Zaprešič

Zaprešić je grad v severozahodnemu delu Horvatske, v sklopu Zagrebečke županije. Z 25 223 stanovnika je tretji po broju stanovnikov v Zagrebečke županije.

## Gradska naselja

Zaprešič se zestoji od 9 gradskeh naselj: Hruševec Kupljenski, Ivanec Bistranski, Jablanovec, Kupljenovo, Lužnica, Merenje, Pojatno, Šibice i Zaprešič.

## Zemljopis

Zaprešič se prostire na 52,60 km2, gde po popisu iz 2011. leta živi 25 223 stanovnikov. Gustočum naseljenosti od 479,5 stanovnikov po četvornemu kilometru Zaprešič je najgusteše naseljeno područje v županije (prosečna gustoča naseljenosti v Zagrebačke županije je 103,79 stanovnik po četvornemu kilometru). Širše područje Zaprešiča zavzema područje od 251,8 km2 a činiju ga Zaprešič i sedem okolnih opčin: Bistra, Brdovec, Dubravica, Jakovlje, Luka, Marija Gorica i Pušča. Po popisu iz 2011. leta na tem području živi 54 640 stanovnikov. Zaprešički kraj smeščen je v doline triju rek (Sutla, Sava, Krapina), izmed Slovenije na zahodu, Zagorja na severu, Samobora na jugu i Zagreba na izhodu.

## Povest

Konstituirajučum sednicom Gradskega veča grada Zaprešiča 30. studenega 1995. formiran je grad Zaprešič.

Den grada Zaprešiča obilježava se 16. listopada, na den gda je rojen ban Josip Jelačič po šteremu ime nosiju Jelačičevi Novi dvori.

O pretpovesti zaprešičkega kraja svedočiju kamene sekire iz neolitika najdene v Brdovcu, bakrene sekire iz eneolitika najdene v Marije Gorice ter nahajišča iz železnega doba na Sv. Križu.

Antički ostatki pronajdeni su v Drenju (denes opčina Brdovec). V doba Starega Rima tud je prohajala prometnica Emona (Ljubljana) – Neviodunum – (Drnovo poleg Krškeg, do šterega je teda i Sava bila plovna) – Siscia (Sisek). V Drenju je bil prehod prek Save prek šterega se je lokalna cesta vuz Sutlu spajala s državnum cestom Emona – Siscia.

Koncem 11. stoletja (oko 1094. leta) Ača, pouzdanik kralja Ladislava, od kralja je dobil područja s izhodne i zahodne strane Medvednice. Na njezinih zapadnih rubih počinjal je posed šteri se pružal vuz Savu do Sutle, od šterega se je razvilo susedgradsko-stubičko vlastelinstvo, drugo najvekše svetovno vlastelinstvo v Zagrebačke županije.

Tekom 15.-16. stoletja doseljavaju se izbeglice pred Turki. Neki od njih bežali su iz Pounja i Like, a potomki su im do vezea občuvali ikavicu (Drenje Brdovečko) štera se i denes govori, ter kak posebna vrst kajkavščine vuči v osnovne škole Ivan Perkovac v Šenkovcu. Ministarstvo kulture Republike Horvatske 2008. je kajkavski dolnjesutlanski ikavski dijalekt vuvrstilo na popis zaščičeneh nematerijalneh kulturneh dobar Republike Horvatske.

Kmeti su leta 1573. zdigli Seljačku bunu, a jen od njezineh vodj bil je Ilija Gregorič, iz Marije Gorice. Koncem 16. stoletja feudalni posedi se zmenšuju v niz maleh vlastelinstav, ter v 17. i 18. stoletju tu živi niz sitneh plemenitašev. Podsetnik na njih brojne su jednostavne kurije, zdignute na malimi posedi, a neke su občuvane i do denes.

Zaprešič je nastal na secišču regionalneh i mednarodneh prometneh pravcov. Čez Zaprešič je prošla i trasa prve železničke pruge v Horvatske. Po neštereh teorijah, od konjskih zapreg šteremi su putovali trgovci v Zagreb dohaja i ime Zaprešič. Prvi pisani spomen Zaprešiča vezuje se vuz župnu cirkvu Sv. Petra šteta je zgrajena 1334. leta.

V Zaprešiču je 1920. osnovana Industrija mesneh proizvodov d.d., vuz Sljeme i petrinjski Gavrilović, najstarša naša mesna industrija.

## Znamenitosti

Čak je šest občuvaneh dvorcev na širšem zaprešičkem području. Nastajali su tekom 18. i 19. stoletja ter pripadaju med najlepše primerke v severozahodne Horvatske. Dva su najvišeše, nulte kategorije: barokni dvorec Oršič v Gornje Bistre i Januševec v Brdovcu - prema nekih autorih najlepši spomenik klasicističke arhitekture v Horvatske. Prve je kategorije barokni dvorec Lužnica v Šibicah, a druge su kategorije Laduč (opčina Brdovec) i Novi dvori v Zaprešiču.