Julien du St. Cyr

**Julien du St. Cyr** (3955, A.Æ. – 4026, A.Æ.) var kunstnernavnet båret av den kongelige skulptøren og maleren **Armand Théodore Lacombe-Rossignol Lavoisier de Martin-le-Plancher**. Han var femte barnet til Grégorie og Fleurette Lavoisier, og dermed en potensiell arving til setet som greve av Sonnotte. Julien inngikk et ekteskap med Hermine Valette, men fikk ingen barn med henne – hovedsakelig siden han tilbrakte mer tid sammen med sin elsker, greven av Le Gal.

Ettersom det var et skudd i blinde å vente på å arve setet som greve, og uten ønske om leve på en liten kompensasjon, brukte Armand store deler av livet sitt på å lage malerier. Han prøvde seg først ut som landskapsmaler, men fant det uinteressant og ikke som sitt sanne kall. Han hadde funnet det opp gjennom livet, mer interessant å utforske menneskekroppen, og perfeksjonere personene han malte. Dette kom fram fra hans mange lekestunder med huset Queres arving, Honoré. Familien var nære venner av Armands egen slekt. Etterhvert som de ble eldre, voskte det et forhold mellom Armand og Honoré – og tegnestundene av dyr gikk over til å tegne hverandre. Som tenåringer, benyttet guttene de private stundene til å tegne hverandre både med og uten klær. Dette gjorde at Armand fikk særdeles utbytte i senere liv hva angikk mannlig anatomi. Som voksen, flyttet han til Versailles og tok navnet *Julien du St. Cyr.*

Han brukte sine kunnskaper for alvor for første gang, da han lagte en skulptur av hertuginnen av Coast. Han fikk godt betalt, og ble tilbudt en fast stilling hos ham for noen år – lenge nok til å male hvert medlem av hertug-familien. Han kjøpte seg en bolig i Versailles, ikke langt fra Château de Versailles; da han var ferdig med arbeidet for hertugen, var han en ettertraktet ungkar i Versailles og Le Ryxân, men mange stusset på festene han arrangerte i Versailles-huset – hvor menn og kvinner møtte opp for nattløse fester. På disse festene, var han observert å være tett omslynget mange av byens ettertraktede unge menn.

Da han flyttet til Le Ryxân for å slippe unna ryktene for en stund, lot han butleren overta forvaltningen av huset. I hovedstaden ble han anbefalt for keiserhuset av en lokal adelsmann. Julien ble ansatt til å male portretter av blant annet keiseren, hans hustru og eldste barn, Auguste François. Han ble senere utropt til medlem av Æreslegionen og baron av Martin-le-Plancher. Han ble dessuten ektet til den uekte datteren av keiserinnens fetter, og gitt en kunstnerlønn av statskassen – så lenge han produserte ett bidrag til keiserhusets kunstsamling på Château Kontrovers de Tussarix, om det var en skulptur eller maleri.

I et ulykkelig ekteskap, søkte Julien ofte tilbake til sin barndomskjærlighet og senere elsker: Honoré. De hadde et intimt liv sammen, men holdt det godt skjult for offentligheten – utenom hans kone. Hun truet med å gå ut om det for keiseren, men hun holdt tann for tunge da hun ble stilt med det ultimatum å havne på gaten eller leve i skam – ingen brydde seg om en bastard som henne selv.

Julien og Honoré døde samtidig under en galla holdt på Château Kontrovers de Tussarix, i en alder av 71 og 74. Attentatsmannen var ment å ha blitt sendt av baronesse Thérèse, som ønsket å offentlig skambelegge hans familie og ettermæle.

## ***Malerier***

Geneviève Giquel-Godet
*La duchesse rouge*Keiser Télesphore VI
*L'empereur de Tussarix*Keiserinne Gabrielle
*L'impératrice de Tussarix*Kronprins Auguste François
*Prince héritier de l'empire*Hélouïse som prinsesse
*Hélouïse, Princesse de Tussarix*Hélouïse i Æreslegionen
 *Hélouïse, conseillère impériale de la Légion d'honneur*
## ***Trivia***

1. *Julien* er den franske formen av det romerske familienavnet *Julius,* som muligens var avledet fra gresk *ιουλος* (ioulos), noe som betyr "dunskjeggete". Alternativt kan det være relatert til navnet på den romerske himmel- og tordenguden Jupiter.
2. *Armand* er den franske formen av *Herman,* som er satt sammen av de germanske elementene *hari* "hær" og *man* "mann", og kan derfor overføres til "hærfører"
3. *Théodore* er den franske formen av *Theodore*, som kommer fra det greske *Θεοδωρος (Theodoros)*, hvilket betyr "gave fra gud" fra de greske elementene *θεος (theos)* "gud" og *δωρον (doron)* "gave".
4. *Lacombe* er et fransk topografisk navn for noen som bor i eller i nærheten av en kløft, fra *la combe* "kløften" (et ord av gallisk opprinnelse, relatert til engelsk Combe).
5. *Rossignol* betyr "nattergal" på fransk.
6. *Lavoisier* kommer fra det franske *Lavoie* "veien".
7. Julien var en fjern slektning av guvernør Gaston Lavoisier.