Brannkurs

Lenke til brannkurs sendes som regel en gang i semesteret over e-post. Under kan du se en transkripsjon av brannkurset, dersom du har behov for å friske opp på dette i senere tid. I midten av kurset får du tre flervalgsspørsmål. Branntesten kommer på slutten av kurset, der du besvarer 10 flervalgsspørsmål. Dersom du består branntesten, kan du få kursbevis på dette sendt over e-post.

Logg med frister
"Arkitektur- og designhøgskolen brannkurs må fullføres innen 27.08.2023."

## Introduksjon

"Etter brannlovens §§19 og 25 har både ansatt og arbeidsgiver ansvar for at opplæring blir gjennomført. Dette kurset vil lære deg det grunnleggende innen brannorganisering, forebygging, varsling, slokking og evakuering slik at du vet hva du skal gjøre i tilfelle brann. Det er viktig at du leser og blir kjent med stoffet. På slutten vil du få en prøve med et tilfeldig utvalg spørsmål fra temaene du har vært gjennom. Når prøven er bestått, vil du få et kursbevis."

"MERK: Linken inneholder din private kode som identifiserer deg. Ikke send eposten videre til andre. Ta kontakt med support@programvarehuset.no dersom du har problemer."

1. Har du deltatt på brannøvelse de siste 12 månedene?
	1. Ja
	2. Nei

## Generell informasjon

Denne branntesten er viktig å ta for din egen sikkerhet. Det er nyttig å ha kunnskap om hva som kan skje dersom det oppstår en brann der du oppholder deg på jobb/studie, men også hjemme. Det er ikke mye som skal til, men kunnskap om dette kan redde livet ditt.

På Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo er det over 700 studenter og 150 ansatte fordelt på tre etasjer. Disse arealene inneholder blant annet verksteder og fellesarealer, hvor det er viktig for brukerne av bygget å gjøre seg kjent med rømningsveier og andre forhold av betydning for brannsikkerhet.

En generell opplæring gis effektivt ved hjelp av denne testen.

Det er viktig å ha kunnskap om hva du skal gjøre hvis brannalarmen går, hvordan og hvorfor branner oppstår - og ikke minst hvilke forebyggende tiltak vi sammen kan jobbe med.

## Brannverngruppa

Driftsavdelingen ved Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo har ansvaret som brannverngruppe internt på bygget. Brannverngruppa har som oppgave å organisere brannvern og brannøvelser.

Brannvernleder heter [REDACTED].

Brannverngruppa har ansvar at det interne brannvernet blir overholdt. Brannvernloven gjelder alle og er ment for å fremme egen og andres sikkerhet:

*§ 25. Arbeidstakeres plikt til å fremme sikkerheten*

*Arbeidstakere skal utføre sine arbeidsoppgaver i samsvar med gjeldende sikkerhetsbestemmelser i lover, forskrifter og interne prosedyrer for å forebygge branner, eksplosjoner og andre ulykker, og aktivt medvirke til å fremme sikkerheten i virksomheten.*

Brannvernmyndighetene har i ytterste konsekvens hjemmel til å kunne avstenge skolen hvis lovene ikke blir overholdt.

Dersom du avdekker forhold som svekker brannsikkerheten er det viktig å ta kontakt med Driftsavdelingen.

Alle må hjelpe til med å holde det ryddig.

## Organisering av brannberedskap

#### Rømningsveier

Det er din plikt å gjøre deg kjent med hvor nærmeste rømningsveier er. Disse skal til enhver tid holdes frie for avfall, esker, stativ o.l., som kan hindre studenter og ansatte fra å rømme gjennom dem.

#### Brannvarsling

Melding om brann/evakuering gis ved alarmsignal eller ringende klokker. Enhver brannalarm skal alltid tas på alvor, og evakuering skal iverksettes straks! Husk at det kan være andre årsaker enn brann som krever evakuering, så ikke avvent til du ser røyk/ild.

