikivi

Alfred-Valdemar Kallikivi (10. november 1907 Peterburi – jäänud kadunuks Velikije Luki all jaanuaris 1943), arst

Isa Vilhelm-August Kallikivi (1869-1941), ema Adele Elisabeth Raugal.

Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1926-1932 (lõpetas, arst), farmaatsiaosakond 1932-1933. Frater esticus.

Arst Tartus (Tartu Ülikooli II haavakliiniku nooremassistent, Kaitseliidu Tartu maleva IV kompanii arst) 1932-1933, Tallinnas (Tallinna I haigla naistehaiguste osakonna volontäärassistent, Tallinna Ühise Haigekassa polikliiniku günekoloog) ja Nõmmel (vabalpraktiseeriv arst, Nõmme ambulatoorumi juhataja), alates 1936 Kärdla jaoskonnaarst ja Hiiu-Kärdla kalevivabriku arst, 1939 günekoloog Nõmmel, elukoht Õie 31 (1939).

Võetud reservi arvele eriteadlasena-arstina meditsiini alal 14. juunil 1939, määratud Lennuväe Baasi nooremarstiks riigiteenija-vabateenijana arvates 3. juuni 1940.

Abikaasa alates 1935 Linda Leontine Kangur (1917-1999), tütar Viivi Reet Koch 1936-2002).

Mobiliseeritud punaväkke, arreteeriti Velikije Luki all ja jäi teadmata kadunuks.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:304194/270951/page/136 Sõjavägede Ülemjuhataja käskkiri nr. 180 - 3. juunist 1940.
2. ↑ Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940-1960. 2000. Lk 189.

## Välislingid

* Album academicum universitatis Tartuensis

* Album Esticum

* Pekka Erelt: Hiiumaa arst patsiendile: „Kui taeva jõuad, siis vii Peetrusele terviseid!

* Geni

* Teenistuskiri
Henricus de Bixhøueth

Eestimaa vasall 13. sajandil.

Taani hindamisraamatu järgi kuulus talle neli küla Viru-Nigula kihelkonnas (Maum) Virumaal, kokku 55 adramaad. Neist Kuſcælæ oli eelnevalt ära võetud Albertuselt.

Kuſcælæ xii, hilisema Malla mõisa Kutsala küla
Mallula v, hilisem Malla mõis
Gundaſ xv, hilisem Kunda küla, mõis ja linn; kuulus 1287 Luderus de Becheshovede allvasallile Nicolaus de Cundisele, Cundiste pärusvaldus
Paydola xxiii, kuni 18. sajandini eksisteerinud Kunda mõisa küla (nimed Paidala, Paidla, 1716 Paide), 20. sajandil oli seal kohas uuesti asustatud Siberi-Liiva küla.
Veel esineb ta (Hinricus de Bixhovede) 1. juunil 1254 Tallinna piiskopi üriku tunnistajana ja 13. mail 1265 kuulub koos oma venna Heidenricusega nelja Eestimaa aadliku hulka, kellele Margareta tegi ülesandeks Toompea ja Tallinna piiri märkimise.

## Viited

1. ↑ https://www.sa.dk/ao-soegesider/billedviser?epid=17004022#123495,18115103
2. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691390\_00341.html Livl. U.B. I 1853 DXIX.
3. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392\_00036.html Livl. U.B. III 1857 CCLXX.
4. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691390\_00265.html Livl. U.B. I 1853 CCCXXXIX.
Ilmar Mällo

Ilmar Mällo (24. jaanuar/6. veebruar 1908 Tartu – 8. märts 1944 Vepsküla Narva lähedal), sõjaväelane (nooremleitnant, 1940).

Vanemad trükikoja omanik Jaan Mällo (1873-1945 ) ja Sophie Johanna Traks. Tartu Pauluse kogudus.

Hugo Treffneri gümnaasium, Sõjakooli aspirantide jalaväe klassi kursus raskekuulipilduja alal (lipnik, 1930), 1930-1932 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakond, vironus.

1929-1930 2. Soomusrongirügement.

Ärijuht. Kaitseliidu Tartu Maleva Üksiku Raskekuulipildurite Pataljoni pealik 1938-1940 (nooremleitnant, 1940).

Abikaasa alates 1933 Susanne-Marie Reinvald, tütar Urve Kenigsvalds.

1941 järelümberasujana Saksamaale, 20. eesti diviisi 45. rügemendi 1. pataljoni käsundusohvitser (untersturmführer), langes rindel.

