Arenieši

**Arenieši** ir Dienvidzemes pamatiedzīvotāji, Pirmā laikmeta īpaši apdāvinātā tauta. Viņi ir vidēji četras ar pusi līdz piecas pēdas gari sarkanādaini humanoīdi. Raksturīgi tas, ka uz ķermeņa nemaz nav apmatojuma, savukārt no pieres pāri pakausim līdz galvas aizmugurei stiepjas radziņi. Cita raksturīga pazīme ir nespēja aizmigt. Nepazīdami miegu, arenieši dzīvo vidēji 35 līdz 40 gadus.

Šī tauta pamatā apdzīvo Tērauda Nama provinci, lai gan kopš Pirmā laikmeta tai pieder arī teritorijas Varavīksnes Krasta dienvidu piekrastē. Mīti vēstī, ka, sākoties Pirmajam laikmetam, viņi izkāpuši no jūras.

## Vēsture

Līdz mūsdienām saglabājušās vien nedaudzas rakstiskās liecības par Pirmā laikmeta sākumu. Tās vēstī, ka arenieši, izmantojot savu vienību ar zemes elementu, pakāpeniski paplašinājuši savas teritorijas ārpus Tērauda Nama. Tomēr ir pamats uzskatīt, ka viņu pašmērķis bijis nevis iekarojumi, bet gan kārtības nodibināšana. Par to liecina fakts, ka ar vairākas nozīmīgas tautas nav iekarotas, lai gan šāda iespēja pastāvējusi. Tā vietā ar šīm tautām arenieši noslēguši līgumus, kas paredzēja cieši integrēt abu pušu ekonomiku, mazākā mērā - kultūru.

## Kultūra

Nozīmīga areniešu kultūras sastāvdaļa ir iniciācijas rituāli. Tādi ir trīs. Pirmais ir paredzēts pusaudžiem deviņu gadu vecumā, un tajā galvenais uzsvars tiek likts uz fizisko sagatavotību. Otrais - pieaugušajiem 18 gadu vecumā, pārsvarā fokusējoties uz emociju un iekšējo resursu pārvaldību. Un trešais - briedumu sasniegušajiem 27 gadu vecumā, kas pārsvarā paredzēts pasaules kopainas izpratnei.

Cita svarīga iezīme ir gladiatoru cīņas. Tajās parasti tiek izmantoti ieroči, kas sagādā lielas sāpes, bet nav nāvējoši. Gladiatoru cīņas cita starpā ir arī veids, kā sevi pierādīt neveiksminiekiem vai kā atgūt reputāciju noziedzniekiem. Savukārt brīvie un godājamie pilsoņi bieži izklaidējas, sacenšoties savstarpējās dūru cīņās. Tajās nav izmantojami nedz ieroči, nedz elementi, un cīkstoņi ir tērpušies vien plānās drēbēs, nevis bruņās. Dūru cīņas parasti ir brīvā laika pavadīšanas veids, nevis nopietnu problēmu risināšanas veids.

Īsā mūža dēļ arenieši saviem noziedzniekiem nepiespriež ieslodzījumu. Tā vietā par mazāk svarīgiem nodarījumiem tiek piespriests piespiedu dienests armijas vissmagākajās vienībās, bet par smagākiem nodarījumiem - nāves sods zinātnes labā, tas ir, no arenieša tiek izņemti iekšējie orgāni pārstādīšanai, nolaistas asinis, līdz viņš mirst, vai arī viņš tiek izmantos zinātniskiem eksperimentiem..

## Tehnoloģiskie sasniegumi

### Pirmais laikmets

Ap 1300 1L sasniegumi metālapstrādē un zemes elementa izprašanā ļauj areniešiem uzsākt dzelzceļa tīkla izveidi Tērauda Nama provincē. Trīs gadsimtus vēlāk - ap 1600 1L - visu Tērauda Namu jau klāj blīvs dzelzceļa tīkls. Tas veicina iekšējo tirdzniecību un ziņu apmaiņu.

Ap 1400 1L primitīviem lielgabaliem sāk izmantot šaujampulveri. Tas ir samērā nestabils un bīstams lielgabalu apkalpei. Ap 1520 1L tiek izgudrots jauns, sarkans šaujampulveris, kas ir spēcīgāks, bet arī drošāks pret nelaimes gadījumiem.

Ap 1550 1L arenieši sāk izmantot zemē apraktas mīnas, lai nosargātu iekarotās teritorijas.

