עמוד ראשי

אם אינך רואה את תוכן הענינים, אפשר ללחוץ על הכתובת הכחולה "הצגה" ותוכן הענינים יופיע

## ברוכים הבאים!

אתר זה משתמש בתכנה הדומה לזו של ויקיפדיה. באמצעות לחיצה על כל אחת מהכותרות בתוכן הענינים אפשר לדלג אל הפרק המתאים או אל טבלת מוצרי ההתנחלויות הנפוצים.

לחיצה על כל מלה או שורה המופיעה בכחול מעבירה אל דף ובו מידע נוסף.

למעבר אל הגרסה האנגלית לחצו כאן

```
*For English:* http://settlement-products.wikia.com

```

## מה זה ויקי מוצרי התנחלויות?

ויקי מוצרי התנחלויות הוא פרוייקט של תנועת גוש שלום. מטרתו היא לארגן בצורה שיטתית ומעודכנת ככל האפשר את המידע העומד לרשות הציבור על המפעלים והעסקים הפועלים בהתנחלויות מעבר לקו הירוק ועל המוצרים המיוצרים בהם.

בשנת 1996-97, זמן לא רב לאחר הקמת גוש שלום, פרסמנו מידע על מוצרי ההתנחלויות אשר נאסף בידי פעילינו. במשך השנים שחלפו מאז, זכה המידע הזה, עליו לא דרשנו לעצמנו כל זכות יוצרים, לתפוצה נרחבת - לא רק במהדורות הכתובות והמקוונות שפרסמנו בעצמנו אלא גם על ידי יחידים וגופים רבים אחרים. המידע הועתק והופץ בידי קבוצות שונות בתנועת השלום הישראלית הרחבה ובחו"ל, והוא אף הוקרא מעל במת הכנסת בידי ח"כ תמר זנדברג ממרצ.

* http://israblog.nana10.co.il/blogread.asp?blog=283767&blogcode=12617348
* http://mekomit.co.il

יותר מכך – בכמה הזדמנויות המתנחלים עצמם וחבריהם, בבואם להשמיע קריאה לתומכיהם לצרוך את מוצרי ההתנחלויות, השתמשו גם הם במידע שפרסם גוש שלום כלשונו, מלה במלה (כולל מספר טעויות כתיב...).

* http://www.kr8.co.il/BRPortal/br/P102.jsp?arc=52441
* http://www.news1.co.il/Archive/001-D-120449-00.html

### בנית הפרויקט

במהלך השנים חלו שינויים רבים במצב הכלכלי, הפוליטי והמשפטי בכלל ובהרכבם של המפעלים והעסקים הפועלים בהתנחלויות בפרט. מפעלים לא מעטים שהיו קיימים בהתנחלויות בשנות התשעים עברו מאז לתחומי הקו הירוק, או חדלו כלל מלהתקיים. כמה מהמקרים האלה זכו לפרסום נרחב באמצעי התקשורת. מקרים רבים אחרים לא היו ידועים כל כך. בחודשים האחרונים פעילינו החלו בבדיקה שיטתית.

יש להדגיש כי כל המידע המופיע כאן נאסף באמצעות פעילות התנדבותית
של פעילי גוש שלום – עמותה שלרשותה אמצעים ומשאבים מוגבלים ואשר (לידיעת הגברת שקד, שרת המשפטים) אינה מקבלת כל תמיכה ממשלתית - לא מאת ממשלת ישראל וגם לא מאת ממשלות זרות.

השתמשנו בתכנה של "ויקיפדיה" אשר זמינה ברשת לכל המעונינים לפתוח "ויקי" משלהם על כל נושא ותחום שהוא. תודתנו ל"ויקיפדיה" על שפתחה בפנינו אפשרות זאת. בתכנת הויקי, על כל מלה המופיעה בכחול אפשר להקליק ולהגיע לדף הכולל מידע נוסף.

* http://www.pcmag.com/article2/0,2817,2399582,00.asp
* http://www.wikia.com/Special:CreateNewWiki

ראוי לציין כי זהו פרויקט מתמשך, כאשר צוות מוצרי ההתנחלויות ממשיך בפעולתו. בעמוד זה אפשר לראות מידע על מוצרי התנחלויות נפוצים וקישורים למידע נרחב יותר על מפעלים ועסקים בהתנחלויות, המחולק לפי נושאים ולפי תחומי פעילות כלכלית, וכן מידע רלוונטי נוסף כגון חברות השוכנות בתוך הקו הירוק אך פעילות בשיווק הפצת מוצרי ההתנחלויות.