## Välislingid

* Geni
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu
* Teenistuskiri (ERA.495.7.3456).
* Tartu Maleva Teataja, 15. veebruar 1940, nr. 4 (67), lk. 5.
Enar

**Enar**, Petserimaa perekonnanimi.

Pandud sundusliselt Slobodka valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 8. oktoobril 1921 Vassili Osipovile, tema naisele Grigori tütrele Annale, poegadele Vasilile ja Ivanile ning tütardele Agafjale, Jekaterinale, Marjule, Juuliele ja Jelenale.

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.2:90 Protokoll nr. 25.
Muhuste

**Muhuste**, eestistatud perekonnanimi (endine Janson).

Tahkuranna valla, Pärnumaal, perekonnaseisuametniku otsused 7. oktoobrist (RTL 1936, 88 ja 12. novembrist 1936 (RTL 1936, 103).

2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Muhuste Eesti (NSV) piirides 8 mehel ja 9 naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:372993/322409/page/7 RTL 1936, 88.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374262/322428/page/41 RTL 1936, 103.
3. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/MUHUSTE Nimede statistika
Demonta City

**Demonta City** is the fifth area in the game and the midway point. It is a grungy, rainy and dark city where the Puppet Devil's second in command rules over

## Stages

**Downpour Avenue:** Stage 578-594

**City Cemetery:** Stage 595-607

**Ruined Zoo:** Stage 608-623

**Hypno Manor:** Stage 624-649

**Frowntown Demonta:** Stage 650-677

**Museum of Death:** Stage 678-689

**Central City:** Stage 690-712

**Tower of the Demon Princess:** Stage 713-731
Kuldhaamer

**Kuldhaamer**, eestistatud perekonnanimi (endine Goldhammer, Goltgamer ja Kirber).

Määratud endise Valgjärve valla, Võrumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 19. veebruarist 1937 Jaan Goldhammer'ile ühes abikaasa Juuliga, August Goldhammer'ile ja Armanda Kirber'ile ning endise Konguta valla, Tartumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 25. maist 1937 Ivan (Juhan) Goltgamer'ile ühes abikaasa Leenaga. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides 5 mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376292/323510/page/27 RTL 1937, 20.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379926/326826/page/18 RTL 1937, 47.
3. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KULDHAAMER Nimede statistika
Einari

**Einari**, eestistatud perekonnanimi (endine Einborn).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 12. juunist 1940 Leopold-Johann Einborn'ile ühes abikaasa Emilie-Rosaliega, ühtlasi määratud Emilie-Rosalie Einborn'ile uueks nimeks - "Milja" ja Leopold-Johann Einborn'ile - "Mait".

Mait Einari (Leopold-Johann Einborn) oli kirjanik Gert Helbemäe isa.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/8 RTL 1940, 67.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/4 Ibidem, RTL 1940, 67.
Jakkai

**Jakkai**, eestistatud perekonnanimi (endine Johannson).

Määratud uueks perekonnanimeks Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 23. novembrist 1938 Arved-Herbert Johannson'ile ühes abikaasa Ainoga. Tuletatud sõnast 'jätkama'.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379038/325934/page/14 RTL 1938, 106.
2. ↑ https://www.geni.com/people/Arved-Jakkai-Johannson/6000000006849462439

## Välislingid

* Geni: Arved Herbert Jakkai (1911-1948)
* Geni: Aino Jakkai (1910-1997)
* okupatsioon.ee (Aino Jakkai)
Hürül

Petserimaa perekonnanimi.

Pandud sunduslikult perekonnanimeks Irboska valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 30. septembril 1921 Kovazlovo külas kokku seitsmele isikule.

Rünt [Gobio gobio (L.)].

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.1:163 Protokoll nr. 76.
2. ↑ http://bio.edu.ee/loomad/Kalad/GOBGOB.htm Eesti selgroogsed
24. veebruar

**24. veebruar**, kalendriaasta 55. päev. Vana kalendri järgi (1901-2100) 11. veebruar, rooma kalendri järgi VI päev enne märtsi kalende (VI Kal. Mar.).

Apostel Mattias (Juudas Iskarioti asendusliige, kaitseb alkohoolikuid, puuseppi ja rätsepaid, tunnus kirves; Harju-Madise kirik).

Regifugium (Rooma kuninga Tarquinius Superbuse põgenemine 510 eKr).

* 1918: Päästekomitee asub Tallinnas avalikult tegutsema ja võtab sündmuste juhtimise enda kätte.
* 1919: asutatakse Vabadusrist ja Eesti Pank.
* 1938: I Riigivolikogu valimiste esimene päev.
Metztacken

**Metztacken**, Eestimaa aadlisuguvõsa.

Metstaguse mõis (Metztacken) Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.

