recursal/Fanatic-Fandom huggingface dataset:
Maizes Lauki

**Maizes Lauki** ir Dienvidzemes province kontinenta dienvidos. Šī province ir visdrošākā un mierīgākā dabas apstākļu ziņā. Nosaukumu tā ieguvusi no savas galvenās funkcijas - tuvu un tālu vietu apgādāšanas ar pārtiku, sākot no labības un beidzot ar delikatesēm. Katru dienu no šejienes iziet karavānas, kuras dodas uz visām kontinenta daļām.

Karavānu apsargāšana kādā dzīves posmā ir daļa no katra provinces vīrieša ikdienas. Šie Maizes sargi formē savas brālības un ģildes ar bagātām tradīcijām. Tas, kurš nav dažus gadus kalpojis Maizes sargos, nevar ieņemt nekādu nozīmīgu amatu, nevar cerēt izdevīgi apprecēties un saņemt citas priekšrocības dzīvē.

Lielāko postu provincei sagādā nevis militāri konflikti, bet gan bagāto un ietekmīgo grupu savstarpējā sāncensība un intrigas.
Meža vientuļnieki

**Meža vientuļnieki** ir mežļaužu vīriešu grupa, kas apdzīvo grūti pieejamas Mūžīgā Meža vietas. Tur viņi nododas meditācijai, filozofijai un cīņas mākslas pilnveidei. Retumis viņi savā vidū uzņem daudzsološus jaunekļus, kuriem tikusi paredzēta dižena nakotne.

Viens no Meža vientuļnieku filozofijas principiem ir preventīva trieciena došana. Apmācamie jaunekļi dažkārt tiek sūtīti uzbrukumā lielceļu laupītājiem, pirātiem un citiem ļaundariem. Tomēr arī tad viņiem jāpieturas pie noteikumu virknes - ko drīkst un ko nedrīkst nogalināt, apžēlot, iznīcināt.

Dažkārt tiek izveidota spēcīga dvēseļu saite starp skolotāju un audzēkni. Tā palīdz audzēkņiem ātri sasniegt dižus panākumus. Taču šai steigai ir arī cits iemesls - sasniegt iespējami daudz, pirms saite tiek pārrauta neilgi pirms meistara nāves.
Zvīņļaudis

**Zvīņļaudis** ir agresīva tauta, kas mīt okeānos apkārt Dienvidzemei. No fiziskā viedokļa viņiem ir četras līdz astoņas pēdas garš ķermenis ar asti un zvīņām, bet ar ķermeņa augšdaļu kā humanoīdiem. Vieni pētnieki uzskata viņus par primitīviem radījumiem, savukārt citi viņiem piedēvē augsti attīstītu civilizāciju.
Kaucējzirnekļi

**Kaucējzirnekļi** ir ar elementiem saistītas, inteliģentas un agresīvas būtnes Mūžīgajā Mežā, kuras Pirmā laikmeta sākumā mākslīgi radījuši indes milži. Šī radīšana notikusi, samaitājot un paverdzinot cildenos dziedātājzirnekļus, un tiek uzskatīta par neatgriezenisku. Pēc atbrīvošanās no indes milžu verdzības (2470 1L) kaucējzirnekļi nostiprinājuši savas pilsētvalstis un uzkrājuši spēkus, līdz 2612 1L uzsākuši asiņainu karagājienu pret pārējiem provinces iedzīvotājiem. Tikuši sakauti, tomēr ne iznīcināti. Turpmāk katra laikmeta sākumā, parādoties sasaistei ar jaunu elementu, kaucējzirnekļi devušies iznīcības pilnā karagājienā ar mērķi iekarot Mūžīgo Mežu.

## Ķermeņa uzbūve

Kaucējzirnekļi ir no četrām līdz 25 pēdām lieli zirnekļveidīgie, kas ievērojami līdzinās saviem mazliet inteliģentākajiem, bet augumā nedaudz mazākajiem senčiem - dziedātājzirnekļiem. Kaucējzirnekļiem tāpat ir astoņas kājas, astoņas acis un matiņi uz kājām, kas uztver vibrācijas. Arī "zaļās asinis," kas nodrošina ievainojumu sadziedēšanu (pat vēl ātrāk nekā dziedātājzirnekļiem), un spēja radīt tīklus (vēl lielākā daudzumā un vēl izturīgākus nekā dziedātājzirnekļiem).

Tāpat kā senčiem, piemīt vājums pret uguni, un ir jūtīgas dažas vietas galvas apvidū. Šos trūkumus novērš ar tehnoloģiskiem risinājumiem (kuri gan ievērojami atšķiras no dziedātājzirnekļu lietotajiem). Atšķirībā no senčiem, kaucējzirnekļiem piemīt veselīgi dzimstības rādītāji, kas ļauj izveidot milzu armijas karam vai nepārredzamus strādnieku pūļus celtniecībai.
Vērpējdziesma

**Vērpējdziesma** ir meditatīvs stāvoklis, kurā diženākie dziedātājzirnekļi savienojas ar bijušo, esošo un nākotnē sagaidāmo, ar visiem Mūžīgā Meža ļaudīm. To ir iespējams sasniegt tikai pēc daudzus gadus ilgiem treniņiem, un šī stāvokļa laikā vērpējzirneklis ir fiziski neaizsargāts, ievainojams. Vērpējdziesmas vienkāršotu versiju dziedātājzirnekļi ir iemācījuši dziedošajiem dziedniekiem.
Pērkona vaboles

**Pērkona vaboles** ir lieli, agresīvi un samērā inteliģenti kukaiņi, kas daudzkārt izmantoti karadarbībā. Šo kukaiņu galvenās priekšrocības ir ātrums, izturīgais ķermenis un spēja ārstēt savus ievainojumus. Atšķirībā no miermīlīgajām Dzelzs vabolēm, Pērkona vabolēm ir attīstīti spārni. Šie kukaiņi spēj sasniegt pat septiņu pēdu augumu. Tās ir noteikušas iznākumu vairākās kaujās. Nozīmīgākais trūkums ir tas, ka šīs vaboles patērē daudz pārtikas, un tādēļ neatmaksājas miera laikos uzturēt tās lielā skaitā. Savukārt militāriem agresoriem ir izdevīgi izaudzēt šo vaboļu armijas, iepriekš zinot savas agresijas laiku un upurus.

Pērkona vaboļu karš (1281 - 1299 2L) ir pirmais nozīmīgais militārais konflikts, kurš balstījies galvenokārt uz šo kukaiņu izmantošanu cīņās.
Mazākie brāļi

**Mazākie brāļi** ir organizācija, kas savā darbībā atdarina prestižo Detektīvu ģildi, tomēr veic noziegumu un noslēpumu izmeklēšanu par zemākām cenām. Tādējādi viņi ir iecienīti nabadzīgāko slāņu starpā. Tas viņiem ļāvis izveidot izlūku tīklu, iesaistot ubagus, cietumniekus un citas zema statusa personas. Vairākās sarežģītās lietās Mazākie brāļi ir pierādījuši savu pārākumu pār Detektīvu ģildi. Tomēr Detektīvu ģilde, izmantojot savus sakarus, ir novērsusi šīs informācijas plašu izplatīšanos.

Mazākie brāļi dibināti 20 gadus vēlāk par Detektīvu ģildi (461 4L), pēc tam, kad Šinaze pārtraucis sadarbību ar diviem saviem tuvākajiem partneriem. Viņi to uzskatījuši par nodevību un nodibinājuši paši savu organizāciju.

Viens no šiem organizācijas dibinātājiem - Zakzukirs - devies ekspedīcijā uz Jūras Zvaigzni un 473 4L atradis vienu no Skopā Kraukļa dārgumu krātuvēm. Tas ļāvis Mazākajiem brāļiem īsa laikā kļūt par nopietnu organizāciju visa kontinenta mērogā.
Province

Dienvidzemi veido divpadsmit lieli reģioni jeb **provinces**. Katra no tām aizņem plašu teritoriju. Lai gan vienas provinces ietvaros var ievērojami atšķirties dabas apstākļi, iedzīvotāju kultūra un citi faktori, tomēr pastāv arī vērā ņemama kopējā identitāte.