### מקורות ודרכי איסוף המידע על מוצרי ההתנחלויות

אל החומר אשר פורסם בידי גוש שלום בתקופת 1996-97 ואשר עודכן מאז מדי פעם התווסף מידע שוטף שנמסר לנו על ידי חברים ואוהדים שנתקלו במוצרי התנחלויות בחיי היום יום שלהם (תודנו מקרב לב לכל מי שעזרו באיסוף המידע).

במסגרת "ויקי מוצרי התנחלויות" אנו מביאים בהמשך קישורים למידע שנאסף על מפעלים שעזבו את מקומם בהתנחלויות ועברו לתחומי הקו הירוק, מפעלים שנסגרו כליל, ומפעלים שקיים סימן שאלה לגבי קיומם ומיקומם אותו לא הצלחנו להבהיר חד משמעית (נודה לכל מי שיוכל להשלים מידע בנושאים אלה).

בעבודתנו נעזרנו רבות במידע שכבר נאסף ופורסם בידי ארגוני שלום אחרים, במיוחד פרויקט "מי מרוויח מהכיבוש". אנו גם מודים ל"שלום עכשיו" על המידע כי חברת תיקי מודן סגרה את המפעל שלה בהתנחלות שקד.

* http://www.whoprofits.org/
* http://peacenow.org.il/content/modan

במהלך איסוף המידע התברר כי מידע רב ומגוון מתפרסם ברשת בידי המתנחלים עצמם. לא רק שמפעלים וחברות רבים מקיימים אתרים משל עצמם באינטרנט, ישנם שני מדריכים מקוונים העוסקים באופן ספציפי במפעלים ועסקים כלכליים בהתנחלויות - "דפי כתום" ו"קהילת עסקים שומרון, אריאל, בקעת הירדן, בנימין". בעריכת והצגת החומר במדריכים אלה ישנה הטיה אידאולוגית ברורה ובולטת לעין. עם זאת, מצאנו לנכון לעיין בהם לעיתים קרובות במהלך העבודה ולבדוק את הרישום לגבי מפעלים ועסקים שונים. אנחנו רואים רישום במדריכים אלה כעדות מהימנה למדי לקיומם ומיקומם של העסקים המופיעים בהם. ולהיפך – כאשר עסק עליו ידוע שהיה קיים בעבר בהתנחלות מסוימת אינו מופיע במדריכים שמפרסמים המתנחלים כיום, מהווה הדבר ראיה מהותית לכך שהעסק שינה את מיקומו או חדל לחלוטין להתקיים.

* http://www.shopil.co.il/
* http://www.dkatom.co.il/

בנוסף לאמור, אזורי תעשיה בהתנחלויות מפרסמים רשימות מפורטות של המפעלים הנמצאים בהם. במיוחד, אזור התעשיה ברקן מפרסם רשימה מפורטת וידידותית למשתמש של המפעלים הנמצאים בו, כולל תחומי עיסוקם, אנשי קשר ומספרי טלפון.

* http://www.shomron.org.il/\_Uploads/dbsAttachedFiles/mifalim(1).pdf

עם זאת, התברר כי רשימות אלה אינן בהכרח מעודכנות לחלוטין. כמה וכמה ממספרי הטלפון שמופיעים באתר אזור התעשיה ברקן מניבים הקלטה "המספר אליו הגעת אינו מחובר". במספר הטלפון של חברת הריהוט "בר כסאות/יוניטד סיטס" אשר שכנה בברקן ישנו מענה מוקלט המבשר לפונה כי החברה "עברה למשכנה החדש בתל אביב".
[
לבסוף יש לציין את התועלת הרבה שהפיק הצוות שלנו מדנסגייד, מדריך החברות המקוון של "דן אנד ברדסטריט" וכן מהפורטל המשפטי "תקדין" בו נמצא מאגר נרחב של פסקי דין בהליכים אזרחיים כולל כאלה בהם מעורבות חברות התנחלותיות. לא פעם נמצאו בשני המקורות האלה פרטים אשר החברות עצמן בחרו שלא לפרסם באתרים שלהן ובמידע שהם מוסרות לאמצעי התקשורת.

