Pharamond av Tuss

**Pharamond Tussarix** (død: 593 A.Æ.) var en tusarsk greve av Cidàr og senere konge av Tuss, og den antatte grunnleggeren av huset Tussarix. Han hersket over Tuss fra 589 A.Æ. til sin død i 593 fire år senere, og hersket side om side med sin kone, dronning Aalis. Sammen med henne fikk han sønnen Pierrick.

Kongen er antatt å være den første herskeren av Tuss, selv om dette er usikkert. Uavhengig av dette, hadde familien hans underkastet seg flere adelsmenn gjennom tidene. Landadelen hadde føyd seg enten på grunn av frykt eller mangel på økonomi, andre hadde blitt en del av hoffet grunnet sin lojalitet til Tussarix-familien. Dette gjorde at Valois utviklet seg til å bli det politiske maktsenteret i kongeriket. Herfra ledet monarken sine kriger ved å tømme Valois-fjellene for gull og sølv – hvilket ga ham muligheten til å betale lojale soldater og vasaller.

Han skydde ingen midler, og især én adelsmann – greven av Revin – nektet å gjøre knefall for den selvutnevnte kongen da han innledet en beleiring på byen hans. Greven ventet det hele ut, men kongen hadde god tid. Til slutt fikk greven nok, og tok sitt eget liv ved å kyle en dolk gjennom hjertet sitt. Kongen fikk nyhetene raskt, og brøt ned portene og steg inn i grevens palé under hans bisettelse. Grevinnen anklagde kongen for hennes manns død, og sverget å hevne ham. Pharamond fikk henne og familien hennes – både den inngifte og biologiske – bli hengt utenfor byportene.

Det dramatiske inntoget ble gjenskapt årtusener senere i *Forbannelsen* av Armand de Sonvaldents – en etterkommer av den anerkjente arkitekten av Pauls Universitet.

Pharamond falt da han marsjerte mot Le Brasier, hvor greven av Lacharbonne hadde forrådt sin allianse med Tussarixene. På veien stoppet følget i den lille byen Uvelouen-sur-Replier. Han delte troppene sine på en slik måte at de kunne angripe byen fra ulike vinkler, og sendte dem derfor til nabobyene. I løpet av natten brøt en gruppe snikmordere seg inn i borgen han hadde søkt tilflukt i og drepte ham og en del av følget hans. De lojale adelsmennene innledet en beleiring av Le Brasier mens andre varslet Aalis. Da hun fikk vite om dette, satte Aalis Tanguise de Montneigeux til å bringe Lacharbonne i kne.

## ***Ettermæle***

Mens Tanguise utførte Aalis' ordre, ledet dronningen kremasjonen av Pharamond. Hun fikk seansen skissert av et hoffmedlem, og glorifiserte det med et hundretalls soldater, selv om det i realiteten bare var henne selv og noen gardister. Da Le Brasier overga greven, fikk Aalis ham sendt til Valois til fots for å hente asken av hennes mann, og bringe den tilbake til Le Brasier. Her skulle greven og hans familie egenhendig bygge et mausoleum for kongefamilien: her skulle alle i huset Tussarix stedes til hvile. Denne kutymen gikk ut av bruk da Paul Tussarix gjorde seg selv til keiser.

Pharamond er en direkte forfader av keiser Paul den første: den første keiseren av Tussarix, mannen som samlet Tuss og de rivaliserende kongerikene under ett banner.

## ***Galleri***

Pharamond (brun drakt) gjør inntog i Rivère Revin under Garnier de Revins (bordet) bisettelse. Grevinnen (på knærne, pekende) forbanner PharamondKremasjon av Pharamond med Aalis i bakgrunnen, som holder rundt deres sønn Pierrick
## ***Trivia***

1. *Pharamond* er den franske formen av det germanske *Faramund*, sammensatt av de germanske navneelementene *fara* "eventyr, reise" og *mund* "beskyttelse".
2. *Tussarix* er adaptert av det indiske *Tushar –*som på sanskrit betyr "kald, frost, snø" – sammensatt med det tyske *reich*"rike, nasjon", adaptert til *rix.*