1387. aastal olid Jordan ja Euert Metzentake tunnistajad Rakveres.

Peamised valdused Imastu (Mönnikorb, alates 1447) ja Palmse (Palms, alates 1522), mõlemad Kadrina kihelkonnas Virumaal.

Viimane Metztacken, Rootsi ooberstleitnant Arend Dietrich von Metztacken, langes Landskrona piiramisel 1676. Tema õe Margaretha Dorothea kaudu läks Palmse mõis Pahlenitele.

Mestjakovid, Vene aadlisuguvõsa, võivad põlvneda 16. sajandil Venemaale küüditatud Tartu meeskohtunikust Christoph Metztackenist.

## Välislingid

* Pitserid ajalooarhiivis: Metstakenite pitserid
* Geni

## Kirjandus

* N. v. Essen. Metztacken. Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1933, detsember 1933, nr. 4. lk. 50-54. Digiteeritud
Lõvinurm

Endeemne Petserimaa perekonnanimi.

Võetud perekonnanimeks Panikovitschi valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 6. oktoobril 1921 Kiislova külas Dimitri poja Nikita ja tema naise, Semeni tütre Akulina poolt.

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.3:112 Protokollnr. 65.
Kurt Schreinert

**Kurt Schreinert** (16. juuli 1901 Brandenburg an der Havel, Preisimaa - 12. veebruar 1967 Göttingen), saksa kirjandusteadlane.

1921-1927 Berliini ülikool, dr. phil 1927, dr. phil. habil. 1939 (Greifswald).

Tartu Ülikooli saksa keele lektor 1929-1940, 10. juunil 1940 kinnitatud saksa keele, kirjanduse ja kultuuri professoriks (kõige viimane Eesti ajal kinnitatud Eesti professor). Oli 1940 suvel Saksamaal ja ei naasnud Eestisse.

1942 ja 1944-1945 teenis Saksa sõjaväes, 1945 venelaste käes sõjavangis, seejärel Göttingeni ülikooli dotsent, 1961-1966 professor. Theodor Fontane teoste väljaandja.

NSDAP (alates 1934) ja NS-Dozentenbundi liige, "denatsifitseeritud" 1946.

## Viide

1. ↑ https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=AKriigiteataja19400618.2.18 Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 50 – 10. juunist 1940 (RT 1940, 50, 472.)

## Välislingid

* Portree albumist "E. V. Tartu ülikooli õppejõud alates 1919. a."
* [1] Riigivanem Saksa raamatunäitusel [27. oktoobril 1935]. Uus Eesti, 28. oktoober 1935, nr. 41, lk. 1. Lektor Kurt Schreinerti ettekanne mainitud.

Katgooria:Tartu Ülikooli professorid
Geodeet

1935-1940 Tallinnas Eesti Geodeetide Ühingu väljaandel ilmunud maamõõte ja kultuurtehnika ajakiri. Ilmus kokku 24 numbrit. Kuni 1936 kuus, seejärel neli numbrit aastas (numeratsioon sisaldab kaksiknumbreid, 1937. aastakäik on üks neliknumber).

Vastutav ja tegev toimetaja insener Richard Lutsar (1935, 1. numbri vastutav toimetaja Jakob Lukats). Toimetuse aadress Koidula 23, Tallinn (1940).

Hakkas ilmuma 1935 sama pealkirjaga aastaraamatu asemel. Alates 1939 sisaldab ingliskeelseid resümeesid.

Viimane number, aprill-juuni 1940, nr. 2 (24) trükitud O.-ü. "Vaba Maa" trükikojas Tallinnas 11. juunil 1940.

Digiteeritud: https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud?id=13185
Lepavõsu

**Lepavõsu**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Panikovitschi valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 4. oktoobril 1921 Vilo (Zabolotje) külas Mihaili poja Ilja, tema naise, Sergei tütre Natalja, ja ema, Matvei tütre Aleksandra poolt.

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.3:84 Protokoll nr. 43.
Lõtino küla

**Lõtino küla**, Vilo vallas Petserimaal.

Asub Vilo II rajooni konstaabli tegevuspiirkonnas.