Provinces ir šādas:

1. Jūras Zvaigzne
2. Ziemeļu Salas
3. Saules Dārzs
4. Debesu Kalni
5. Mūžīgais Mežs
6. Ledus Dvaša
7. Uguns Jūra
8. Tērauda Nams
9. Maizes Lauki
10. Varavīksnes Krasts
11. Pusnakts Dzelme
12. Tumsas Tornis
Sarkanais Vilnis

**Sarkanais Vilnis** ir turīga zvejnieku, amatnieku un tirgotāju mazpilsēta Rietumzemes austrumu piekrastē, Senajā Krastā, dažus kilometrus uz dienvidiem no slavenā Jaunās Gaismas klostera. Pilsētiņā izveidojusies uz augstas klints un savu nosaukumu ieguvusi no šajā apvidū tapušās bardu dziesmas, kurā skaisti aprakstīta saullēkta izgaismotā jūra. Mūsdienās tā zināma saistībā ar divu ietekmīgāko ģimeņu nesaskaņām, kā arī ar plaša apjoma mākslas darbu viltošanu.

## Vadošo ģimeņu konfrontācija

Pretējās pilsētas pusēs atrodas divu senu ģimeņu saimniecības. Ziemeļu daļā ir Strazdu saimniecība, savukārt dienvidos - Mazozolu saimniecība. Konfrontācija sākusies, kad abu ģimeņu vecākie dēli sacentušies par kādas bagātu tirgotāju ģimenes mantinieces roku. Meitene apprecējusies ar Mazozolu jaunekli, kā dēļ Strazdu mantinieks izdarījis pašnāvību. Savukārt jaunais pāris dažas dienas pēc kāzām mīklaini gājis bojā. Abas ietekmīgās ģimenes vainojušas vienu otru sava mantinieka nāvē. Tā sākusies konfrontācija, kas turpinās vairākus gadsimtus. Tā izraisījusi intrigu un mahināciju pilnu vidi, kas (negatīvā veidā) spētu konkurēt pat ar lielpilsētas atmosfēru.

## Mākslas darbu viltošana

Kopš seniem laikiem Sarkanajā Vilnī darbojas vairākas amatnieku ģildes, kuru biedri ir vieni no labākajiem sava aroda meistariem Rietumzemē. Taču šīs ģildes slavenas ir ar to, ka specializējušās vērtīgu mākslas darbu un vēsturisku priekšmetu viltošanā.
Dižā zagļu ģilde

**Dižā zagļu ģilde** ir noziedznieku organizācija, kas darbojusies Pirmajā laikmetā (7259-8316 1L). Tā apvienojusi zagļus, laupītājus un mahinatorus no daudzām Dienvidzemes tautām. Kopš tā laika nevienai citai noziedznieku organizācijai nav izdevies atkārtot Dižās zagļu ģildes panākumus, lai gan mēģinājušas ir daudzas.
Tējas ceremonija

**Tējas ceremonija** ir sens Dienvidzemes rituāls, kuru piekopj, piesakot vai izbeidzot karus, slēdzot finansiālus darījumus vai arī veltījot savu dzīvi kādam augstākam mērķim. Rituāla saknes meklējamas Trešā laikmeta nogalē. Tas ietver stingri noteiktas kustības un frāzes, dalībniekiem sēžot lokā ap tējas trauku. Ir zināmi gadījumi, kad šo kustību vai frāžu neievērošana vai pārlieku brīva interpretēšana radījusi traģisku iznākumu veselām tautām.

Katra kultūra un sabiedrība izmanto savus tējas augus. Tiem var būt uzbudinošs, nomierinošs vai halucinogēns efekts.
Ūdensvīru Brāļu kari

**Ūdensvīru Brāļu kari** (652 - 662 2L) ir militārs konflikts Otrajā laikmetā starp Jūras Zvaigznes trijām ūdensvīru grupām. Šīs grupas apvienoja attiecīgi piejūras ūdensvīrus, upju un ezeru ūdensvīrus un apakšzemes ūdensvīrus. Konflikts sācies, kad nezināmi slepkavas vienā un tajā pašā dienā un stundā nogalinājuši visu triju grupu līderu mantiniekus. Katra no grupām to uzskatījusi par uzbrukumu no pārējām divām. Konfliktu saasinājis tas, ka, atbilstoši tradīcijai, visas trīs grupas sūtīja savus algotos slepkavas pie ienaidniekiem, lai atriebtos par sava troņmantnieka nāvi. Tādējādi katra grupa uzskatīja, ka pret viņiem vērstais uzbrukums, kuru šoreiz tik tiešām veica brālēni ūdensvīri, apliecina viņu vainu. Kā slepkavas izmantoti gan paši ūdensvīri, gan arī ķirzi.

Konflikts ildzis desmit gadus un ticis atrisināts ar cilvēku diplomātiskajām pūlēm. Septiņas dienas garais miera sarunu process noticis pie bagātīgi klātiem galdiem, no kuriem neviens nav baudījis ne kripatiņu, baidoties no saindētiem produktiem. Kopš tā laika ūdensvīri savu gadu sāk ar septiņas dienas ilgām dzīrēm. Tajās gan tiek ēsts no bagātīgi klātiem galdiem.

Pēc kara bijusi izpostīta ūdensvīru tirdzniecības sistēma. Lielu materiālo ieguldījumu tās atjaunošanā devuši provinces cilvēku vadoņi. Kopš tā laika pastāv ļoti cieša sadarbība starp ūdensvīriem un vairākām cilvēku grupām.
Rudzupuķe

**Rudzupuķe** ir Pirmā laikmeta cilvēku diplomāte (3079 - 3146 1L). Pēc tam, kad Dzelzs jaunava 3116 1L bija iekarojusi nozīmīgākās Jūras Zvaigznes valstiņas, Rudzupuķe veltījusi savas pūles, lai miermīlīgā ceļā apvienotu mazākās valstiņas un arī mazās tautas. Pēc Dzelzs jaunavas nāves viņa turpinājusi kalpot par Jūras Zvaigznes diplomātiskā korpusa vadītāju un darījusi to līdz pat savai nāvei 3146 1L.

Rudzupuķei bijusi ievērojama ietekme uz daudzu provinces iedzīvotāju dzīvi. Cita starpā viņa samazinājusi spīdzināšanas izmantošanu un necilvēcīgu attieksmi pret gūstekņiem, uzlabojusi sieviešu tiesības un veicinājusi dažādu barbarisku kultūras rituālu izskaušanu. Līdz pat mūža nogalei viņa bijusi nozīmīga autoritāte gan sabiedrotajiem, gan pretiniekiem.
Ugunsūdens

**Ugunsūdens** ir alkoholisks dzēriens, kura ilgstoša lietošana novājina personas sasaisti ar elementu. Ceturtajā laikmetā to nejauši izgudrojuši kvatori kā rūpnieciskās ražošanas blakusproduktu. Kad tikusi atklāta ugunsūdens negatīvā ietekme uz personas intelektu, fizisko veselību un sasaisti ar elementu, tas ļoti ātri stingri aizliegts visā Dienvidzemē.

Veiksmīgu cīņu pret ugunsūdens ražotājiem īstenojuši Mazākie brāļi. Kad šīs organizācijas vadoņa dēls gājis bojā šī dzēriena dēļ, organizācija uzsākusi cīņu pret tā ražotājiem un izplatītajiem. Tā rezultātā ugunsūdens Ceturtajā laikmetā bijis pieejams vien nelielā skaitā teritoriju un ar grūtībām.

Piektajā laikmetā to masveidā ražojuši un izplatījuši ašari, cenšoties novājināt pakļautās tautas. Tāpat viņi izmantojušas šo dzērienu vergu - gladiatoru cīņām. Vergi tikuši apreibināti, lai nejustu sāpes, un tad sūtīti arēnā viens otru nogalināt. Uzvarētājiem bieži vien nav pienākusies cita balva kā tikai papildus ugunsūdens deva.