#### Ved evakuering

Alle i lokalet skal forlate bygget ut i friluft.

#### Slokkemidler

Alle studenter og ansatte skal vite hvor nærmeste slokkemiddel er og hvordan dette virker. Det er ingen som forventer at man skal slokke store  branner, men små branntilløp kan slukkes ved bruk av brannslange/slokkeapparat.

Byggets vanligste slokkemiddel er brannslange, men på verksteder og noen andre plasser er det i tillegg håndslokkere.

#### Brannansvarlige

Driftsavdelingen sjekker brannsted og setter i gang nødvendige tiltak.

Driftavdelingen møter brannvesenet.

#### Faren over

Det er viktig å forbli ute til faren er over. På dagtid vil drift kunne sende melding om at faren er over på talevarslingsanlegget På kveldstid er ikke Drift tilstede, det er derfor viktig å være varsom når man går inn i bygget igjen.

## Branninstruks

Branninstruks for Arkitektur- og designhøgskolen

#### Om det brenner:

1.    Varsle
Bruk håndmelder om du oppdager brann og brannalarmen ikke er utløst. Ring også brannvesenet på 110, samt varsle brannverngruppen.
2.    Redde
Sørg for at alle personer som er i ditt område kommer seg raskt ut!
3.    Slokke
Prøv å slukke fortrinnsvis med brannslange, eventuelt med håndslokkingsapparat, men utsett ikke deg selv eller andre for fare.
4.    Lukke

Lukk alle dører og vinduer.
Du må selv vurdere rekkefølgen på disse punktene.

#### Ved varsel om evakuering:

* Ved brannalarm skal alle som befinner seg i bygget der alarmen går henvises til nærmeste utgang. Ikke bruk heis.
* Sistemann som forlater lokalet forsikrer seg om at det er tomt.
* Alle brannansvarlige med særskilte oppgaver ved brannalarm skal umiddelbart igangsette evakuering og sjekke fellesområder.
* Alle øvrige ansatte og studenter møtes utendørs. Det kan være en fordel å gå mot hovedinngangen hvis man kommer ut av bygget på lite sentralt område.
* Meld fra i resepsjonen eller til Brannvesenet dersom noen savnes.
* Avslutt evakueringen og returnér til bygget så snart brannalarmen blir slått av og beskjed om dette blir gitt.

## Møteplass ved evakuering

Ved evakuering av Arkitektur- og designhøgskolen skal du gå ut og direkte til avtalt møteplass. Dette skal gjøres for at ledelsen/brannvesenet skal få oversikt over hvem som er kommet ut.

Alle i lokalet skal forlate bygget ut i friluft. Oppsamlingsplass er ved skulpturen til Knut Åsdam (se bilde).

## Søppelsortering

Vi sorterer papp, papir, glass og metall, matavfall, og Elektrisk avfall.

Vi har egne beholdere for brannfarlig avfall. Disse er rødfarget og markert med ildsfarlign avfall. Av det mest brannfarlige avfallet er filler med linolje og andre herdete oljer på ekstra farlig.

Ifølge Brann- og redningsetaten kan pussefiller som har vært benyttet til oljeprodukter selvantenne i løpet av få timer. Gjennomfuktede filler, papir, flis og lignende må tas ut i friluft og tørkes, pussefiller kan for eks. legges til tørk under oppsyn. Deretter bør de kaste den i en brannsikker og tett beholder. På verskteds/arbeidsarealer der løsemidler brukes daglig legges dette i lukkede beholdere merket brannfarlig avfall.

Spraybokser skal ikke kastes i vanlig avfall, men legges i merkede tønner på lakkrommet.
Hvis ikke beholder er tilgjengelig settes sprayboksen ved siden av avfallsbeholderen og ikke oppi.

Sortert avfall gir miljøgevinst, er rimeligere å levere. Noe som gjør at skolen kan frigjøre midler til andre formål.

Alle må hjelpe til med å holde det ryddig.