* http://www.dundb.co.il/prod9.asp
* http://www.takdin.co.il/

### איך לפנות אלינו לשאלות, תיקון טעויות, ומסירת מידע נוסף

מטרת הפרויקט שלהלן אינה לפגוע באיש אלא להעמיד לרשות הציבור מידע מדוייק ככל הניתן. המידע המופיע בפרוייקט נאסף ע"י מתנדבים ועל אף שעשינו מאמץ רב להימנע מטעויות, יתכן כי הוא אינו חף משכאלה. במידה וטעויות כלשהן יתגלו במידע, הן נעשו בתום לב וללא כוונת זדון.

כל המעוניינים/ות לתקן טעויות, להוסיף פרטים ו/או למסור מידע חדש יוכלו לעשות זאת בפנייה לכתובת המייל המופיעה מטה. אנו מתחייבים כי במידה והמידע החדש יתגלה כמהימן נתקן כל טעות ונוסיף כל מידע רלוונטי חדש, כדי לאפשר לכל משתמש/ת לקבל החלטות באופן עצמאי ומושכל.

פניות כאלה אפשר לשלוח במייל לכתובת:

* settlement.products@gmail.com

## ממצאים

### ממצאים: טשטוש והטעיה על מקום המפעלים

מפעלים וחברות רבים הנמצאים בהתנחלויות מנסים להסתיר או לטשטש את מקום המצאם - במיוחד מפעלים העוסקים ביצוא לחו"ל או מקיימים קשרים בינלאומיים אחרים. המידע המופיע באתרי האינטרנט של החברות, בפרסומות שלהן בעיתונות ועל אריזות המוצרים הוא לא פעם חסר או מטעה. מפעלים רבים מוסרים שתי כתובות, אחת בהתנחלות ואחת בתוך הקו הירוק, בצורה המקשה מאד לאתר את מיקומם האמיתי.

לריכוז הממצאים אפשר להקליק כאן:

* מפעלים/עסקים המוסרים שתי כתובות - בהתנחלות ובתוך הקו הירוק.
* מפעלים/עסקים התנחלותיים המסתירים את מיקומם בפרסומים, באתרי אינטרנט ו/או על גבי אריזת המוצרים

להלן מספר דוגמאות:

חברת יצור השמיכות "פריד" השוכנת באזור התעשיה ברקן מפרסמת רשימה מפורטת של חנויות ברחבי הארץ בהן נמכרת תוצרתה, אך בלי אזכור מקומו של המפעל בו מיוצרות השמיכות. כמוה נוהגות גם רשת הרהיטים "ביתילי", מפעל "כתר פלסטיק" וחברות נוספות.
חברת מוצרי החלב "משק צוריאל" משווקת מוצרים שבחלקם מגיעים מהתנחלות שדמות מחולה בבקעת הירדן וחלקם ממפעלים בגליל ובנגב, כאשר בחלק גדול מהמקרים אין שקיפות ואין אזכור של מקור המוצר על האריזה.

שיטת הטעיה נוספת היא הסוואת מקור המוצר תחת "קוד יצרן". כך למשל, חברת "ג'נרל מילס בע"מ", סניף ישראלי של חברה אמריקאית גדולה למוצרי מאפה, מייצרת את המותג "פילסבורי". על עטיפת המוצר "פילסבורי בראוניס - כדורים בטעם שוקולד"נמסרה כתובת החברה ברמלה בצירוף הכיתוב "מיוצר עבור ג'נרל מילס בע"מ רמלה על ידי קוד יצרן
SLGL"

באמצעות אתר אינטרנט שמפעיל משרד הכלכלה אפשר לפענח קודי יצרן מסוג זה, ולגלות כי במקרה הנדון מדובר במוצר שמקורו במפעל "של-גל-מזון בע"מ" הנמצא באזור התעשיה עטרות, בשטח מסופח במזרח ירושלים (למעשה, קרוב הרבה יותר לרמאללה מאשר למרכז ירושלים, ובמוקד עימותים רבים בין צה"ל לתושבים פלסטינים). אך גם אם הקוד ניתן לפיצוח, ברור כי תהום מפרידה בין מידע המנוסח בצורה כזאת על עטיפת המוצר לבין מחויבותה האלמנטרית של חברה מסחרית לספק לצרכן מידע אמין ושקוף על המוצרים שהיא מציעה למכירה.