Dažas mazās tautas izmanto ugunsūdens iepakojumus kā valūtu. Parasti šim mērķim tiek lietotas metāla bundžas. Tā rīkojas ar tās mazās tautas, kuru organisms šo dzērienu nepanes.
Smagais Āmurs

**Smagais Āmurs** (275 - 351 4L) ir cilvēku tautības kalējs Jūras Zvaigznē Ceturtajā laikmetā. Viņš bijis vienots ar uguns elementu, izmantojis savam darbam Debesu smēdi un tiek uzskatīts par provinces visu laiku diženāko kalēju. Viņa biogrāfiem nav skaidrs, kā šāda meistarība ir sasniegta laikmeta pašā sākumā, kad uguns elementa lietošanas prasmes vēl nav tikušas līdz galam izpētītas un noslīpētas.
Moh'a'moho

**Moh'a'moho** ('mūsu tautas sāpe' mežļaužu val.) ir agresīvas un asinskāras, no elementiem šķirtas radības, par kurām Zaļā mēra epidēmija Otrajā laikmetā (1313-1320 2L) transformējusi mežļaudis. Viņiem piemīt ļoti ātri refleksi, liels fiziskais spēks un reģenerācijas spējas. Vienīgā viņu vājība ir uzņēmība pret aukstumu un ledu.

Otrā laikmeta beigās neizskaidrojamā veidā moh'a'moho spējas ir pārņēmuši citu tautu pārstāvji, kurus sauc par moh'a'ker.
Assassin's Creed Fanon Wikia

"*Wir befinden uns in einem Krieg mit gefährlichen Gegnern, für ein Wort der Warnung bleibt nur selten Zeit. Deine Reflexe müssen dein Handeln bestimmen, das ist für uns meistens das einzige, was uns am Leben hält.*"
— François zu Amélie Baffour während ihrer Ausbildung.
**François Charles Aigle** (1764 – Unbekannt) war ein Meisterassassine der französischen Bruderschaft der Assassinen zur Zeit der Französischen Revolution. Als Sohn seiner Bauern aus Melun wurde er von Louis de Sainte-Maure in den Orden aufgenommen und ausgebildet.
Jahre später wurde François zu einer wichtigen Figur in der Französischen Revolution. Er wurde der Lehrmeister von Amélie Baffour und war mit ihr an vielen wichtigen Ereignisse der Revolution beteiligt, wie dem Sturm auf die Bastille zur Befreiung von Pierre Bellec.

 *Ein Assassine ist für sich selbst verantwortlich. Es liegt an dir zu entscheiden, welche Unschuldigen du rettest und welche nicht. Manchmal wird es Augenblicke geben, in denen du wählen musst, ob du einen im Stich lässt, um dein Ziel zu erreichen oder das Ziel vergisst und dadurch ein Leben rettest. Letztlich musst du allein mit deinen Entscheidungen leben. Nichts ist wahr, alles ist erlaubt. Merk dir diese Worte, denn sie bestimmen fortan dein Handeln und dein Leben.*

–– **François Aigle**

 * ....
* ....
* ....
* ....

 Du brauchst Informationen zum Assassin's Creed-Kanon? Dann besuche das **deutschsprachige Assassin's Creed Wiki**:
Zemes sargi

**Zemes sargi** ir areniešu zinātnieku un filozofu organizācija, dibināta ap 2900 1L. Tās sākotnējais mērķis ir Tērauda Nama piesārņoto ūdenstilpņu attīrīšana. Laika gaitā organizācija iegūst filozofiskāku ievirzi - rūpēties par Dienvidzemes apkārtējo vidi kā par dzīvu, vienotu organismu un atbrīvot to no dažāda veida piesārņojuma.
Pirāti

**Pirāti** ir bieža parādība Dienvidzemes piekrastē, mazākā mērā - iekšējos ūdeņos. Dažkārt tie izmantoti konfliktā esošu tautu savstarpējo rēķinu kārtošanā. Arī pašas pirātu grupas parasti ir savstarpēji naidīgas. Vairākkārt pirāti izveidojuši nocietinātas pilsētas, kas varējušas pastāvēt autonomi un nozīmīguma ziņā mēroties ar sava laikmeta nozīmīgākajām apdzīvotajām vietām.

## Vēsture

Senākās rakstītās liecības par pirātiem rodamas Dziesminieka piezīmes, kas datētas ar Pirmo laikmetu. Autors saka:

> "Ak, lielās bailes, kad jūru valdnieki
>
>

> Nāk šņākdami mūsu ciematos,
>
>

> Ar varu ņemdami, kas iepatīkas."
>
>

Otrajā laikmetā pirātisms kļūst par vairāku piekrastes tautu pamatnodarbošanos visā Dienvidzemē. Trešajā laikmetā izveidojas spēcīgas sabiedrības kustība pret pirātismu, un dažiem gadsimtiem šķiet, ka šī prakse varētu būt izzudusi. Līdz tā atgriežas ar nebijušiem mērogiem Ceturtajā laikmetā, pateicoties kuģniecības attīstībai, kas saistīta ar metāla kuģu izveidi un kuģa dvēsele izmantošanu. Jūras lauvas eposs liecina, ka kāda pirātu pilsēta, faktiski pilsētvalsts, savā kontrolē ieguvusi kuģi ar dimanta dvēseli. Tas ļāvis izveidot neuzveicamu floti, kura pusotru gadsimtu sirojusi Dienvidzemes rietumu, dienvidu un austrumu jūrās. Līdz Nogrimušās piramīdas kauja vairāku tautu apvienotajiem spēkiem izdevies gūt dārgu uzvaru, pārtraucot šo tumšo vēstures posmu.
Mūžīgais Mežs

**Mūžīgais Mežs** ir Dienvidzemes province kontinenta vidienē. Provinces pamatiedzīvotāji ir mežļaudis, kuru fiziskais izskats un kultūra ir daudzšķautnaināka nekā citām Dienvidzemes lielajām tautām.

Dažādās provinces daļās savas pilsētvalstis ierīkojuši inteliģentie un agresīvie kaucējzirnekļi. Viņu cildenie senči dziedātājzirnekļi sastopami vien trijās, stipri nocietinātās pilsētvalstīs. Provinces dienvidos atrodamas vairākas moh'a'moho pilsētas. Savukārt teritorijas rietumu piekrastē atrodas cilvēku pārvaldītā valsts Zaļā Zvaigzne.

 Ievērojamākie notikumi

### Pirmais laikmets

926 1L: cilvēki nodibina Dziedošo Bruņurupuci - sākums Zaļās Zvaigznes valstij

930 1L: ar piecu indes milžu nogalināšanu sākas Ugunskuru revolūcija

2470 1L: Rintavo mirst, atbrīvojot mežļaudis no indes milžu varas; Ugunskuru revolūcija beidzas

2612 - 2616 1L: Pirmais Kaucējzirnekļu karš

### Otrais laikmets

358 - 371 2L Otrais Kaucējzirnekļu karš

1281 - 1299 2L: Pērkona vaboļu karš starp vairākām Debesu Kalnu un Mūžīgā Meža valstīm

1313-1320 2L: Zaļais mēris, kura rezultātā rodas moh'a'moho

### Trešais laikmets

301 - 319 3L: Trešais Kaucējzirnekļu karš

### Ceturtais laikmets

240 - 268 4L: Ceturtais Kaucējzirnekļu karš

### Piektais laikmets

45 - 105 5L: Piektais Kaucējzirnekļu karš
Debesu smēdes

Debesu smēdes ir no agrīna Pirmā laikmeta saglabājušās kalves. Tās ir izkaisītas pa visu Dienvidzemi, un tajās var izveidot augstas kvalitātes metāla izstrādājumus. Daudzas apdzīvotas vietas ir izaugušas ap tām. Vairākkārt tās kļuvušas par iemeslu militāriem konfliktiem. Savukārt tajās veidotie ieroči ir augstu vērtēti, tādēļ bieži nolaupīti, nokļūstot no viena īpašnieka pie cita. Šie ieroči vienmēr kalpojuši kā statusa apliecinājums.
Dvēseles draugs

**"Dvēseles draugs"** ir drukātās preses izdevums Ceturtajā laikmetā (4003-4022 4L), kurā dažādu tautu pārstāvji, visbiežāk - cilvēki, meklējuši sev jaunas pazīšanās lietišķām vai romantiskām attiecībām. To izplatījuši Debesu tirgoņi, un kādā brīdī "Dvēseles draugs" bijis gaidītāks par visām pārējām viņu precēm. Izdevums pastāvējis tikai 19 gadus, tomēr ar savu novatorisko pieeju atstājis dziļas pēdas Dienvidzemes iedzīvotāju atmiņā. Saistībā ar to folklorizējušies vairāki sakāmvārdi, kas māca uzdrīkstēšanās nozīmi un to, ka labāk nožēlot izdarīto, nekā neizdarīto.
Debesu flote

**Debesu flote** ir Ceturtā laikmeta pazīstamākā dirižabļu flote, kas sastāvējusi no vairākiem desmitiem līdz pat diviem simtiem gaisakuģu. Debesu tirgoņi to izmantojuši tirdzniecībai visā Dienvidzemes teritorijā. Pateicoties savai neitralitātei konfliktos un ātrajiem gaisa kuģiem, Debesu flote bijusi gaidīta teju katrā apdzīvotā vietā.
Dedari

**Dedari** ir Dienvidzemes pamatiedzīvotāji, kuriem Trešajā laikmetā izveidojusies īpaša sasaiste ar gaisa elementu. Viņi ir apmēram sešas pēdas gari, zilādaini humanoīdi. Dedari sākotnēji apdzīvojuši Debesu kalnus. Visa viņu kultūra balstās uz debesu un zvaigžņu apjūsmošanu.