## Sykdom og skader

Oppdager du et akutt sykdomstilfelle skal du straks kontakte ambulansen på 113. Gi melding om pasientens tilstand og synlige symptomer. Forsøk også å formidle beskjed Drift.

#### Nyttig informasjon til 113:

* Er pasienten våken eller bevisstløs?
* Puster pasienten?
* Har pasienten blødninger?
* Tidligere kjente symptomer?
* Pasientens alder?

#### Gi førstehjelp ved behov og bli på stedet til kvalifisert personell tar over. Prioriter følgende:

* Frie luftveier
* Overvåk pust og puls og legg pasienten i stabilt sideleie
* Heve blødende sted ved kutt og store sårskader

Vær oppmerksom på mulig smittefare ved blodsøl, vurder bruk av tilgjengelig beskyttelsesutstyr.

## Brannforebyggende internkontroll

På enhver arbeidsplass har både arbeidsgiver og arbeidstaker rettigheter og plikter - og felles ansvar for disse.

Dette er for å ivareta personsikkerheten til kunder og ansatte.

### Som leder/ansatt ved bygget plikter du å:

* Sette deg inn i byggets branninstruks og følge denne.
* Ta ansvar for at du ikke forårsaker brann eller skader.
* Ta ansvar for at brannvernansvarlig på bygget blir varslet om uregelmessigheter som dere oppdager.
* Bidra til å holde dine lokaler og fellesområder på bygget ryddig. Dette er for å skape trivsel - samt forhindre brann. Den enkelte er selv ansvarlig for sitt eget rot – rydd straks du er ferdig med ditt arbeid.
* Sortere søppel, papp og papir i riktige kildesorteringsbokser.
* Det er forbudt å lagre brannfarlige væske på din arbeidsplass, så sant dette ikke er klarert på forhånd med brannvernansvarlig.

### Kontrollpunkter på egenkontroll inne i dine egne lokaler:

* Rømningsveier er tilgjengelige og ikke blokkerte eller låste.
* Markeringslys ved rømningsvei fungerer.
* Lagring i rømningsveier ikke forekommer.
* Brannslanger/håndslokkere ikke er blokkerte eller fjernet.
* Brannslanger/håndslokkere er merket med etterlysende skilt.
* Elektrisk utstyr og installasjoner som ledninger, stikkontakter, kaffetraktere, panelovner e.l. blir benyttet på en måte som ikke medfører fare for brann (tildekking, overoppheting, overbelastning e.l.).
* Elektrisk utstyr skal ikke ha feil og mangler, som f.eks knuste deksler, misfarging og lukt, som kan tyde på varmgang, skader på ledninger eller at noen har fått støt f.eks i vannkraner.
* Kaffetraktere og vannkokere o.l. anbefales tilkoblet tidsbryter.
* Fri tilkomst til elektriske tavler/brannsentraler.
* Branndetektorer ikke er tildekket.
* Panelovner ikke er tildekket.

### Rapportering

Feil og mangler vedrørende brannsikkerhet som kan utbedres av leietaker selv skal utbedres omgående.

Avviksrapport som sier hva som var feil og hva som ble gjort, legges inn i leietakers egen internkontroll.

Det som ikke kan utbedres av ansatte selv skal rapporteres til byggets brannvernansvarlig.

## Branntrekanten

**Tre elementer må være tilstede for at noe skal brenne:**

1. Temperatur (gnist, åpen flamme)
2. Oksygen (luft)
3. Brennbart materiale (trevirke, gardiner ol)

Dette kalles Branntrekanten.

En brann vil slokke dersom ett av elementene i trekanten tas bort.

* Temperatur reduseres ved å benytte slokkemiddel til kjøling, f.eks. vann.
* Oksygen kan fjernes ved å legge noe over brannen som hindrer oksygen å komme til, f.eks. et brannteppe eller benytte et skumslokkeapparat som legger en hinne over det som brenner.