* http://israelnewtech.gov.il/findManufacturerCode/Pages/default.aspx

כאשר מדובר במוצרי מזון נעזרנו לא פעם במיקומה של הרבנות הנותנת הכשר למוצר – מידע שהחברות חייבות לפרסם על האריזה אם ברצונן להגיע לצרכנים שומרי כשרות. יצאנו מתוך הנחה סבירה כי הרבנות הנותנת הכשר למוצר היא הרבנות במקום או באזור שבו יוצר המוצר (מלבד מוצרים בהכשר חרדי שהוא כלל-ארצי). הכשר שניתן על ידי רבנות אריאל, רבנות חברון, רבנות אזורית שומרון, רבנות בקעת הירדן וכו' הוא עדות מהימנה כי המוצרים מקורם בהתנחלויות הנ"ל. כך למשל על קופסת חומוס מתוצרת "אחווה" מופיעה כתובת בנס ציונה, אך ההכשר מרבנות אריאל מעיד על מיקומו של המפעל בו יוצר החומוס.

ההטעיה הבוטה ביותר בה נתקל הצוות נוגעת לתמרים - במיוחד תמרים מזן מג'הול, שהן ענף כלכלי מרכזי של ההתנחלויות בבקעת הירדן וחלק גדול מהן מיועדות ליצוא. כך למשל חברת "נהר הירדן" ("ג'ורדן ריבר") מפיצה תמרים מבקעת הירדן בקופסאות קרטון עליהן אין כל כיתוב בעברית ושום אזכור שהוא למקור התמרים. הכיתוב על קופסאות התמרים הוא באנגלית, לעיתים גם בשפות אירופאיות אחרות (גרמנית, צרפתית, ספרדית, איטלקית) ולעיתים גם בערבית. על חלק מהקופסאות של תמרי "נהר הירדן" מופיעות תמונות "אוריינטליסטיות" של רוכבי גמלים על רקע עיר אקזוטית עם צריחי מסגדים, דבר היכול ליצור אצל מסתכל שטחי רושם שמדובר במוצר מתוצרת ערבית. אבל בשיווק המוצר בישראל נוספת על הקופסאות מדבקה בעברית המציינת את מקור התמרים בבקעת הירדן, את שם בית האריזה (גילגל, תומר וכו') ואת הכשר רבנות בקעת הירדן.

לפרטים נוספים בנושא התמרים אפשר להקליק כאן:

* טבלה נלווית: תמרים

בניגוד לדוגמאות להלן ראוי לציין את השקיפות שנוקטת חברת "ששון לוינסקי" המפיצה פירות מיובשים מסוגים שונים, חלקם מתוצרת המפעל שלה בקרית גת וחלקם מבית האריזה בהתנחלות גילגל בבקעת הירדן. במקרה זה מקור הפרי מצוין בבירור על כל קופסא וקופסא, בצורה המאפשרת – לפחות לצרכן נבון הבודק את הכיתוב על האריזה – לודא את מקור המוצר בטרם הרכישה.

### ממצאים: מפעלים שעזבו את ההתנחלויות או נסגרו

בשנים האחרונות היו כמה מקרים בולטים של מפעלים שהיו ממוקמים בהתנחלויות (במיוחד באזור התעשיה ברקן) ועברו לתחומי הקו הירוק, לא פעם בהקשר של יצירת קשרים בינלאומיים ובמיוחד רכישת המפעל בידי חברה בינלאומית. בין אלה אפשר לציין את יינות ברקן, שעברה מאיזור התעשיה באותו שם אל קיבוץ חולדה; מנעולי ירדני שעברה מברקן לפארק התעשיות בר לב בגליל; מולטילוק שעברה מברקן ליבנה; בייגל אנד בייגל שעברה מברקן לצפת; ולאחרונה סודה סטרים שעברה מאזור מישור אדומים לנגב, לאחר נסיון בלתי מוצלח לקיים מסע תעמולה בכיכוב השחקנית סקארלט ג'והנסון, ובעקבותיה חברת הקוסמטיקה "אהבה" שהודיעה על מעבר מהתנחלות מצפה שלם אל קיבוץ עין גדי בתוך הקו הירוק.