## Sabiedrība

Dedaru galvenais sabiedrības elements ir cilts, kas apvienojusies konkrēta mērķa sasniegšanai. Kad šis mērķis ir sasniegts vai atzīts par nesvarīgu, cilts locekļi pievienojas cita ciltij, parasti ar līdzīgu mērķi. Tāpat arī, rodoties jaunam izaicinājumam, no vienas vai vairākām ciltīm atdalās dedari, kas izveido jaunu cilti.

## Kultūra

Dedari krietni vairāk ciena gudrību nekā spēku. Sabiedrības struktūra ir galvenokārt pakārtota indivīdu intelektam, mazākā mērā - emocionālajam pienesumam un empātijai. Fiziskais spēks tiek attīstīts zemākajiem sabiedrības slāņiem, kuri nav atzīti par pienācīgi gudriem vai empātiskiem. Jau drīz pēc piedzimšanas bērni tiek vērtēti, cenšoties noteikt to stiprās puses. Intelektuāli apdāvinātākie bērni tiek apmācīti, lai kļūtu par līderiem un vadītājiem.

Iespējams, tieši dedari no visām kontinenta tautām piešķir vislielāko nozīmi sapņiem. Tajos viņi meklē atbildes uz sadzīviskiem un valstiskiem jautājumiem. Dedari bieži vien neapmierinās ar miegā redzamiem sapņiem, viņi mēdz izmantot meditācijas, vīraka elpošanu un citus paņēmienus, lai nokļūtu sapnī, kad vien tas ir vajadzīgs. Citu tautu pētnieki dažkārt norāda uz biežas šādas sapņošanas iespējamo bīstamību. Savukārt paši dedari apgalvo, ka tas var būt bīstami citām tautām, bet ne viņiem pašiem.
Nerātnie pavāri

**Nerātnie pavāri** ir Ceturtajā laikmetā (853 4L) dibināta organizācija, kas par savu mērķi pasludinājusi "pārpasaulīga prieka dāvāšanu garšas kārpiņām visā zemē." Organizācija savā pulkā uzņem Dienvidzemes vīriešus no dažādām tautām, kas sevi ir apliecinājuši kā izcilus amata meistarus. Lai kļūtu par biedru, ir jāiziet trīs iniciācijas posmi. Katrā posmā jāpierāda sava rakstura cildenums un arī jāpagatavo izcils ēdiens. Savu nosaukumu organizācija ir ieguvusi trakulīgās reputācijas dēļ. Tās biedri izturas vieglprātīgi pret vispārpieņemtajām morāles normām un pret uzskatiem par pareizu dzīvesveidu. Vienīgie principi, pie kuriem viņi stingri pieturas, attiecas uz ēst gatavošanu.

Sava starp tautu sastāva dēļ organizācija cenšas ievērot politisko neitralitāti. Nozīmīgākā atkāpe no šī principa varētu tikt attiecināma uz 2245 4L, kad Jūras Zvaigznes ūdensvīri apsūdzējuši nerātnos pavārus pārmērīgā sadarbībā ar Ērgļa Nama dedariem. Rezultātā organizācija ilgstoši zaudējusi piekļuvi vērtīgiem ūdensaugu un zivju resursiem.
Indes milži

Indes milži ir gigantiski radījumi, kas Pirmajā laikmetā bijuši sastopami Mūžīgajā Mežā. Viņu izcelsme nav skaidra. Zināms vien tas, ka indes milži radušies kādu šausminošu procesu rezultātā. Viņi bijuši vienīgās būtnes Mūžīgajā Mežā, kas spējušas samērā viegli sakaut meža milžus.

Kā vēstī Eposs par septiņām akmeņainā zemē kritušām sēklām, indes milžu galēja sakaušana bijis mežļaužu pravieša Rintavo pēdējais varoņdarbs, kuru piepildot, pravietis gājis bojā.
Laikapstākļu kontrole

Dažādās Dienvidzemes vietās un dažādos laikmetos ir izmantoti atšķirīgi paņēmieni, lai pavērstu **laikapstākļus** sev vēlamā veidā. Vairumā gadījumu šīs darbības veic ar ūdeni vai gaisu vienībā esošie. Īpaši attīstīta laikapstākļu kontrole bijusi Debesu flotes tirgoņiem.

Katrai provincei ir raksturīgas iezīmes laikapstākļu kontrolei. Piemēram, Jūras Zvaigznē esošajā Lietus salā atrodas Lietus obelisks, kuru salas iedzīvotāji izmantojuši gan pirātisku sirojumu veicināšanai, gan aizsargājot sevi no ārējiem draudiem.

Vēsturē ir bijuši gadījumi, kad laikapstākļu pārvaldītāji iznīcinājuši veselas flotes vai karapulkus. Indivīdi ar īpašām dotībām šajā sfērā allaž tikuši cienīti. Mazajās tautās viņi bieži kļuvuši par savas kopienas līderiem.
Harpijas

**Harpijas** ir spārnoti humanoīdi, viena no Jūras Zvaigznes mazajām tautām. Tās pārsvarā sastopamas provinces austrumos, mazāk civilizētajos reģionos. Vairums provinces iedzīvotāju uzskata harpijas par ļaunām būtnēm to zaglīgās dabas un neizprovocēto uzbrukumu dēļ.

## Sabiedrība

Harpijas veido kopienas uz brīvprātības principiem, sekojot stiprākajam. Kopienas līderi sauc par pārraugu. Lai gan pārraugs mēdz izturēties pret padotajiem pat tik slikti kā pret vergiem, tomēr harpijām tā ir norma.

## Kultūra

Daudzas harpijas kā veiksmes simbolu nēsā amuletu, kurš ir miniatūrs Mēness akmens atdarinājums. Šī objekta precīza atrašanās vieta cittautiešiem nav zināma. Tomēr tiek uzskatīts, ka tas kādā veidā ir harpiju kultūras centrālais objekts.

## Karošana

Šīm spārnotajām būtnēm tiek piedēvētas neparastas spējas sajust konfliktus. Vēsture ir pieredzējusi daudzus gadījumus, kad harpijas uzradušās jaunās vietās un uzbrukušas savstarpējo cīņu nogurdinātām pusēm. Tas ir grūti izskaidrojams, jo teju neviena no Jūras Zvaigznes civilizētajām tautām ar harpijām nesadarbojas un nesniedz tām informāciju par savu karadarbību.

Dažādu tautu pārstāvji vairākkārt ir apvienojušies harpiju medniekos. Tās ir grupas, kuras attiecas pret harpijām kā pret dzīvniekiem un kā tādus tos arī medī. Tomēr daži filozofi nosoda šīs grupas, jo tās rada precedentu, lai slikti izturētos pret mazajām tautām.

## Sadzīve

Harpijas spēj no galvas iegaumēt garus vēstījumus un stāstus. Nedaudzas Dienvidzemes tautas ir tādēļ izmantojušas viņas kā pasta kurjerus. Tomēr ne pret vienu sveštautiešu indivīdu vai grupu harpijām nav ilgstošas lojalitātes.
Senču kults

**Senču kults** ir daudzām Dienvidzemes tautām pastāvoša prakse atcerēties un godināt savus aizgājējus. Tas var izpausties, piemēram, kā piemiņas zīmju uzturēšana, svētku svinēšana kapsētās vai senču sasniegumu un nopelnu mācīšana jaunajai paaudzei.