Ap 1900 1L arenieši pabeidz apjomīgo Tērauda Nama ūdensapgādes projektu. Visas provinces apdzīvotās vietas ir nodrošinātas ar tīru dzeramo ūdeni un kanalizāciju, kā arī vieglu pieeju ūdenim ugunsgrēka gadījumā. Tāpat ir pilnveidota lauku un tīrumu apūdeņošana.

Ap 2220 1L tiek izgudroti zemes pastiprinātāji - pārvadājamas mehāniskas ierīces, kas īslaicīcīgi nodrošina spēcīgāku vienību ar zemes elementu. Zemes pastiprinātāju izveide ir ļoti dārga, tādēļ tie tiek izmantoti tikai nozīmīgākajās kaujās vai celtniecības projektos.

Ap 2710 1L areniešu zinātnieki kopā savu sabiedroto agninefo gudrākajiem prātiem izveido bruņu apģērbu, kura ārējais slānis pēc vajadzības var sakarst līdz ļoti augstai temperatūrai. Līdz pat Ceturtā laikmeta sākumam liesmojošās bruņas ir visdrausmīgākais veids Dienvidzemē, kā uguni var izmantot karadarbībā. Vairāku kauju iznākumu par labu areniešiem noteicis šāds māņu manevrs - iesūtīt ienaidnieka aizmugurē nelielas karavīru vienības, kuras visizdevīgākajā brīdī aktivizē liesmojošo bruņu liesmas, tādējādi radot paniku ienaidnieku starpā. Vienīgā šīs ierīces nosacīti vājā vieta ir neliels degmaisījuma konteiners uz lietotāja muguras, taču tas ir gatavots no izturīga sakausējuma, turklāt trāpīt ar zobenu vai bultu mugurā kustīgajiem areniešiem nemaz nav tik viegli

Ap 2900 1L daudzas no Tērauda Nama ūdenstilpnēm ir piesārņotas ar metalurģijas un rūpniecības atkritumiem. Sākas ilgstoša izpēte, kā šo problēmu novērst. Ar šo mērķi tiek dibināta zinātnieku grupa Zemes sargi.

### Otrais laikmets

313 2L tiek izgudroti ūdens attīrītāji - milzīgas un dārgas ierīces, kurās inženierijas sasniegumi apvienoti ar ūdens elementa dāvanām. Tās ir ļoti efektīvas, attīrot pat vispiesārņotākās ūdenstilpnes.

1410 2L arenieši sadarbībā ar Mūžīgā Meža zinātniekiem attīsta paņēmienus, kā ļoti ātri audzēt kokus. Vēlāk šie paņēmieni tiek izmantoti Zaļās jostas veidošanā. Gadu pēc atklājuma, 1411 2L, mūžībā aiziet Mūžīgā Meža ievērojamā valdniece Uguns Orhideja, un sākas atsalums attiecībās starp Tērauda Namu un Mūžīgo Mežu. Tādēļ kopīgie pētījumi netiek turpināta.

### Trešais laikmets

268 3L tiek izgudroti zibens kuģi. Tie par dzinējspēku izmanto negaisa enerģiju. Tā kā dedari, Trešā laikmeta izredzētā tauta neizrāda tieksmi uz kontinenta iekarošanu, areniešu Vienpadsmitais koncils pieņem lēmumu atgūt kādreizējo varenību. Sākas ilgstošais Zibens karš, kurā ar mainīgām sekmēm arenieši cīnās par dominanti kontinentā, un viņiem pretim stājas dedari un Otrā laikmeta izredzētā tauta.

## Sadzīve

Areniešu kulinārija ļoti lielā mērā balstās uz gaļas patērēšanu. Laikos, kad straujā nekā parasti pieaudzis viņu skaits, gaļas trūkums bijis viens no galvenajiem konfliktu cēloņiem. Tādēļ areniešu sabiedrībā allaž ļoti cienīti ir speciālisti, kuri meklē risinājumu šai problēmai. Kā piemēru var minēt zirnekļu fermas, kurās audzēti selekcionēti gaļīgi zirnekļi, kuri turklāt dēj olas, kas ir garšīgas, tās īpašā veidā apstrādājot.

Cita ļoti nozīmīga mentalitātes sastāvdaļa ir lielas rūpes par izejvielu otrreizēju izmantošanu. Pēc kaujām arenieši parasti veltīja laiku, lai savāktu no kaujas lauka metālu, kā arī citus noderīgus materiālus. Tikt nosauktam par izšķērdīgu ir viens no šīs tautas lielākajiem negodiem.