## Bruk av åpen ild

Bruk av åpen ild (røyking, stearinlys etc) er årsaken til ca 20% av alle branntilløp.

Følgende er derfor spesielt viktig å merke seg:

* På Arkitektur- og designhøgskolen råder et generelt forbud mot bruk av stearinlys med mindre enn at det er på forhånd avtalt med Drift.
* Røyking er kun tillatt utendørs der det er satt opp askebegre.
* Bruk av åpen flamme (f.eks. Lodding, sveising) og varme arbeider generelt (f.eks. Vinkelsliper) skal kun brukes i verkstedlokalene tilegnet dette. Husk at brannvarsleranlegget er følsomt og reagerer på varme og røykutvikling. Spørsmål om særskilt fritak fra dette skal sendes til Drift. Gå aldri ifra en åpen flamme. Etter sveising o.l. i Byggehallen må brukeren vakte lokalene i minst en time for å forhindre ev. brannutvikling.

## Ombygging og varmearbeider

Skal det foretas ombygging eller jobbes med varme-arbeid, vinkelsliper, sveising eller tining av rør, skal brannvernansvarlig kontaktes og godkjenne arbeidet før jobben påbegynnes.

Det er forbudt å jobbe med varme-arbeid uten slik godkjenning.

Oppdager du at det foregår varme-arbeider i dine lokaler, spør om de har fulgt byggets retningslinjer for slikt arbeid.

Påse at håndverkere har godkjenning for slikt arbeid (sertifikat for varme-arbeider).

## Instruks for bruk av elektriske apparater

* Kaffetraktere og vannkokere skal alltid slås av etter bruk, og det anbefales å bruke tidsur som automatisk kobler ut strømmen etter en viss tid.
* Ved steking eller bruk av vaffeljern og brødrister kan røyken medføre at brannalarmen blir utløst, vær varsom – dette er leietakers ansvar!
* Skjøteledninger bør unngås, og skal aldri brukes som permanent løsning.
* Det kan ikke benyttes flere skjøteledninger sammenkoblet (seriekobling av skjøteledninger).
* Skjøteledninger skal ikke trekkes gjennom dører eller vinduer grunnet fare for klemskade.
* Tørk aldri klær eller lignende på panelovner/vifter.
* Bruk ikke sterkere pære i en lampe enn den er godkjent for.
* Skader på elektrisk utstyr, som brytere, stikkontakter, skjøteledninger, lysarmaturer o.l. varsles til elektriker.

Dersom du er i tvil, kontakt brannvernansvarlig.

Vær klar over at alarmer på grunn av feil bruk av elektrisk utstyr hos leietaker vil medføre at den enkelte leietaker selv må betale for brannvesenets utrykning dersom disse rykker ut!

## Brannvern hjemme

Hvert år omkommer ca. 60 personer i brann i Norge og de fleste branner skjer hjemme. Som oftest oppstår brann pga av feil ved det elektriske anlegget eller feil bruk av elektriske apparater og uforsiktig bruk av ild.

### Brannøvelse hjemme

* Alle bør lære hvordan man opptrer når det oppstår en brann.
* Hold gjerne brannøvelser i familien. Dette er noe alle bør øve på, store som små.
* Øv så realistisk som mulig, gjerne om kvelden når det er mørkt i huset.
* Se på muligheter for evakuering når hoveddøren er blokkert av røyk. Bruk vinduer og 2 etg om du har.
* Når det er mer enn 5 meter fra rømningsvei og ned til bakkenivå, bør det monteres brannstige. Det er veldig viktig at alle i hjemmet kan bruke brannstigen.

### Brannfeller

* De fleste branner oppstår ved/på komfyren. Ikke gå fra komfyren ved matlaging. Kun kjeler/panner som er i bruk skal være oppå komfyren.
* Lær alle å slokke lys som ikke brukes, monter tidsur på kaffetraktere og lignende.
* Vaskemaskin, tørketrommel og oppvaskmaskin bør ikke brukes om natten og når man er borte.
* Ikke lad mobiltelefoner om natten eller i rom du ikke er i.
* Barnerom skal ha fastmonterte lamper, og man må påse at ikke barn henger noe på lamper og varmeovner.