Jo dziļāk attiecīgajā sabiedrībā iesakņojies senču kults, jo lielāka ir neiecietība pret kapu, piramīdu un mirušajiem veltīto pazemes pilsētu izlaupītājiem.
Debesu ķirzakas

**Debesu ķirzakas** ir lieli, diezgan inteliģenti lidojoši reptiļi, kurus Dienvidzemes tautas izmanto kā transporta dzīvniekus. Pastāv dažādas šo dzīvnieku pasugas. Vairums no tām tiek izmantotas transportam, nevis karadarbībai. Karam tiek lietotas lidojošās pērkona vaboles. Turklāt šīs lidojošās ķirzakas ir diezgan miermīlīgas.

Atšķirīgas tautas iecienījušas atšķirīgas debesu ķirzaku pasugas. Ir samērā grūti kontrolēt tādas pasugas pārstāvi, kura nav pieradusi pie attiecīgās tautas saimniekiem.
Dziedošais Bruņurupucis

**Dziedošais Bruņurupucis** ir nocietināta pazemes pilsēta, kas bijusi Zaļās Zvaigznes galvaspilsēta no 926 1L līdz 2616 1L. Tā sastāv no Kara (karošanas), Tīruma (saimniecības), Dziesmas (kultūras), Gudrības (zinātnes) un Ceļveža (pārvaldes) rajoniem, kā arī no Tirgus rajona un vairākiem dzīvojamajiem rajoniem.

Kara rajonā atrodas ieroču noliktas un masīvas smēdes, kurās ieroči, bruņas un mašīnas tiek veidotas. Tīruma rajonā tiek glabāta un apstrādāta pārtika, pilnveidotas kulinārijas, lopkopības un zemkopības prasmes. Dziesmas rajons izceļas ar nepārtrauktu skanīgumu, sacensībām, rotaļām un dziesmām.
Moh'a'ker

**Moh'a'ker** ('daudzu tautu sāpe' mežļaužu val.) ir no elementiem šķirtas, tomēr fiziski apdāvinātas un pārsvarā agresīvas būtnes, kuras sākotnēji ir mākslīgi radītas no dažādu tautu pārstāvjiem, bet vēlāk radījušas pēcnācējus savas "sugas" ietvaros. Pastāv daudzi moh'a'ker veidi, katram no tiem ir savas priekšrocības (spēks, ātrums, reģenerācijas spēja, elpošana zem ūdens, saasināti jutekļi un tamlīdzīgi) un savi trūkumi (pastiprināta ievainojamība pret uguni, aukstumu, skaņu, noteiktiem metāliem un tamlīdzīgi).

Pirmie moh'a'ker ir Zaļā mēra laikā (1313-1320 2L) no mežļaudīm radušies moh'a'moho, kuriem piemīt spēks, ātrums un reģenerācija, kā arī uzņēmība pret aukstumu un ledu. Otrā laikmeta beigās parādījušies citi moh'a'ker, piemēram, Plēsoņu Zemes iedzīvotāji Jūras Zvaigznē. Pastāv teorijas, ka daži zinātnieku grupējumi centušies radīt perfektus moh'a'ker, kuriem nebūtu nekādu vājību, tomēr tas tā arī nav izdevies.

Sabiedrība pārsvarā ir neiecietīga pret moh'a'ker viņu agresivitātes, kā arī dažādu vēsturisku iemeslu dēļ. Tomēr dažiem moh'a'ker veidiem raksturīgs, ka viņu fiziskais veidols ļoti maz atšķiras vai vispār neatšķiras no sākotnējās "mātes" tautas fiziskā veidola. Tādos gadījumos moh'a'ker var gadu desmitiem dzīvot savā "mātes" tautas sabiedrībā un neradīt aizdomas.
Dvēseļu grāmatas

**Dvēseļu grāmatas** ir leģendās pieminēti teksti, kas katram to lasītājam sniedz atšķirīgu informāciju, atbilstoši viņu nolūkiem un sagatavotības pakāpei. Daļa respektējamu pētnieku vispār nopietni apšauba šādu priekšmetu esamību. Savas šaubas viņu pamato ar to, ka pergamentiem vai papirusiem nevar piemist apziņa un griba, kas nepieciešamas, lai komunicētu ar lasītājiem.

Tomēr šādas leģendas ir visai biežas. Vienas no tām stāsta par dvēseļu grāmatu lielo lomu sara magas apguvē. Bet citas apgalvo, ka šīs grāmatas ir pieejamas daudziem Ledus bruņiniekiem.
Ērgļa Nams

**Ērgļa Nams** ir dedaru lidojošā pilsēta (faktiski pilsētvalsts) Jūras Zvaigznes dienvidaustrumos. Tā atrodas uz Saulrieta Meža ziemeļu robežas. Pilsēta nodibināta Trešā laikmeta sākumā.

## Kultūra

Ērgļa Nama dedari visā Jūras Zvaigznē tiek uzskatīti par godājamiem ļaudīm. Viņi rūpīgi apkopo provinces tautu tradīcijas un zināšanas. Dedari bieži dodas "lauka misijās," lai iegūtu zināšanas no citiem provinces iedzīvotājiem.

Dažkārt tehnoloģiski augstu attīstītie dedari iejaucas dabas norisēs, kad tās novirzās no pareizā kursa. Viņi mēdz ierobežot pārlieki lielu plēsēju savairošanos mežos, dzēst bīstamus meža ugunsgrēkus vai cīnīties pret slimībām augu vai dzīvnieku pasaulē. Aiz cieņas pret citām provinces tautām dedari šīs darbības saskaņo ar to tautu, kura apdzīvo attiecīgo teritoriju.

Ērgļa Nama dedariem patīk krāšņas rotaslietas, kas simbolizē sauli.

## Tirdzniecība

Drīz pēc dibināšanas Trešajā laikmetā pilsēta kļuvusi par vienu no galvenajām provinces tirdzniecības vietām līdztekus Zelta Bākai. Ceturtajā laikmetā Ērgļa Nams kalpojis par Debesu tirgoņu galveno bāzi Jūras Zvaigznē. Lai gan Ērgļa nama dedari tirdzniecību neuzskata par vienīgo un galveno savas esības jēgu, kā to dara ūdensvīri, tomēr ūdensvīri dedaros allaž saskatījuši draudu.
Ašari

**Ašari** ir vieni no Dienvidzemes pamatiedzīvotājiem. Piektais laikmets ļāvis viņiem kļūt par Dienvidzemes dominējošo tautu, kas vienā vai otrā laika posmā ir valdījusi pār ikkatru kontinenta tautu.

No fiziskā aspekta ašari ir apmēram piecas ar pusi līdz sešas pēdas gari, slaidi humanoīdi ar tumši pelēcīgu ādas krāsu un sarkanīgām acīm.

## Karošana

Ašaru armija ir slavena ar saviem jātniekiem. Viņi izmanto milzīgās zemes ķirzakas, kuras nav pārāk ātras, tomēr spēj panest smagas bruņas, kas tās padara gandrīz neievainojamas.
Kiti maskas

**Kiti maskas** ir saulrietnešu veidotas koka maskas, kuras apstrādātas ar vienu vai vairākiem elementiem un ar slepenām zināšanām, dodot to valkātājam ievērojama priekšrocības cīņas laukā vai medībās. Lai gan pilnu masku potenciālu spēj izmantot tikai paši saulrietneši, tomēr tās ir iekārojamas dažādu tautu starpā. Kiti maskas ir viens no saulrietnešu galvenajiem tirdzniecības produktiem.
Dzidrais ezers

**Dzidrais ezers** atrodas Jūras Zvaigznes vidienē. Tā ir provinces ūdensvīru visievērojamākā vieta. Ezera dzelmē atrodas Dzidrā ūdens pilsēta, par kuras iedzīvotājiem nepiedzimst - tie tiek izvēlēti no krietnākajiem cilšu pārstāvjiem. Pilsēta ir ieturējusi neitralitāti gan Ūdensvīru Brāļu karos, gan visos citos tautas iekšējos konfliktos. Tikai retajam cittautietim atļauts ieiet Dzidrā ezera ūdeņos, nemaz nerunājot par pašu pilsētu.