מקרים אחרים שלא קבלו פירסום כוללים את אינטרקוסמא קוסמטיקה שעברה מאזור התעשיה עטרות לאשדוד; חברת איקו עיצובים לרהיטי ילדים ונוער שעברה מברקן למפעלים באשדוד ונשר; חברת "מ.ב.ט. - מעבדות ביולוגיות טבע" השייכת לענקית התרופות טבע ואשר הועברה ללא פרסום מאזור התעשיה עטרות לבית שמש; וחברת הטכסטיל "דלתא" אשר העבירה את המחסנים שלה מאזור התעשיה עטרות אל קיסריה. אל הנ"ל אפשר ככל הנראה להוסיף, כפי שהוזכר מקודם, את חברת הריהוט "בר כסאות/יונטד סיטס" המופיעה עדיין ברישומי אזור ברקן אך התקינה מענה טלפוני המודיע על מעבר לתל אביב.

לרשימה המלאה ראו כאן

* מפעלים/עסקים שעזבו את ההתנחלויות

מקרה בולט נוסף שלא זכה לפרסום עד כה: חברת "תה עדנים" אשר נוסדה ופעלה בשנותיה הראשונות בהתנחלות עפרה, "ספינת הדגל" של ההתנחלות האידאולוגית הדתית-לאומית. לפי מיטב המידע שהצליח הצוות לאסוף, החברה עברה בסביבות שנת 2002 מעפרה אל בית לחם הגלילית ומשם אל נצרת עילית. זאת בתקופת האינתיפאדה השניה, ובזמן בו החלה החברה לפתח פעילות עניפה מאד באירופה, במיוחד בצרפת וגרמניה.

רישומים שמצאנו ברשת מעידים על ההיסטוריה הארוכה של מפעל משחות הנעליים "מבריק תעשיות" שהוקם בשנות השלושים של המאה הקודמת בתל אביב, הפך להיות המפעל הגדול ביותר בתחומו בישראל ובמזרח התיכון בכלל ובלע 28 מפעלים מתחרים, והועבר לאזור התעשיה ההתנחלותי מישור אדומים – מה שהתגלה כברירה עסקית חסרת מזל שהסתיימה בסגירתו בתקופת האינתיפאדה השניה. בדומה לכך חברת "ממתקי אטלס", שהיתה בין החשובות ביצרני מסטיקים בישראל מאז שנות השבעים, עברה לאזור התעשיה עטרות במזרח ירושלים ושם נתקלה בקשיים עסקיים חמורים עם פרוץ האינתיפאדה השניה. בסופו של דבר התמוטטה החברה כאשר הציוד והמוניטין שלה נרכשו בידי חברת מסטיקס מבית שמש. מסמכי רשם החברות ופסקי דין של בתי משפט מספרים על חברות הטכסטיל אביר תעשיות טכסטיל, אביר תעשיות חוטים, סברילון טכנולוגיות חוטים והדורון שווק טקסטיל, אשר שכנו באזור התעשיה ברקן, נשזרו זו בזו, ניהלו מאבקי שליטה מסובכים ובסופו של דבר כמעט כולן פשטו את הרגל והגיעו לכינוס נכסים. אפשר להזכיר מידע שאותר על חברות התנחלותיות נוספות אשר הגיעו להתמוטטות, כינוס נכסים ומחיקה – ביניהן למשל אריה פלסט מאזור תעשייה מעלה אפריים, מי צורים מראש צורים שבגוש עציון, נגרית מתנחלי חברון בע"מ וכמה וכמה חברות נוספות.

לפירוט ראו כאן:

* מפעלים התנחלותיים שנסגרו או נעלמו

### ממצאים: "עבודה עברית" ועובדים פלסטינים

מאז 1967 מקיימת מדינת ישראל שליטה על הכלכלה הפלסטינית. מדיניות הפיתוח הכלכלי, המיסוי, המכסים, היצוא והיבוא מנוהלת בידי ממשלת ישראל על פי אינטרסים כלכליים של ישראל בכלל ושל חברות ישראליות בפרט, מבלי שלפלסטינים תהיה יכולת להשפיע. גם רצועת עזה ממנה מדינת ישראל "התנתקה" עדיין נכללת במסגרת "מעטפת המכס" ומהווה שוק שבוי אשר מן היצוא אליו מפיקות חברות ישראליות רווחים ניכרים. חלק מן התלות הכלכלית שכפתה מדינת ישראל על הפלסטינים היא המצב בו עובדים פלסטינים רבים נאלצים למצוא מקומות עבודה באזורי התעשיה ההתנחלותיים, ומשמשים שם כמקור לכח עבודה זול (גם אם לעיתים במשכורות גבותות יותר מאשר אצל מעבידים פלסטינים).