Lõtino küla iseloomustavad hundist tuletatud perekonnanimed. 28. septembril 1921 võtsid küla elanikud endile perekonnanimeks Hunt, Huntsaar, Vanahunt, Beloussov, Hundimägi, Suurhunt ja Hundisalu. Neist Vanahunt, Hundimägi, Suurhunt ja Hundisalu on Lõtino endeemsed perekonnanimed, mida pole võetud kusagil mujal Eestis.

## Viited

1. ↑ Marian Külaviir. Setude perekonnanimed. Akadeemiake, 2010, nr. 1, lk. 78-79.
2. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.1:220 Protokoll nr. 108.

## Välislingid

* Eesti kohanimeraamat
* Petserimaal Vilo vallas oleva Lõtino küla hingemaade kruntimise plaan
Clemens Esto

**Clemens Esto**, Eestimaa vasall 13. sajandil.

Taani hindamisraamatu lehel 45v on Keykeli kihelkonnas Vomentakæs Herbarthi ja tema vendade kohale punase tindiga kirjutatud pealkiri: *Conceſſoſ clementi eſtoni*. See tähendab, et pärast Taani hindamisraamatu koostamist ja puhtalt ümberkirjutamist on neilt nende alljärgnevad külad ära võetud ja antud Clemensi-nimelisele eestlasele:

* Kienkylæ xii (hilisem Vääna mõisa Kiia küla ja tühermaa, 1325 kuulus Hermannus de Bremele ja tema vendadele)
* Serueueræ x (hilisem Harku mõisa Sõrve küla, 1310-1343 Soreuerede pärusvaldus?)
* Liqua vii (hilisem Vääna mõisa Liikva küla, 1325 kuulus 4 adramaad Hermannus de Bremele ja 8 Likedele, Likede pärusvaldus)
* waſal v (hilisem Harku mõisa Vatsla küla, Watzelite pärusvaldus),

kokku 34 adramaad.

Clemens Estost põlvnevad kaks Eestimaa vasallisuguvõsa, mille vapil on hundipea: Liked ja Watzelid. Temast võivad Paul Johanseni arvates põlvneda veel Guldened, kuna Lehola mõisa Kulna küla on samal lehel tihedalt Vatsla järele kirjutatud (auf derselben Seite dicht neben Wasal genannt wird). Taani hindamisraamatu järgi kuulus Kulna (Guldan) 10 adramaad Gerarth de Angerile ja 10 oli endale haaranud Eilardus. Paul Johansen loeb Clemensit koos Hildælæmpæ, Asæ, Uillelempi ja Herman Osilianusega üheks viiest kindlalt eestlasest vasalliks (die sicher als Esten anzusprechen sind).

Clemensit on ajalookirjanduses regulaarselt mainitud eestlasest vasalli (eeldatavasti) erandliku ja notorioosse näitena. Algandmete puudulikkuse tõttu on sügavam käsitlus võimatu.

## Välislink

* Taani hindamisraamatu originaalsissekanne

## Kirjandus

* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 804-805.
Lepandi

**Lepandi**, eestistatud perekonnanimi (endine Krisenberg).

Määratud Narva linna perekonnaseisuametniku otsusega 13. juunist 1936 Erna Krisenberg'ile ja Nõmme linna perekonnaseisuametniku otsusega 14. detsembrist 1939 Leida-Lisette Krisenberg'ile (õed).

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374561/322516/page/13 RTL 1936, 54.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379205/325976/page/8 RTL 1940, 1.

## Välislink

* Ancestors of Andres and Indrek Valdre: Erna Lepandi (nr. 7)
Iru

**Iru**, eestistatud perekonanimi (endine Ihr).

Määratud Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 12. juunist 1940 Harald-Arthur Ihr'ele ühes abikaasa Mariaga. 1. jaanuaril 2020 Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/8 RTL 1940, 67.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/IRU Nimede statistika
Kuvasto

Eestistatud perekonnanimi (endine Kustavson al. Gustavson).

Määratud uueks perekonnanimeks Võru linna perekonnaseisuametniku otsusega 1. märtsist 1938 Herbert-Meinhard Kustavson'ile (Gustavson) ühes abikaasa Lindaga; ühtlasi määratud Herbert-Meinhard Kustavson'ile uueks nimeks - "Henn".

* Henn Kuvasto (1906-1985), arhitekt

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378378/325327/page/21 RTL 1938, 25
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:378378/325327/page/6 Ibidem, RTL 1938, 25.
August Allikmäe

**August Allikmäe** (kuni 23. veebruarini 1935 **August Veber**; 24. aprill 1898 Saru vald, Võrumaa - 19. november 1987), advokaat.

Vanemad Julius Veber (1873-1949) ja Katri Must (1869-1931).