Šajā ezerā tiek ļoti ierobežota zvejošana. Lai gan zivju un ūdens dzīvnieku netrūkst, tie var tikt ķerti tikai īpašām vajadzībām. Ūdensvīri saka, ka viņi labāk mirtu badā nekā necienīgi zvejotu Dzidrajā ezerā.
Dziedātājzirnekļi

**Dziedātājzirnekļi** ir ar elementiem saistītas, inteliģentas un cildenas būtnes Mūžīgajā Mežā. Šie milzīgie zirnekļveidīgie sazinās ar skanīgām dziesmām. Pirmā laikmeta pašā sākumā viņi dāvājuši savas zināšanas un dziedināšānas spējas mežļaudīm, tādējādi ļaujot rasties dziedošajiem dziedniekiem. Taču drīz indes milži samaitājuši lielāko dziedātājzirnekļu daļu, padarot viņus par vardarbīgajiem kaucējzirnekļiem. Pēc indes milžu iznīcināšanas dziedātājzirnekļi centušies izārstēt savus samaitātos brālēnus, bet nesekmīgi.

## Ķermeņa uzbūve

Dziedātājzirnekļi ir no četrām līdz 20 pēdām lieli zirnekļveidīgie ar astoņām kājām un astoņām acīm. Kājas ļauj ātri skriet pa zemi un veikli kāpt pa kokiem vai citām vertikālām virsmām. Redze pēc dabas ir vāja, taču ķermenī integrētie tehnoloģiskie uzlabojumi to ir padarījuši daudz labāku. Ievērojama fiziskā priekšrocība ir "zaļās asinis," kas ļauj ātri sadziedēt ievainojumus. Tīklu veidošanas spēja ir noderīga gan cīņā ar ienaidnieku, gan dažādos celtniecības projektos. Ārējo ausu trūkumu kompensē gan daudzie matiņi uz kājām, kas uztver vibrācijas, gan arī tehnoloģiski risinājumi dzirdes uzlabošanai.

Dziedātājzirnekļi no dabas ir jūtīgi pret uguni, taču šo trūkumu daļēji kompensē dažādi tehnoloģiskie risinājumi, piemēram, ārējās bruņas. Līdzīgā veidā - ar adaptīvām bruņām - tiek aizsargātas arī nedaudzas jūtīgās vietas galvas apvidū. Vislielākais fiziskais trūkums ir zemie dzimstības rādītāji. Pirmā laikmeta sākumā indes milži samaitājuši lielāko daļu dziedātājzirnekļu, padarot viņus par agresīviem kaucējzirnekļiem. Tie, kuri pārvarējuši šo degradāciju, guvuši dzimstības līmeni izraisošus ģenētiskus bojājumus (kaucējzirnekļi necieš no šādas problēmas).

## Sabiedrība

Pastāv trīs dziedātājzirnekļu pilsētvalstis - Ledus Tīkls ziemeļos, Saules Tīkls dienvidos un Rītausmas Tīkls austrumos. Pirmajā Kaucējzirnekļu karā iznīcināta ceturtā un nozīmīgākā, rietumos bijusī dziedātājzirnekļu pilsētvalsts - Zināšanu Tīkls.

Katras pilsētvalsts priekšgalā ir Lielā māte. Savas dienas viņa lielākoties pavada noslēpumainā, sapnim līdzīgā stāvoklī - vērpējdziesmā. Būdama šajā stāvoklī, Lielā māte dziedot, klausoties un sapņojot saplūst ar pagātni, tagadni un nākotni, ar visiem Mūžīgā Meža ļaudīm. Taču šajā laikā viņa ir fiziski neizsargāta. To izmantojuši kaucējzirnekļi, Pirmajā Kaucējzirnekļu karā nogalinot Gudrības Tīkla Lielo māti un sagraujot viņas valsti.

Faktisko pārvaldīšanu katrā pilsētvalstī veic Septiņas gudrās mātes.
Saules staru savācēji

**Saules staru savācēji** ir revolucionāra tehnoloģija, kas ļauj izmantot saules enerģiju apgaismojumam, siltumapgādei un citām funkcijām. Tā izgudrota Trešajā laikmetā (211 3L) Lielajā Gudrinieku salā, lai gan tiek uzskatīts, ka lielāko daļu pētniecības un eksperimentu veikuši Varavīksnes Mistēriju skolas zinātnieki, kurus pie sevis pārvilinājusi Jūras Zvaigznes tikko dibinātā zinātnes iestāde. Šis gadījums iezīmējis sākumu ilgstošajai sāncensībai starp Lielo Gudrinieku salu Jūras Zvaigznes provincē un Varavīksnes Mistēriju skolu Varavīksnes Krasta provincē.
Ugunskuru revolūcija

**Ugunskuru revolūcija** ir tautas masu pretošanās kustība Mūžīgajā Mežā no 930 1L līdz 2470 1L. Tā sākusies, kad 930 1L cilvēki no Zaļās Zvaigznes kopā ar lieliem mežļaužu spēkiem pie Padebešu upes ietekas Gaismas upē sakāvuši piecus indes milžus un viņu "līķus" sadedzinājuši. Par revolūcijas simbolu kļuvušas Sudraba māsas - trīs cilvēku karavadones.
Divpadsmit dižkoki

Mūžīgā Meža provincē atrodas **Divpadsmit dižkoki** - Dienvidzemes augstākie koki, kuru saknes caurvij pazemi, bet lapotnes sniedzas vairāk kā tūkstoš pēdu augstumā. Tiek uzskatīts, ka katrs no tiem ir kādā īpašā veidā saistīts ar kādu no divpadsmit kontinenta provincēm. Precīza šīs sasaistes daba ir aizmirsta. Tomēr ceļinieki no tuvām un tālām Dienvidzemes vietām dodas uz savai provincei atvēlēto koku, it īpaši laikā, kad jāpieņem svarīgs lēmums. Daudzās tautās valda uzskats, ka katras krietnas personas pienākums ir vismaz vienu reizi mūžā apmeklēt savas provinces dižkoku.
Dzelzs bruņurupucis

**Dzelzs bruņurupucis** ir Ceturtā laikmeta lielākais no metāla darinātais kuģis. Tas tika izveidots kā simbols Dienvidzemes tautu kopīgajai cīņai pret pirātu dominanci kontinenta rietumu, dienvidu un austrumu jūrās. Dzelzs bruņurupucis vadīja vairākus veiksmīgus uzbrukumus pirātu flotēm. Kulmināciju cīņa starp pirātiem un Brīvo ūdeņu alianse sasniedza Nogrimušās piramīdas kauja (3618 4L). Tās laikā alianses spēki sakāva pirātu flotes, ieņēma un iznīcināja viņu salu pilsētvalsti. Dzelzs bruņurupucis gāja bojā, un līdz ar to arī vairāki nozīmīgi varoņi, kas atradās uz tā klāja.

Kādu laiku pēc kaujas atklājies, ka uz kuģa tikušas pārvadātas lietas ar ievērojamu materiālo vērtību. Tās sākuši meklēt dārgumu meklētāji. Tomēr tiek uzskatīts, ka viņiem nav izdevies atrast precīzu kuģa atrašanās vietu. Viens no meklētākajiem kuģa dārgumiem bijusi kāda ierīce, ko sauc par Bruņurupuča sirdi. Runā, ka tā esot absorbējusi sakauto pretinieku kuģu spēku, kļūdama stiprāka ar katru uzvaru. Gan kvatori, gan arenieši un ašari šo unikālo iekārtu meklējuši bez panākumiem.
Elementu slēģi

**Elementu slēģi** ir mehānismi, kas aizsargā durvis no neatļautas atvēršanas. Lai durvis atvērtu, jāuzmin slēģa piedāvātā mīkla, kuras atrisināšanai jāveic darbības ar attiecīgo elementu. Ja netiek veikta pareiza darbība, iedarbojas slazds, kurš var pat nogalināt. Īpaši sarežģīti slēģi izmanto divus vai vairāk elementus, tādējādi ir nepieciešami divi vai vairāki indivīdi, kas vienoti ar elementiem. Persona, kas nav vienota ne ar vienu elementu, teju vienmēr ir pilnīgi bezspēcīga savos centienos atdarīt aizsargājamās durvis.