בשנים האחרונות מציגים עצמם המתנחלים כפטרוניהם של העובדים הפלסטינים. באופן קבוע, דוברי המתנחלים במערכת הפוליטית מקוננים על מר גורלם של פלסטינים העובדים בהתנחלויות ואשר עלולים לאבד את מקום עבודתם בעקבות צעדים כגון סימון מוצרי ההתנחלויות באירופה. אבל עיון במדריך "דפי כתום" אשר מתפרסם על ידי המתנחלים לצורך תקשורת פנימית בינם לבין עצמם מגלה תמונה הפוכה.

* http://www.dkatom.co.il/

עסקים רבים הפועלים בהתנחלויות מעידים על עצמם בהדגשה כי כמדיניות הם אינם מעסיקים עובדים ערבים. זאת בדרך כלל תחת הביטוי "עבודה עברית", ולעיתים בצורה בוטה יותר כמו "העבודה מתבצעת ע"י עובדים יהודיים בלבד". בין צורות הביטוי בהן מעידים על עצמם עסקים התנחלותיים שונים מצא הצוות שלנו "עבודה עברית!!!" (סימני קריאה במקור), "עבודה עברית מ-א' עד ת' ", "מיוצר בעבודה עברית באיכות גבוהה", "דורש/ת עבודה עברית? הגעת למקום הנכון!","אמינות, מסירות, שירות טוב ועבודה עברית", "שרות אדיב,עבודה עברית ומהלב" וגם בטויים פרדקסליים כגון "עובדה עברית, דובר צרפתית". ברור כי בקרב קהל היעד אליו מיועד המדריך הזה, עסק בו מועסקים עובדים יהודים בלבד וכמדיניות אין בו דריסת רגל לערבים מהווה מקור משיכה ללקוחות פוטנציאליים.

במסגרת המידע הצרכני המופיע כאן מצאנו לנכון לרכז בטבלה מיחודת את העסקים ההתנחלותיים המפרסמים ומתגאים ב"עבודה עברית".

* עסקים התנחלותיים המעסיקים יהודים בלבד כמדיניות מוצהרת

## הגדרות ורקע פוליטי ומשפטי

### מה זה התנחלות? מי הוא מתנחל? מי נכללים במידע שמופיע כאן, ולמה?

מאז 1967 המלים "מתנחל" ו"התנחלות" רווחות ביותר בשיח הציבורי והפוליטי במדינת ישראל. אולם יש ויכוח לגבי המשמעות המדויקת של המונחים האלה. לעיתים קרובות, המלה "מתנחלים" מתיחסת לאנשים בעלי השקפת עולם דתית לאומית-רדיקלית על גבול המשיחיות, אשר רואים התישבות ב"יהודה ושומרון" כמצווה דתית ולאומית עליונה, מימוש של הבטחה אלוהית, ואשר מתיחדים בהופעה ואורח חיים אופיני להם ושונה מאד מן המקובל בחברה הישראלית הכללית.

מבחינתנו, התנחלויות מהסוג הזה הן אחד ורק אחד מסוגי ההתנחלויות שהוקמו בשטחים הכבושים מאז 1967. ההגדרה שלנו, על פיה נקבע איזה מפעלים ועסקים יכללו בפרויקט שכאן: התנחלות היא כל ישוב אזרחי שנועד להתישבות אזרחים ישראלים בשטחים שאותם כבש צה"ל בחודש יוני 1967 ובהם מחזיקה מדינת ישראל עד היום. מתנחל הוא כל מי שגר בישוב כזה. ורלוונטי במיוחד למידע המופיע כאן – אזור תעשיה שנועד ליזמים ואנשי עסקים ישראלים ואשר הוקם באותם שטחים כבושים הינו אזור תעשיה התנחלותי.