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1921-1928 (lõpetas), EÜS Ühendus.

Vabadussõjas õppursõdur, 1929-1935 vandeadvokaadi abi, 1935-1941 vandeadvokaat Tallinnas.

Abikaasa Hilja Aug (1909-1985), poeg Ülo Allikmäe (1937-2018).

Maetud Rahumäe kalmistule 25. novembril 1987.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376197/323415/page/14 RT 1935, 21.

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
Lembitu (perekonnanimi)

**Lembitu**, eestistatud perekonnanimi (endine Koppelmann).

Ainult endises Nõva vallas Harjumaal pandud nimi. Nõva valla perekonnaseisuametnik määras 31. juulil 1936 uueks perekonnanimeks Kaarel Koppelmann'ile ühes abikaasa Annaga - "Lembitu" (RTL 1936, 66).

Kaarel (1887-1965) ja Anna Lembitu (sündinud Siilmann, 1897-1978) olid Risti koguduse liikmed.

1. jaanuaril 2019 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5
. Tõenäoliselt Lembitu-nimelisi isikuid peale ülalnimetatute pole olnud.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374574/322502/page/15
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LEMBITU Nimede statistika.

## Lingid

* Geni: Kaarel Koppelmann (eestindas - Lembitu)
* Geni: Anna Koppelmann (eestindas - Lembitu)
Johann von Dahlen

**Johann von Dahlen**, Äksi katoliku koguduse preester 16. sajandil.

Ta (ehrhafftige herr Johan von Dalle) oli 18. oktoobril 1532 Jurgen Vete (Vedu mõisast) ja Dietrich Weszleri (Elistvere mõisast) vahelise piirilepingu tunnistaja. Teda (ehrnn Johann von Dahlenn, kerckherrn tho Exs) on tunnistajana mainitud ka toompraost Laurennsz Volckersszami jt. vahekohtunike otsuses 8. oktoobrist 1534 Jhurgen Brackelli ja Elistvere Hanns Wrangelli tüli asjas.

## Kirjandus ja allikad

* L. Arbusow. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert. Dritter Nachtrag. Lk.40. Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik, 1911, 1912 und 1913. Mitau, 1914.
* Livländische Güterurkunden (aus den Jahren 1501 bis 1545), Riga, 1923. Nr. 563, lk. 334; nr. 625, lk. 373.
Eskusoo

**Eskusoo**, eestistatud perekonnanimi (endine Eskusson).

Määratud uueks perekonnanimeks endise Voltveti valla, Pärnumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 15. septembrist 1936 Mihkel Eskusson'ile ühes abikaasa Amanda-Johannaga ja laste Lehta ning Ainoga.

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374594/322534/page/15 RTL 1936, 81.
Amelungus

**Amelungus** (dominus Amelungus de Ample, sacerdos in Gerwia), esimene nimeliselt teadaolev Ambla katoliku koguduse preester (1253).

Kahe 23. septembril 1253 Amblas antud üriku tunnistaja; esimesega teatab Tallinna piiskop Thorkillus orduga sõlmitud kokkuleppest Järvamaa kümnise suhtes, teisega teatab saksameister Everhardus de Seyne maade loovutamisest piiskopile kümnise eest . Tunnistajatena järgnevad talle ürikuis Fridericus de Keitingen ja Lutherus de Embere, vastavalt Järva-Jaani ja Järva-Peetri koguduse preestrid. Kõigi kolme Järvamaa preestri puhul on ühtlasi tegu nende kiriku ja koguduse esmakordse teadaoleva mainimisega kirjalikus allikas ja nende isiku kohta pole muid andmeid.

## Viited

1. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691390\_00188.html Livl. U.B. I 1853 CCLVIII.
2. ↑ https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392\_00035.htm Livl. U.B. II 1857 CCLVIII, a.
Maisaar

**Maisaar**, eestistatud perekonnanimi (endine Moisar).

Määratud Narva linna Narva-Jõesuu jaoskonna perekonnaseisuametniku otsusega 14. märtsist 1937 Jaanus-Karl Moisar'ile ühes abikaasa Eliisabetiga ja laste Endeli ja Maimuga

* Jaanus Maisaar VR II/3 (1895-1971), sõjaväelane ja piirivalvur (veltveebel)
* Endel Maisaar (1922-1978), kunstnik

## Viide

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379375/326050/page/14 RTL 1937, 43.
Kajassaar

**Kajassaar**, eestistatud perekonnanimi (endine Kröönström).

Määratud endise Kõnnu valla, Harjumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 7. maist 1938 Adolf Kröönström’ile, ühtlasi määratud Adolf Kröönström’ile uueks nimeks - "Aadu".