### Brannsikring

* Ha fungerende røykvarslere, og helst seriekoblede.
* Kontroller batterier jevnlig i røykvarsler.
* 1. desember er brannvarslerens dag og batterier bør byttes.
* Gjem fyrstikker.
* Vær alltid i nærheten av åpen ild.
* Sjekk ledninger for skader.

### Brannslukking

* Alle boliger skal ha minst ett brannslukkingsapparat på minst 6 kg.
* Sjekk at trykkindikator er på det grønne feltet og at sikringssplinten er intakt og plombert.
* Øv på bruk av håndslokker.
* Et brannslokkingsapparat har en brukstid på 10-20 sekunder.
* Har du husbrannslange, så trekk den helt ut en gang i året. Det er for sent å oppdage feil når det brenner.
* Gå gjennom rømningsveier og tren på hvordan familien skal komme seg ut. Avtal en samlingsplass utenfor huset.

## Manuell melder brann

Manuelle meldere for brann er små røde bokser som gjerne er plassert ved utganger til trapper eller utgangsdører. Disse skal benyttes for å varsle mennesker i bygningen og brannvesenet dersom brannalarmen ikke løser ut og du ser tegn til brann innvendig eller utvendig ved bygget.

* Du utløser alarmen ved å trykke inn glasset/knappen.
* Denne melderen brukes om du oppdager brann, og brannalarm ikke allerede er utløst.
* Ser du skade på melderen, skal du varsle brannvernansvarlig.

## Røykdetektorer

Dette bygget er utstyrt med brannalarmanlegg med røykdetektorer plassert i taket rundt omkring i bygget.

Røykdetektorene «lukter» eller «ser» røyk og videresender signal om dette til byggets brannsentral.

Røykdetektorene må derfor aldri tildekkes.

Skade på detektorene skal meldes til brannvernansvarlig.

## Brannsentral

Brannsentralen er plassert sentralt i bygget og angir på eget display hvor i bygget brannalarmen er utløst.

Når brannvesenet ankommer bygget, innhenter de informasjon fra brannsentralen om hvor alarm er utløst.

Hvis du vet hvor det brenner, eller har annen viktig informasjon, skal du gi brannvesenet beskjed om dette når de ankommer eller ved å ringe nødtelefon 110.

Det er viktig at du tar kontakt med byggets brannvernansvarlige umiddelbart hvis du tror du har utløst en røykdetektor ved et uhell.

Røykdetektoren vil da vanligvis begynne å blinke eller lyse rødt i lysdioden på selve røykdetektoren.

Brannsentralen på din arbeidsplass kan se forskjellig ut fra den som er avbildet, men funksjonen er den samme.

## Brannklassifiserte bygningskonstruksjoner

Alle bygg er bygget med bygningsmessige brannverntiltak. Tiltakene varierer etter byggets størrelse og hvilken funksjon det skal ha. Disse brannverntiltakene kan være aspekter som hindrer branntilløp f.eks. materialer som ikke tar fyr, samt brannceller og brannvegger for å begrense brannspredning. Rømningstrapper i lukkete trapperom er alltid egne brannceller og har selvlukkende branndører med brannmotstand på minst 30 minutter.

### Branncelle

Bygget du befinner deg i er delt opp i brannklassifiserte soner, kalt brannceller. En branncelle er en avgrenset del av en bygning hvor en brann kan utvikle seg uten å spre seg til andre deler av bygningen i løpet av en fastsatt tid. For at en branncelle skal fungere som den skal, må vi som bruker bygget unngå å ødelegge funksjonen bl.a. ved å vedlikeholde og bruke dører på en slik måte at de lukker seg som de skal.

### Branndør

Branndører er konstruert slik at de skal hindre røyk og varme fra å spre seg videre ved en brann.