איננו מתעלמים מכך שהמתנחלים אינם ציבור הומוגני. ישנם מתנחלים חילונים, ישראלים רגילים למדי, אשר נמשכו למקומות כמו מעלה אדומים או אריאל בעיקר בגלל הדיור שם הזוכה לסבסוד ממשלתי גדול; מתנחלים חרדים במקומות כמו ביתר עילית ומודיעין עלית אשר היו באותה מידה עשויים להגיע לערים חרדיות בתוך הקו הירוק, אילו הוקמו שכאלה; ומתנחלים מאנשי "תנועת העבודה" בבקעת הירדן ורמת הגולן המאורגנים בקיבוצים ומושבים. ישנם מתנחלים חילונים ומתנחלים דתיים, מתנחלים אידאולוגיים ומתנחלים בלתי אידאולוגיים, מתנחלים אלימים המפעילים בעצמם כח נגד שכניהם הפלסטינים ומתנחלים לא אלימים הסומכים על חיילי צה"ל שיפעילו כח בכדי לקיים התנחלויות בשטח כבוש.

אך המתנחלים כולם – יהיו מניעיהם האישיים אשר יהיו – שותפים בעצם עובדת ישיבתם בשטח למפעל ההתנחלויות. מטרתו הבסיסית והמוצהרת של מפעל ההתנחלויות היא לקבוע "עובדות בשטח", להנציח את שלטון ישראל בשטחים שנכבשו ב-1967 ולמנוע מהתושבים הפלסטינים בשטח הזה להקים מדינה עצמאית ולהיות עם חופשי בארצם – וזאת מבלי שתהיה שום כוונה להעניק להם אי פעם אזרחות ישראלית וזכות בחירה לכנסת ולממשלה המנהלים את חייהם. בכך המתנחלים כולם שותפים, בעצם עובדת ישיבתם בשטח, בהפרת החוק הבינלאומי האוסר על מדינה כובשת לישב את אזרחיה בשטח הכבוש. המתנחלים כולם שותפים בבנית וקיום מחסום המונע ממדינת ישראל ואזרחיה את האפשרות להגיע לשלום עם שכנינו הפלסטינים ועם מדינות ערב. למתנחלים כולם - יהיו מניעיהם האישיים אשר יהיו – יש חלק בהמשך התדרדרותה של מדינת ישראל אל עתיד של מדינת אפרטהייד, מדינה השקועה באינסוף מלחמות ושפיכות דמים ואשר מוקעת ומצורעת ברחבי העולם.

לא פעם שואלים אותנו "למה אתם שונאים את המתנחלים"? התשובה היא חד משמעית: איננו שונאים את המתנחלים. המתנחלים הם יצורי אנוש כמונו ואזרחים ישראלים כמונו. הם אוהבים את בני משפחותיהם לא פחות מאיתנו. כמו יצורי האנוש בדרך כלל, המתנחלים משוכנעים במלוא הכנות שמעשיהם ואורח חייהם הינם נכונים וצודקים. איננו שונאים את המתנחלים. אנו כן רואים אותם כמי שעושים מעשה פוליטי משמעותי ביותר בעצם ישיבתם בשטח כבוש. להשקפתנו, זהו מעשה מזיק ומסוכן ביותר לעתיד של כולנו (ובמיוחד לעתידם של המתנחלים עצמם!). אם המתנחלים יחדלו מן המעשה הפוליטי הזה, בו ברגע לא תשאר לנו שום סיבה לויכוח או עימות איתם.

ברישום כאן נכללים גם מי שיושבים פיזית בתוך הקו הירוק אך תורמים משמעותית לפעילות בהתנחלויות. למשל, רשת "שופרסל" שהיא רשת מרכולים ארצית אך משווקת תחת המותג שלה "שופרסל גרין" כמה וכמה מוצרים שמקורם בהתנחלויות, או משרד עורכי הדין מירון את סלמן הנמצא בתל אביב ומעיד על עצמו "משרדנו מתמחה בתחום המקרקעין בייחוד במחוז יהודה ושומרון. משרדנו בעל ניסיון רב בטיפול מול הרשויות המסדירות נכסים ביהודה ושומרון לרבות המנהל האזרחי".

### "חוק החרם"

בשנת 2011 נפל דבר במערכת הפוליטית והמשפטית במדינת ישראל. בשעת לילה מאוחרת ואחרי דיון סוער חוקקה הכנסת את החוק הידוע בשם "חוק החרם" על פיו נאסר על אזרחים ישראלים לקרוא לחרם על מוצרי ההתנחלויות. רק חרם על מוצרי ההתנחלויות נאסר, ולא שום קריאה אחרת לחרם.