* Aadu Kajassaar (1903-1978), koolijuhataja, õpetaja, purilendur

## Viited

1. ↑ RTL 1938, 46 (lk. 1911).
2. ↑ ibidem, RTL 38, 46 (lk. 1907).
Moliseja

**Moliseja**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Petseri valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil 28. oktoobril 1921 Saurovo külas Nikolai Fedotovi, Varvara Egorova, Marie Fedotova ja Ksenja Vassiljeva poolt.

## Viide

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.7:227 Protokoll nr. 147.
Kaalikas

**Kaalikas**, Virumaa Narvataguse perekonnanimi (endine Kalikov).

Selle nime võtsid enesele 22. juunil 1922 Väike Sagrivje külas endises Skarjatina vallas Stepan Afanassi poeg Kalikov ja tema perekonnaliikmed, kokku 11 isikut. Vrd. Voka mõisavalla, Jõhvi kihelkonnas Virumaal, perekonnanimega Kalikas.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.9:34 Skarjatina valla perekonnanimede teostamise seaduse teostamise komisjoni protokoll nr. 6a
2. ↑ http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Kaalikas&q=1 Onomastika
Maarjakõiv

**Maarjakõiv**, Petserimaa perekonnanimi.

Võetud Panikovitschi valla perekonnanimede seaduse teostamise komisjoni istungil Lõkova külas 4. oktoobril 1921 Jakobi tütre Fekla poolt. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga Eesti (NSV) piirides alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ http://www.ra.ee/dgs/\_purl.php?shc=EAA.5433.1.3:80 Protokoll nr. 40.
2. ↑ https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/MAARJAK%C3%95IV Nimede statistika

## Välislink

* Geni: Nikolai Maarjakõiv (seos Fekla Maarjakõivuga pole teada)
Elmelo

**Elmelo**, eestistatud perekonnanimi (endine Gregor).

Määratud Tartu linna perekonnaseisuametniku otsusega 29. aprillist 1936 August Gregor'ile ja endise Olustvere valla, Viljandimaal, perekonnaseisuametniku otsusega 15. septembrist 1936 Jaan Gregor'ile ühes abikaasa Tiinaga.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374534/322492/page/14 RT 1936, 39.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374595/322537/page/10 RTL 1936, 82.
Halliväli

**Halliväli**, eestistatud perekonnanimi (endine Reimann).

Määratud uueks perekonnanimeks endise Avinurme valla, Tartumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 2. märtsist 1937 Johannes Reimann'ile. 1. jaanuaril 2022 Eesti (NSV) piirides 6 mehel ja alla viiel naisel.

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376296/323516/page/14 RTL 1937,24.
2. ↑ https://www.stat.ee/nimed/pere/Halliv%C3%A4li Nimede statistika: Perekonnanime Halliväli statistika
Leo Päts

**Leo Päts** (23. juuni 1903 Pärnu - 16. juuni 1988), kohtu-uurija.

Konstantin Pätsi ja Helma Peedi (1878-1910) vanem poeg.

Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1921–1925 (lõpetas). 1927–1935 kohtuameti kandidaat, 16. märtsil 1935 nimetatud Harjumaa 1. jaoskonna kohtu-uurijaks (). Ametikoht ümber nimetatud 1. novembrist 1935 Tallinna 5. jaoskonna kohtu-uurijaks. Koos venna Viktor Pätsiga Kloostrimetsa nr. 90 talu omanik. Tallinna Issanda Muutmise koguduse liige.

1940. aastal põgenes Soome, alates 1944 elas põllutöölise ja aednikuna Rootsis. Avalikus elus ei osalenud.

Maetud Tallinna Metsakalmistule 18. oktoobril 1988.

Konstantin Päts on teda maininud kõnes IV Riigikogu 12. koosolekul 12. novembril 1929: "...ka minu vanem poeg on viis aastat ülikoolist väljas, ja ei ole üht pennigi teenida võinud, mitte sellepärast, et ta vaimuvaene oleks, vaid olukord on niisugune, et noortel juristidel teatud elukutsetel varem omale jalale asumiseks lootusi ja võimalusi ei ole."

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376199/323453/page/1 Riigivanema käskkiri nr. 244, RTL 1935, 23
2. ↑ https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1935/10/25/8 Kohtuministri määrus kohtu-uurijate jaoskondade ja nende tööpiirkondade korraldamise kohta (RT 1935, 91, 755).