Dørene er merket med et skilt i bakkant som sier hvor lenge en slik dør holder ved brann. For eksempel vil en dør merket B30 (eller IE30) bety at døren holder brannen ute i 30 min.

Det er meget viktig at slike branndører alltid lukkes helt slik at røyk og ild ikke sprer seg ved en brann. Branndører skal aldri holdes åpne med kiler o.l. Dersom branndøren skal holdes åpen må dette være fordi det er montert elektronisk dørpumpe eller magnetholder, som er tilkoblet brannvarslingsanlegget på bygget. Kontakt din brannvernansvarlig dersom det er ønske om å få dette montert i dine lokaler.

Varsle brannvernansvarlig hvis du ser feil ved en branndør.

## Sprinkleranlegg

Mange bygg har sprinkleranlegg. Et sprinkleranlegg består av et trykksatt rørsystem fylt med vann, og sprinklerhoder som er strategisk plassert rundt om i bygget. I sprinklerhodet er det en plombering som vil løses ut ved en gitt temperatur. Denne varierer fra 68 grader og oppover og er tilpasset bygningsmassen i ditt bygg. Ett og ett sprinklerhode løser ut der det brenner. Sprinklerhodene løser ut som følge av varmen brannen utvikler. På den måten vil vannet treffe ved brannen der den er og hindre at den utvikler seg.

Det er forbudt å henge noe i sprinkelrør eller sprinklerhoder, da dette vil være hindringer for spredningen av vannet.

Det må heller ikke lagres noe slik at dette forhindrer vannet fra sprinklerhodet å nå flammene. Vanligvis er det satt en grense på 50 cm avstand for lagring nært et sprinklerhode.

Sprinkleranlegget kontrolleres hvert år av godkjente kontrollører, og i det daglige av byggets driftsavdeling.

Hvis du ved et uhell skader og utløser et sprinklerhode må du umiddelbart kontakte byggets driftsavdeling slik at de får stengt av vannforsyningen i anlegget. Begrens vannskader etter beste evne.

## Brannspredning og - røyk

### Brannspredning

En brann vil alltid spre seg raskest oppover fordi varm luft er lettere enn kald luft, og at varmen derfor ledes oppover. Dette er viktig å tenke på ved evakuering.

### Brannrøyk

De fleste dødsfall knyttet til brann skyldes røyk. Brannrøyk inneholder bl. a. CO (karbonmonoksid) og er alltid giftig. Det er ikke mulig å se hvor giftig røyken er. Har man vært utsatt for brannrøyk skal man alltid konsultere lege umiddelbart.

Man mister som regel bevisstheten ved inhalering av giftig brannrøyk etter 4-5 sekunder. Senskadene kan være alvorlige. Brannrøyk er den vanlige dødsårsaken ved branner.

Ved evakuering gjennom røyk, hold deg så lavt ned mot gulvet som mulig da røyken stiger opp. Beskytt gjerne munn og nese med et klesplagg eller lignende.

På mange bygg er det vanlig at trappeløpene er røykventilert. Det vil si at de ventilerer ut røyk mekanisk eller ved å utnytte røykens termiske drivkrefter. Røyken kan også ventileres ut ved hjelp av sug fra vifter i taket, såkalt undertrykksutlufting. Dette forhindrer at det blir røyk i trappeløpene, slik at de blir trygge rømningsveier. Utløsing av slike røykventilasjonsanlegg skjer enten automatisk ved utløst brannalarm eller ved hjelp av egne manuelle utløser bokser.

## Brannslange

Du kan velge å slokke mindre branner selv dersom du er sikker på at du ikke utsetter deg selv eller andre for fare.

I bygget er det installert både brannslanger og håndslokkere som kan benyttes.

Gjør deg kjent med plasseringen av disse. Alle skap er merket med skilt med et symbol for brannslange.

* Hold godt fast i slangens munnstykke og åpne ventilen ved å vri.
* Rett strålen mot der det brenner med feiende bevegelser.