Elementu slēģus Otrajā laikmetā (916 2L) izgudroja divi Varavīksnes Mistēriju skolas audzēkņi, kuru vārdi ir vēsturei zuduši, sodot viņus par kādu nodarījumu. Sākotnēji slēģi bijuši pieejami tikai ļoti šaurām, ar minēto skolu saistītām aprindām. Tomēr kāds students atklājis slēģu uzbūves mehānismus plašākām masām. Par to viņš, iespējams, nogalināts.
Jūras Zvaigzne

**Jūras Zvaigzne** ir Dienvidzemes rietumu province. Tās galvaspilsēta Zelta Bāka atrodas provinces vidus daļā, piekrastes teritorijā.

## Ģeogrāfija

Provincei ir robota krasta līnija ar daudzām mazām un lielākām saliņām, ar līčiem un alām. Ziemeļos atrodas tās lielākā sala - Lietus sala. Tā ir vairākkārt lielāka par pārējām nozīmīgākajām salām, kā, piemēram, Lielo Gudrinieku salu dienvidos.

Jūras Zvaigznes vidienē atrodas tās dziļākā iekšējā ūdenstilpne - Dzidrais ezers.

Nozīmīgi kalni atrodas vienīgi provinces austrumos - uz robežām ar Saules Dārzu un Debesu Kalniem.

## Iedzīvotāji

Jūras Zvaigznes dienvidus apdzīvo saulneši. Šī tauta nodarbojas ar medniecību, no medījumiem iegūto produktu apstrādi un tirdzniecību. Galvenais saulnešu valstiskais veidojums Jūras Zvaigznē ir Saulrieta Mežs.

Uz Saulrieta Meža ziemeļu robežas atrodas Ērgļa Nams - lidojoša dedaru pilsēta. Tās iedzīvotāji ir pazīstami gan ar savu godīgumu, gan arī interesi par citu tautu kultūru un vēsturi. Tāpat arī viņi nodarbojas ar tirdzniecību.

Lielākie provinces tirgotāji ir ūdensvīri. Viņu apmetnes ir izkaisītas pa visu Jūras Zvaigzni. Tās atrodas gan pie jūras, gan pie upēm un ezeriem, gan arī pie pazemes ūdenstilpnēm.

Zem provinces austrumu kalniem atrodas Brīvais Kritiens - zemes mehu pazemes pilsētvalsts. Viņi ir pazīstami ar lielu vēstures dārgumu uzkrāšanu. Savukārt citi zemes mehi, kas apvienojas klanu grupā ar nosaukumu Akmens Kurmis, ir izkaisīti pa visu provinces teritoriju un pārsvarā tiek daudz mazāk cienīti par Brīvā Kritiena iedzīvotājiem.

Provinces galējos ziemeļaustrumos, kalnainā reģionā atrodas Plēsoņu Zeme. Šo nocietināto un izolēto valstiņu apdzīvo moh'a'ker - ar īpašām spējām apveltīti ļaudis. Teju visi provinces iedzīvotāji baidās un izvairās no viņiem.

## Ievērojamākie notikumi

### Pirmais laikmets

3121 1L: Dzelzs jaunava pirmo reizi vēsturē apvieno visu Jūras Zvaigzni

4089 - 4128 1L: Ledus karš starp Jūras Zvaigzni un Ziemeļu Salām

7412 - 7953 1L: Sudraba dunču darbības laiks

### Trešais laikmets

185 3L: Izveidots izglītības un pētniecības centrs Lielajā Gudrinieku salā

211 3L: Saules staru savācēju izveidošana Lielajā Gudrinieku salā

### Ceturtais laikmets

2455 - 2495 4L: Zvaigžņu zagļu kontrolētu politiķu valdīšana pār provinci

### Piektais laikmets

3857 - 3899 5L: Asiņainā Piekūna karagājieni, pakļaujot visas Jūras Zvaigznes tautas
Mēness mednieki

**Mēness mednieki** ir saulrietnešu mednieku grupa, kas spēj iegūt enerģiju un labākus refleksus un maņas no mēness, sevišķi no pilnmēness. Tomēr līdz ar to viņi lielā mērā zaudē ieguvumus no saules, kas piemīt viņu tautiešiem. Sākotnēji šo grupu pārējie mednieki uzņēmuši ar aizdomām, tomēr vēlāk nolemts - ir labāk, ja gan dienā, gan naktī kāds var doties medībās. Daži pieredzējuši mēness mednieki kļūst par savas cilts lepnumu.
Laikmets

Laikmets ir garš posms Dienvidzemes vēsturē, kas ilgst vairākus gadu tūkstošus. Katra laikmeta sākumā daļa iedzīvotāju ieguvusi vienotību ar kādu elements. Tāpat arī katrā no laikmetiem kāda tauta ir guvusi sevišķas dāvanas attiecībā uz elementiem.

Pirmais laikmets ļāvis iegūt vienotību ar zemes elementu. Šī laikmeta īpaši apdāvinātā tauta ir arenieši.

Otrais laikmets ļāvis iegūt vienotību ar ūdens elementu. Šī laikmeta īpaši apdāvinātā tauta ir dzelkšņi.

Trešais laikmets ļāvis iegūt vienotību ar gaisa elementu. Šī laikmeta īpaši apdāvinātā tauta ir dedari.

Ceturtais laikmets ļāvis iegūt vienotību ar uguns elementu. Šī laikmeta īpaši apdāvinātā tauta ir kvatori.

Piektais laikmets ļāvis iegūt vienotību ar meža elementu. Šī laikmeta īpaši apdāvinātā tauta ir ašari.

Sestais laikmets un Septītais laikmets ir tikuši pieminēti senos vēsturiskos tekstos. Par tiem nav pieejama skaidra informācija. Tomēr no nedaudzo saglabājušos tekstu fragmentiem pētnieki secinājuši, ka šo tekstu autori ir bijuši stingri pārliecināti par to, ka septiņi laikmeti neizbēgami nomainīs viens otru.
Skopais Krauklis

**Skopais Krauklis** ir Pirmā laikmeta (3028 - 3116 1L) aristokrāts Jūras Zvaigznē. Laikabiedri viņu uzskatījuši par pasakaini bagātu. Lielākā daļa bagātības iegūta no vergu darbaspēka izmantošanas. Skopajam Krauklim piederējuši īpašumi visā Jūras Zvaigznes teritorijā. Savā ietekmē viņš stāvējis pāri dažādo provinces valstiņu nesaskaņām, piemēram, viņš ir aizdevis naudu dažādos konfliktos iesaistīto pretējo pušu pārstāvjiem.

Dzelzs jaunava 3116 1L personīgi sodījusi Skopo Kraukli ar nāvi. Dažus gadus vēlāk parādījušās ziņas, ka šis aristokrāts lielu daļu savas bagātības ir paslēpis nomaļās vietās, kuras apsargā nāvējoši mehānismi. Vēstures gaitā ir tikušas atrastas piecas šādas slēptuves, lai gan tiek uzskatīts, ka to bijis krietni vairāk.

## Dārgumu atradēji

1410 2L - vārdā nenosaukta Uguns Orhidejas goda sardzes pārstāve

473 4L - Zakzukirs, Mazāko brāļu līdzdibinātājs
Vas'o'vas

**Vas'o'avas** ir Dienvidzemes vērtīgākais metāls. Tas ir ļoti ciets un izturīgs, bet arī netipiski viegls. Vienīgā vieta, kur to var iegūt, ir Uguns Jūras province. Šajā provincē, cik zināms, ir arī vienīgie labvēlīgie apstākļi vas'o'avas metāla apstrādei, jo citur - pat viskarstākajās smēdēs - šis metāls paliek vēss. Tāpat arī nav zināms, ka šo metālu prastu apstrādāt kāda cita tauta, izņemto agninefo, kas apdzīvo Uguns Jūras provinci.
Senais Krasts

**Senais Krasts** ir neliela cilvēku kontrolēta teritorija Rietumzemes austrumu piekrastē. Tā stiepjas ziemeļu - dienvidu virzienā un ietver agrīnākās cilvēku apdzīvotās vietas kontinentā.