## Kirjandus

* Johanna Päts. Kodu südames. Viimsi, Aade AV, 2013. Johanna Pätsi ja Leo Pätsi kirjavahetust, lk. 289-311.

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
* Soomes varjati sõja ajal Eesti presidendi poega
Erdmann Heinrich Gottlob Arzt

**Erdmann Heinrich Gottlob Arzt** (surnud 3/15. augustil 1802 Tartu), keemik, Tartu ülikooli esimene keemiaprofessor 1802. aastal.

Sileeslane. Tema sünniaeg pole teada. Kuna matusekõne järgi suri ta 35-aastaselt, peaks ta olema sündinud 1766. või 1767. aastal

Õppis Jena ülikooli filosoofiateaduskonnas (immatrikuleeritud 1793, dr. phil. 1801; promoveeritud in absentia tema kirjalikul palvel pärast Tartu ülikooli professoriks kutsumist).

Jena loodusuurijate seltsi liige alates 1793. Kirjutanud monograafia "Versuch einer systematischen Anordnung der Gegenstände der reinen Chemie" (Leipzig, 1795.) ja artikli "Ueber die Sprache der deutschen Chemie" (Almanach oder Taschenbuch für Scheidekünstler und Apotheker aus das Jahr 1795, S. 106-130.).

1790. aastail teenis Burcharti apteegis Tallinnas.

Taasasutatava Tartu ülikooli arstiteaduskonna korraliseks keemia- ja farmaatsiaprofessoriks kutsutud detsembris 1800, olles koos Martin Ernst Styxi ja hiljem juurde tulnud Daniel Georg Balkiga üks kolmest esimesest ülikooli taasavamise päevaks 21. aprillil 1802 ametis olnud arstiteaduskonna professorist. Kolis 22. aprillil 1802 Tartusse klaassepp van der Belleni majja, kuulutas välja loengud üldisest ja farmatseutilisest keemiast ning alustas oma korteris keemialaboratooriumi sisustamist. Vene õuenõunik.

Uppus 35-aastaselt Emajõkke. Maetud 7. augustil, matusekõne pidas professor Hermann Leopold Boehlendorff. "Meie igavikku läinud Arztil, kui me ka tema vaikse ja endassesüüvinud välisilme järgi teda tõeliselt melanhooliasse kalduvaks pidasime, ei olnud põhjust endale võetud eesmärkide ja lootuste täitumises kahelda."

Järgmised Tartu ülikooli keemiaprofessorid kuulusid filosoofiateaduskonna koosseisu.

## Viited

1. ↑ Mõnedes allikates esinev eesnimi "Philipp" on tõenäoliselt teadusliku kraadi *D. Phil* ekslik tõlgendus. Hödrejärv, op. it., lk. 18.
2. ↑ Hödrejärv, lk. 16.
3. ↑ https://www.ester.ee/record=b2122902\*est Ester
4. ↑ "Der Professor der Chemie, Arzt, liest in den durch den Anschlag bekannt zu machenden Stunden, über allgemeine und pharmacevtische Chemie." Anzeige der Vorlesungen, welche auf der Kayserlichen Akademie zu Dorpat vom 1. May bis zum 1. Julius des Jahres 1802 gehalten werden.
5. ↑ https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/27211/r\_est\_a\_13176.pdf?sequence=1&isAllowed=y Worte der Liebe und Teilnahme gesprochen am Grabe den Herrn Professors D. Arzt von D. H. L. Boehlendorff. Dorpat, 1802.

## Kirjandus

* Helvi Hödrejärv. Tartu ülikooli esimene keemiaprofessor Erdmann Heinrich Gottlob Arzt ja tema aeg. Acta Historica Tallinnensia, nr. 6, 2002, lk. 16-30.
Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku administraator

**Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku administraator**, 1953. aastal, pärast metropoliit Aleksander Pauluse surma, ülempreester Aleksander Jürissoni omandatud mittekanooniline tiitel.

Metropoliit Aleksander, kes oli juhtinud Eesti apostliku õigeusu kirikut kodumaal ja alates 1944. aastast paguluses, suri 18. oktoobril 1953 Stockhomis.

26. oktoobril 1953, päev pärast metropoliit Aleksandri matust, teatas Aleksander Jürisson New Yorgist, et metropoliit Aleksandri salajase otsusega 30. aprillist 1953 on ta nimetatud Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku administraatoriks ja asub oma ülesannete täitmisele 29. oktoobril.