מותר לאזרחים ישראליים שהם יהודים דתיים לקרוא לחרם על מסעדות לא כשרות (הרבנות הראשית לישראל ורבנויות הערים עושות זאת כל הזמן, בקנה מידה גדול ובמימון מקופת הציבור). מותר לתנועות חברתיות לקרוא לחרם על מוצרים שמחירם מופרז (כזכור מן המחאה החברתית הגדולה ב-2011). מותר לצמחונים וטבעונים לקרוא לחרם על מוצרים מהחי.

אפילו מותר לאנשי הימין הקיצוני לקרוא לחרם על אזרחים ערבים. ארגון מתנחלים המתקרא "ועד מתיישבי השומרון" עשה בדיוק כך לאחרונה, כולל פרסום רשימה מפורטת של שמות וכתובות של חנויות ערביות שאותן קרא הארגון להחרים – וזאת מבלי שרשויות אכיפת החוק במדינת ישראל ישקלו לנקוט נגדם צעד כלשהו.

* http://www.haaretz.co.il/blogs/misgav/.premium-1.2827062
* http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4710133,00.html

לעומת כל סוגי החרמות המותרים - קריאה לחרם על מוצרי ההתנחלויות, ואך ורק קריאה ספציפית זאת, נהפכה לעילה לתביעת נזיקין לפי חוקי מדינת ישראל.

גוש שלום מחשיב מצב חוקי וציבורי זה כבלתי הוגן וכפגיעה חמורה בחופש הביטוי של אזרחי ישראל. יחד עם תנועות וגופים רבים אחרים השתתפנו בהפגנות מחאה ברחוב לפני ולאחר חקיקת החוק ובהגשת עתירות לבג"ץ בהן ביקשנו את עזרת בית המשפט. לצערנו, שופטי בג"ץ הכזיבו את תקוותנו ולאחר מספר שנים של דיונים דחו את כל העתירות נגד "חוק החרם".

* http://zope.gush-shalom.org/home/he/events/1429200763
* https://www.facebook.com/GushShalom.Heb/posts/461237847250919
* https://www.youtube.com/watch?v=3NITH0QlgXA
* http://www.haaretz.co.il/news/law/.premium-1.2615120

בהתחשב במצב המשפטי הזה, מבהירה תנועת "גוש שלום" למען הסר כל ספק כי בפעולת איסוף המידע על מפעלים ועסקים בהתנחלויות ופרסומו בפרויקט "ויקי מוצרי התנחלויות" אין משום כוונה להשמיע קריאה לחרם על מוצרי ההתנחלויות. מטרת איסוף המידע ופרסומו היא לספק מידע צרכני מהימן ומדויק כמיטב יכולתנו, כדי לאפשר לצרכנים – כל אחד ואחת בנפרד – לקבל החלטה נבונה ומושכלת לפי שיקול דעתם האישי.

נכון לחודש מרס 2016 לא קיימת במדינת ישראל שום מגבלה חוקית ומשפטית על איסוף מידע צרכני ופרסומו. מקורם של המוצרים המוצעים למכירה על המדף הוא מידע צרכני מהותי ורלוונטי - לא פחות מהרכבם הכימי והתזונתי, תנאי העבודה של העובדים שיצרו אותם, השפעה של תהליך יצורם על הסביבה או על בעלי חיים, וגורמים אחרים הנחשבים בימינו כשיקולים צרכניים מהותיים. אי לכך, תנועת גוש שלום נוטלת את מלוא האחריות על איסוף ופרסום הנתונים המופיעים ב"ויקי מוצרי התנחלויות", כפעולה התנדבותית לתועלת הציבור.

## טבלה: מוצרי התנחלויות נפוצים

הערות:

1) ככל הידוע לנו, אין כל קשר בין חברת "תבואות בר" המופיעה ברשימה זאת והשוכנת באזור התעשיה ברקן בגדה המערבית, לבין חברת "תבואות" הנמצאת בקיבוץ מעלה החמישה בתוך הקו הירוק.

2) "מחלבת השומרון" המייצרת את "גבינות השומרון" אינה מפעל התנחלותי והיא שוכנת בבנימינה שבתוך הקו הירוק. המלה "שומרון" בשמה של המחלבה אינו מתיחס ל"יהודה ושומרון" כפי שהמונח רווח מאז 1967, כי אם לשימוש מוקדם יותר בו נקרא השם "שומרון" על אזור עמק חפר, חדרה ובנימינה.

הטבלה מופיעה גם כאן:

* מוצרי התנחלויות נפוצים