## Ģeogrāfija un nozīmīgākās vietas

Senais Krasts sastāv no trim aptuveni vienlīdz lielām daļām - piekrastes austrumos, Senā Meža ziemeļos un Gaismas Graudu tīrumiem un ganībām dienvidos.

### Piekraste

Piekraste visā garumā ir robota, ar daudziem nelieliem līčiem un nodevīgiem sēkļiem. Tā pārsvarā ir klinšaina un neviesmīlīga. Okeāna viļņi triecas pret kailām klintīm, kur izvietojušās milzīgas jūras putnu kolonijas, kā arī sastopami lieli roņu bari. Piekrastes zonā atrodas 15 nelieli ciemati, kā arī trīs mazpilsētas - Sarkanais Vilnis, Melnā Bura un Baltā Kaija. Tāpat šeit atrodas Jaunās Gaismas klosteris - vieta, kur pirmie cilvēku ceļotāji spēruši kāju Rietumzemes krastā.

### Gaismas Graudi

Gaismas Graudu labības lauki pēc dabas ir samērā neauglīgi, bet daudzu gadsimtu laikā tikuši rūpīgi apstrādāti. Starp tiem ir plašas lopu ganības. Šeit sastopami arī savvaļas zirgi. Vairums Gaismas Graudu iedzīvotāji dzīvo mazās ģimenes saimniecībās. Tomēr šeit atrodas arī Senā Krasta vienīgā lielā pilsēta - Rūcošais Akmens.

### Senais Mežs

Uz ziemeļiem no iekoptajiem laukiem un tīrumiem atrodas Senais Mežs. Šejienes iedzīvotāji ir noslēgti un uztur vien retus kontaktus ar ārpasauli.
Zaļā dzintara tīkls

**Zaļā dzintara tīkls** ir noslēpumaina transporta sistēma, kas caurvij Mūžīgo Mežu. Tas ir minēts jau Pirmā laikmeta sākumā tapušajos literārajos darbos. Nav zināms, kurš un ar kādiem līdzekļiem to izveidojis. Tomēr šīs transporta sistēmas nozīme provinces attīstībā ir nepārvērtējama.

## Darbības mehānisms

Sistēmas pamatā ir Dzintara koki - nemirstīgi un neiznīcināmi koki, kas aug tūkstošiem vietās visā Mūžīgajā Mežā. Zaļā dzintara tīkls ļauj no viena Dzintara koka nokļūt pie jebkura cita provincē esoša Dzintara koka dažu mirkļu laikā. Tomēr ceļošana ir iespējama vien tad, kad par katru ceļot gribētāju pareizi izspēlēta Dzintara spēle. Tā ietver dzintara kauliņu mešanu akmens traukā, kurš atrodas koka pakājē. Ja kauliņi tiek mesti nepareizi, spēlētājs cieš no sliktas pašsajūtas un reiboņa, bet var mēģināt spēlēt vēlreiz. Pēc katras nepareizās spēles pašsajūta pasliktinās aizvien vairāk, līdz spēlētājs var zaudēt samaņu vai pat dzīvību. Šī iemesla dēļ daži pieredzējuši Dzintara spēlmaņi var labi pelnīt, prasot atlīdzību no ceļotājiem, kuri negrib riskēt paši ar savu veselību.

## Trokšņu salas

Trokšņu salas ir vienīgais zināmais veids, kas spēj traucēt Zaļā dzintara tīkla darbībai. Tās ir vietas, kuras piepeši parādās un pēc dažām stundām, retumis dažām dienām, pazūd, atstājot aiz sevis vien sadegušus augus un pelnus. Ja trokšņu sala atrodas pa vidu starp diviem Dzintara kokiem, tad ceļotāji var piepeši nokļūt nevis savā mērķī, bet gan šajā trokšņu salā. Nav skaidrs, kāpēc tās rodas, bet ir zināmi gadījumi, kad tās izmantojuši laupītāji un kaucējzirnekļi.
Meža megalīts

**Meža megalīti** ir milzīgu, neaptēstu akmeņu krāvumi, kurus Mūžīgajā Mežā uzstādījuši Zināšanu Tīkla celtnieki. Tie uzcelti par godu ievērojamiem notikumiem to precīzās norises vietās. Tā kā pēc Zināšanu Tīkla iznīcināšanas (2616 1L) provincē ir uzcelti vēl daži meža megalīti, tiek uzskatīts, ka kāda nezināma ļaužu grupa ir saglabājusi iznīcinātās valsts prasmes šo milzīgo objektu radīšanā.
Dexter's Laboratory

**Dexter's Laboratory** is an American animated series created by Genndy Tartakovsky for Cartoon Network. It follows Dexter, a boy-genius and inventor with a hidden laboratory in his room, which he keeps secret from his parents. He is in a constant battle with his older sister Dee Dee, who always finds a way to get inside Dexter's lab and inadvertently foil his experiments. Dexter also engages in a bitter rivalry with a fellow boy-genius named Mandark, who is Dexter's neighbor and classmate. Prominently featured in the series' first two seasons are segments featuring superhero-based characters Monkey, Dexter's pet lab-monkey/superhero, and The Justice Friends, a trio of superheroes who share an apartment.

While not as well-loved as the other original Cartoon Network shows, PhantomStrider does consider this decent quality, especially for the first cartoon to air on Cartoon Network. He once reviewed an episode entitled *Rude Removal*, which was controversial due to the massive amounts of (albeit bleeped) profanity Dexter and Dee Dee's "rude clones" blurt out.

He believes the darkest, but also interesting, episode of the show is *The Way of the Dee Dee*, as it shows Dee Dee helping Dexter experience the outside world and enjoy it, however, Dexter can’t seem to function properly without being the likable genius he normally is.

He believes the worst episode of the show is *Dexter vs. Santa's Claws*, because of Dexter being completely out of character and cruel, the disturbing and cruel torture of Santa, and the plot being mean spirited and stupid, and considers it one of the rare times Cartoon Network has ever messed up a special.

## Lists Strider Includes Dexter's Laboratory

* *Rude Removal* was #7 in Most Controversial Cartoons (February 16, 2015).
* *Dexter vs. Santa's Claws* at #4 in Worst Cartoon Network Specials (December 12, 2017).
* *Aye Aye Eyes* was an honorable mention in Darkest Cartoon Network Episodes (February 13, 2019).
* *The Way of the Dee Dee* was #3 in Darkest Hanna-Barbera Episodes (September 13, 2019).
Ķirzi

**Ķirzi** ir Dienvidzemes pamatiedzīvotāji, aukstasiņu humanoīdi. Viņi apdzīvo purvainas vietas visās provincēs. Tomēr vienā provinču daļā viņi ir viena no ietekmīgākajām tautām, kamēr citās ir vairāk uzskatāmi par mazo tautu. Ierobežotu laiku ķirzi spēj elpot zem ūdens. Tāpat viņi spēj uz kādu laiku padarīt savu ādu cietāku. Šī iemesla dēļ ķirzi cenšas savas cīņas pabeigt ātri, kamēr efekts nav beidzies. Vēl ķirzi ir zināmi kā labi iefiltratori.

## Kultūra

Svarīga loma kultūrā ir mūzikai. Tās pavadībā tiek veiktas visdažādākās darbības. Mūziķi ķirzu vidū tiek ļoti augstu vērtēti.

Cits nozīmīgs kultūras elements ir mēness. Pareizi apstrādājot dubļus mēness gaismā, tie iegūst dziednieciskas īpašības. Mēness ķirziem ir jaunības un veselības simbols.

## Karošana

Ķirzi bieži konfliktē ar areniešiem. Šī spēcīgā tauta uzskata ķirzus par mazvērtīgiem mežoņiem, kuri neprot industrializēt purvus. Savukārt ķirzus aizvaino areniešu invāzijas, nosusinot purvus un nesaudzīgi iegūstot no tiem derīgos izrakteņus.

## Sadzīve

Ķirzi necieš zagļus. Pat par nelielu zādzību tiek piemērots smags miesas sods. Par atkārtotu zādzību tiek piespriests nāvessods.

Ķirziem ir labas saskarsmes spējas ar ūdeņu un purvu mājdzīvniekiem. Viņi pirmie ir pieradinājuši zemes ķirzakas kā nastu nesējus un transporta dzīvniekus.