Stockholmis tegutseva Sinodi hinnangul ei olnud metropoliidi otsus kiriku õigusega kooskõlas, kuna mistahes volitus saab kehtida ainult volitaja eluajal. "Kirik ei ole mitte kirikupea isiklik varandus, mille valitsemist ta saaks oma suva kohaselt edasi anda, ja pealegi veel salaja." 27. oktoobril 1953 otsustas Sinod jätkata kirikuvalitsuse ülesannete täitmist ja võtta ajutiselt oma peale ka kirikupea administratiivala ülesanded.

3. detsembril 1953 nimetas Konstantinoopoli patriarh Eesti apostliku õigeusu kiriku hooldajaks (locum tenens) Lääne- ning Kesk-Euroopa eksarhi, Thyateira peapiiskopi Athenagoras Kavadase. Peapiiskopi esindaja arhimandriit James Virvose ja sinodi vahel sõlmiti 13. veebruaril 1954. kokkulepe, milles Sinod tunnistas peapiiskop Athenagorase Eesti Apostliku Ortodoksse Kiriku Metropoliidi ajutiseks asetäitjaks, sinod jätkas tegevust peapiiskopi kõrval. See kokkulepe kinnitati peapiiskop Athenagorase poolt 8. märtsil 1954.

Aleksander Jürisson jätkas tegevust administraatorina, rõhutades, et ta on ametisse nimetatud kogu Eesti apostliku õigeusu kirikule (ka okupeeritud Eestis asuvale), mitte ainult selle paguluses olevale osale, nagu peapiiskop Athenagoras. Nii kutsus ta 11. septembril 1954 kokku ajutise nõuandva kogu ja tagandas 27. detsembril 1954 New Yorgi koguduse juhatuse.

Vaimulikkude ja koguduste deklaratsioonis 16. jaanuarist 1955 on öeldud, et
ülempreester Aleksander Jürisson ei oma administraatori tunnustust Konstantinoopoli patriarhilt, metropoliidi asetäitjalt ega vaimulikelt ja kogudustelt, sest preester-administraatori funktsioone ei ole kiriku põhimääruses ette nähtud.

14. oktoobril 1956 pühitseti Jüri Välbe Stockholmis Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku piiskopiks Ravenna piiskopi ametinimetusega.

## Kirjandus

* N. Hindo. Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku valitsemise õiguslikud alused ning seaduslik kord ja arvulised andmed ning isikuline koosseis paguluses. Jumala Abiga, 6. juuni 1954, nr. 2, lk. 5-12.
* N. Hindo. Administraatori küsimus Eesti Apostlikus Õigeusu Kirikus. Jumala Abiga, 24. detsember 1954, nr. 5, lk. 26-30.
* N. Hindo. Usulisi ja organisatsioonilisi aluseid ning seisukohti seoses piiskop Jüri pühitsemisega ja ametisse astumisega. Jumala Abiga, nr. 31, 21. aprill 1957, lk. 29-35.
Loodusevaatleja

1930-1939 Tallinnas (kuni 1936 Tartus) ilmunud populaar-loodusteaduslik ajakiri.

Vastutav toimetaja ja väljaandja Gustav Vilbaste (endise perekonnanimega Gustav Vilberg).

Ilmus kuus korda aastas, üksiknumbri hind 45 senti (1939). Toimetuse aadress Vase tänav 18-8 Tallinnas (1939).

Toimetuse asukoht muutus 1936 seoses toimetaja nimetamisega looduskaitseinspektoriks ja kolimisega Tallinna.

IX aastakäigu (1938) viimane number ilmus 6. veebruaril 1939, seejärel, 16. veebruaril 1939, ilmus Loodushoiu ja Turismi-instituudi ajakiri "Loodushoid ja Turism", mille tegev- ja vastutavaks toimetajaks sai Gustav Vilbaste.

Erinumbrid:

* 1931, nr. 5 Pühajärve erinumber
* 1936, nr. 4-5 Kose (Kose kihelkonna) erinumber
Ehalend

**Ehalend**, eestistatud perekonnanimi (endine Januska).

Määratud endise Kuremaa valla, Tartumaal, perekonnaseisuametniku otsusega 7. detsembrist 1936 Elisabeth-Alvine Januska'le, ühtlasi määratud temale uueks nimeks - "Ede".

## Viited

1. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374266/322416/page/18 RTL 1936, 107.
2. ↑ https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374266/322416/page/4 Ibidem, RTL 1936, 107.

## Välislingid

* Geni
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944