Fordelen med brannslange er at den har ubegrenset slokkekapasitet. Vann er velegnet til slokking av branner i fast materiale som papir, tre og tekstiler. Det kan også brukes mot branner i elektriske anlegg i boliger (inntil 1000 volt. I norske bolighus har vi 240 volt i stikkontakten).

NB: Bruk aldri vann til slokking av brann i oljer, frityr og andre brennbare væsker. Det kan føre til eksplosjonsartet brannutvikling.

## Håndslokker - ulike typer

Apparatene er hengt opp på veggen enkelte steder i bygget. De skal være lette å ta ned og må ikke blokkeres.

### Pulverapparat

Pulverapparat med ABC pulver er velegnet til slukking av de fleste typer branner som tre, papp, olje, bensin og elektriske apparater.

Pulverapparater er effektive, men forurensende i bruk. Pulverslokkere bør ikke benyttes på følgende steder: Datarom, tavlerom, steder med kostbart elektronisk utstyr.

### Skumapparat

Et skumapparat ser likt ut som et pulverapparat. Det inneholder vann som er tilsatt et skumkonsentrat. Skummet danner en hinne over det brennbare materialet som bidrar til å kvele brannen, samt hindre gjenantenning. Skumslokkere er velegnet til slokking av branner i brannfarlige væsker (bensin, diesel, oljer), og i treverk. Ved bruk av skumapparat mot brann i elektriske apparater må det utvises forsiktighet da vannet er elektrisk ledende.

### Kullsyreapparat (CO2)

Kullsyreapparat har et stort sort håndtak festet til slangen (se bilde). Håndtaket skal beskytte mot frostskader, da gassen i apparatet har en temperatur på ca -79C.

Kullsyre er en fargeløs, giftfri gass som er tyngre enn luft. Gassen virker gjennom å kvele brannen. Kullsyren vil fortrenge oksygenet og legge seg som et ´teppe´ over brannstedet. Kullsyre egner seg dårlig til å slokke branner i papir og treverk, da brannen lett kan starte opp igjen så snart apparatet er tomt og oksygen kommer til på brannstedet (gløding). Det er også uegnet for bruk utendørs, da slokkegassen raskt fortynnes.

Et brannslokkingsapparat på 6 kg vil ha en tømmetid på ca 10-20 sekunder. Dette kan være nok til å slå ned eller redusere små branntilløp, men annen slokking bør også påregnes.

## Håndslokker - oppbevaring og bruk

Håndslokkere som er utplassert i bygget, skal henge på veggen, være lett tilgjengelig og lett å ta ned.

Påse at pilen på manometret står på grønt og at det er en kontrollseddel på apparatet som viser at dette er kontrollert og klart til bruk.
Se også etter at apparatet er plombert med en splint som gjør det umulig å trykke sammen håndtaket.

Virkemåte

Brannteppet kveler forbrenningsprosessen. Ved å «pakke inn» brannen i et teppe av brannhemmende stoff som ikke slipper inn oksygen, slukkes brannen.

Bruk apparatet slik:
* Dra ut sikringen av apparatet og gjør et kort støt for å sjekke at apparatet virker.
* Hold helt ytterst på slangen. Da beholder du kontroll over hvor innholdet havner.
* Rett slangen mot kjernen av brannen og trykk ned håndtaket

NB! Det er viktig at du ikke står nærmere brannen enn det som er apparatets kastelengde (ikke gå for nærme, da blir slukkeeffekten svært dårlig).

Brukte håndslokkere skal ikke henges på plass, men byttes ut med en ny ubrukt.

## Brannteppe

Brannteppe egner seg spesielt godt til å kaste over brennende gryter, gjenstander o.l. eller personer som har brann i klærne. Det er også meget godt egnet til å pakke seg inn i, for eksempel i forbindelse med evakuering. Brannteppet har lite kjølende effekt, så det kan være aktuelt med etterslokking for å unngå at brannen blusser opp på nytt.

