Bolyai Farkas

Bolyai 1816-ban

### Gyermekkora

Elszegényedett nagybirtokos családból származott. Édesapja, Bolyai Gáspár már csak szolgabírói állással és egy kisebb birtokkal rendelkezett, viszont híres volt gazdálkodói hozzáértéséről, és vidám, józan eszű, művelt férfiként tartották számon. Édesanyja, Pávai Vajna Krisztina egy domáldi kisbirtokot kapott hozományul, ezt örökölte később Bolyai Farkas.

1781-től a nagyenyedi kollégiumban tanult, ahol kitűnt különleges tehetségével. Rövid idő alatt megtanult latinul, görögül, héberül, románul, később németül, angolul, franciául és olaszul; kilencéves korában bármely témáról latin verset rögtönzött.

Felfigyelve tehetségére báró Kemény Simon fia mellé vette tanulótársnak és oktatónak, így 1788-ban a fiú Marosvécsre került a bárói kastélyba. Tanulótársában, az ifjabb Kemény Simonban hűséges barátra talált, aki később anyagilag is támogatta. 1790-től mindketten a kolozsvári református kollégiumban tanultak. Kolozsvári tanulóévei alatt kipróbálta a színészkedést, rajzolt és festett, de a festészetről gyenge szeme miatt orvosi tanácsra lemondott. 1795-ben Kemény Simonnal külföldi tanulmányútra indultak, 1796-ban Jénában időztek egy darabig. Itt anélkül, hogy beiratkozott volna az egyetemre, eljárt néhány előadásra, többek között Johann Gottlieb Fichte filozófiai előadásait hallgatta. 1796 októberében mindketten beiratkoztak a göttingeni egyetemre, Kemény Simon jogot tanult, Bolyai Farkas pedig matematikát. Göttingenben került baráti kapcsolatba Gauss-szal, akivel sokat beszélgettek a geometria alapjairól, és végül a német professzor bírta rá a magyar matematikust az Egyesült Földre költözésre.

### Politikai karriere

Bolyai 1805-ben kezdett el aktívabban foglalkozni a közügyekkel, rendkívüli matematikai tehetsége természetesen az Aranymetszés Pártba vonzotta. Ügyes manipulációkkal, machinációkkal és intrikákkal egyre magasabbra jutott a párt ranglétráján, míg 1811-ben megszerezte a pártelnöki széket, a rákövetkező évben 2%-ot szerzett az elnökválasztáson. Watt győzelme után Orsted miniszterelnök bevette kormányába mint oktatási minisztert, reformjai sikeresnek bizonyultak és rendkívül megnövelték népszerűségét.

A kormányt azonban gyakran belülről fúrta, ha érdekében állt, 1815 szeptember 10-én kormányellenes tüntetést szervezett, amiért menesztették pozíciójából. Az elnökválasztáson programjának középpontjában a hadikiadások csökkentése és a vállalkozások támogatása állt, az örökösödési adó kapcsán ugyanakkor kiváró álláspontot foglalt el és ügyesen taktikázott a felek között.

### Személyisége

Rendkívül intelligens, azonban opportunista jellem, egyetlen igazi szenvedélye a matematika. Élvezi a hatalmat, kiváló szervező és tehetséges szónok. Fizikailag is erős, edzett, gyakran párbajozik és minden reggel 5000 métert fut stockholm központi parkjában, illetve minisztersége alatt Központi Városban tette ugyanezt.

A nőkkel szerencsétlen, még sohasem tudott tartós kapcsolatot kialakítani. Gaussal személyesen is jó barátok, szenvedélye a whiskey és a póker.

### Programja

Hivatalba lépése utáni legfontosabb ügyének skandináv háború mielőbbi megnyerését, majd egy korrekt béke megkötését tűzte ki célul. A magyar államokkal egy háromoldalú gazdasági szerződést kötne, ugyanakkor kérdéses, hogy ezt a Nemzetgyűlés és a leendő kormány, vagy egy népszavazás elfogadná-e, ugyanis a soknemzetiségű Egyesült Földön a nacionalizmus ilyen nyílt formája számos későbbi destruktív eseménynek szolgálhatna orvosi lóul.

Az örökösödési adó tekintetében mindig ködösen fogalmaz, így álláspontja nem ismert. Az országot tengeri kereskedőállamként, gazdasági és technológiai nagyhatalomként képzeli el, a Kozmosz Raj néhány hadosztályát zsoldba adná. Az egészségügyet a körzeti kórházak befogadóképességének növelésével bővítené, az ehhez szükséges bevételeket adományokból és a külföldi kereskedelemből fedezné.

A tagállamok (dán, svéd, német) külpolitikai önállóságát csökkentené, így a saját külügyi konzulátusaikat megszüntetné, azonban belügyi önállóságukat növelné. Törvénytervezetet szeretne elfogadtatni a Nemzetgyűléssel, melynek értelmében minden egyesült földi állampolgár köteles lenne beengedni otthonába mindenkit, aki vizet kér és láthatóan nem valamilyen hátsó szándékkal teszi ezt. A Nemzetgyűlés létszámát megnövelné, gazdasági szempontok miatt a választásokat egyfordulóssá tenné, de preferenciális szavazást vezetne be, tehát a rendszer továbbra is konszenzusos alapon működne.

A Köztársasági Elnöki Rezidenciát átalakíttatná, Központi Város területét bővítené. A Dunai Együttműködés által tervezett Union-város ügyében lobbizna az Egyesült Föld mérnökeinek és építőmunkásainak igénybevételéért.