Hvordan bruke et brannteppe:

Teppet har lite kjølende effekt, så det kan være aktuelt med etterslukking for å være sikker på at brannen ikke blusser opp igjen. Dette gjelder spesielt branner i olje og frityr.

## Rømningsveier

Bygninger har flere rømningsveier, og fra alle lokaler skal det være tilgang til minst en rømningsvei, som regel to.

En rømningsvei er definert som én eller en rekke brannceller tilrettelagt for rømning mellom oppholdsrom/branncelle og sikkert sted, f.eks. er trapperom vanligvis en rømningsvei. Det er derfor viktig at konstruksjonene ikke er skadet, og at dører holdes lukket. Det er forbudt å plassere gjenstander eller andre hindringer i rømningsveiene. Ser du ting som er lagret feil skal du fjerne dette, alternativt varsle brannvernansvarlig.

Gjør deg kjent med rømningsveiene fra ditt lokale. Vær aktiv og delta på øvelser. Be brannvernansvarlig vise deg rømningsmulighetene dine dersom du er usikker.

### Markeringsskilt

Fra lokalet du oppholder deg i finner du rømningsveien ved å følge markeringsskiltene. Dette er skilt med grønn bakgrunn og hvite piktogrammer som viser en løpende person og rømningsretning.

Skiltene er lysende eller etterlysende/selvlysende og fører deg ut av bygget på den sikreste måten.

### Ledelys

Ledelys er blanke og kan se slik ut. Noen er integrert i takbelysningen.
Disse tennes ved strømbrudd og brann og lyser slik at du skal kunne evakuere ut av bygget i mørket.
I nyere bygg er disse også koblet til brannalarmen.

Påse at ledelysene aldri er tildekket.

## Nødåpnere

En nødåpner er en innretning som skal ivareta personsikkerheten ved en evakueringssituasjon. Nødåpnere er montert ved alle merkete rømningsdører som en dobbel sikkerhet for at de skal kunne åpnes ved en nødsituasjon selv om dørene vanligvis er avlåst. Den er grønn og fungerer enten elektrisk eller mekanisk slik at du får åpnet rømningsdøren uten nøkkel i en nødsituasjon. Det finnes mange forskjellige varianter av nødåpnere. De vil kunne variere i utseende, men de har samme funksjon.

### Panikkbeslag

Panikkbeslag er en stor døråpner som man åpner ved å trykke på selve stangen på døren.

OBS! Ikke trykk på døren samtidig. Er det for stort press på døren kan det være vanskelig å åpne den.

### Plastkopp med knappvrider

Nødåpneren har som regel et plastdeksel som beskytter vrider-knappen. Fjern kopp og vri i anvist retning. Når du har gjort det, kan du åpne døren. Vær oppmerksom på at døren kan ha en smekklås som låser den igjen døren når du lukker den etter deg.

### Elektrisk nødåpner

Elektrisk nødåpner (kalles også "kac-boks") brukes ved evakuering og ved brann. Dette er en grønn boks med et plastdeksel som du kan trykke inn hvis du trenger å få åpnet døren ved et nødstilfelle. Varsle alltid brannvernleder om du har løst ut en slik boks da døren vil være ulåst til boksen er tilbakestilt.

Husk at nødåpneren bare åpner låsen, den varsler ikke brann. Oppdager du skade på nødåpneren skal du varsle brannvernansvarlig.

Nødåpneren skal kun brukes i en nødsituasjon, og ikke brukes for å åpne døren hvis den er låst og du mangler nøkkel.

## Heis

Heis skal aldri brukes under en utløst brannalarm.

Når brannalarmen er utløst er det som regel heller ikke mulig å bruke heisen, og den vil vanligvis automatisk lukke seg og gå ned til 1 etasje hvor dørene åpner seg igjen.

En heissjakt er ikke tett og kan derfor fort bli fylt med røyk slik at personer som befinner seg inne i heisen blir kvalt.