Szegedi vasúti Tisza-híd

A **Szegedi vasúti Tisza-híd** egy egykori szegedi híd, amely 1944-ig bonyolította a Szegedet Temesvárral és a szomszédos Bánáttal összekötő vasútvonalak forgalmát. Magyarország második vasúti Tisza-hídját eredetileg két vágány számára tervezték, ám 1920 után a hídon csak egy sínpár futott. A trianoni döntéssel jelentőségét veszítő létesítményt a második világháborús pusztítások után már nem állították helyre. Csak Magyarország és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása után vetődött fel az átkelőhely újbóli felépítése.

## Története

### Építés

1852-ben született döntés arról, hogy a Pest–Temesvár vasútvonal Szegednél keresztezze a Tiszát. A Szegedi vasúti híd az Államvasút-Társaság Szeged-Temesvár vasútvonala részeként épült 1857 és 1858 között. A szerkezetet a francia Ernest Cezanne (Ernest Goüin & Cie) tervezte, aki a megbízatás idején mindössze 27 éves volt. Az eredeti tervek szerint az átkelőhelynek igen jelentős teherforgalmat kellett volna lebonyolítania, ezért a hídon két vágány számára elegendő hely volt. Az építkezésen a korszak legkorszerűbb építőipari technológiáit alkalmazták. A híd cölöpözését 1857. március 1-jén kezdték. A folyam közepén felállított pillércsövekben túlnyomást hoztak létre. A csövek belsejében dolgozó munkások kézi erővel ásták egyre mélyebbre a pilléreket. A pillércsöveket belülről csavarozással erősítették egymáshoz, majd betonnal töltötték ki őket. Egy pillér két csőből állt. Míg a korszak hídjainak többsége a vasútépítés rohamtempójának megfelelően fából épült, addig a szegedi híd kovácsoltvas elemekből. A Franciaországból a helyszínre szállított bonyolult vasszerkezetet szegedi és környékbeli munkások rakták össze a francia tervezőmérnök vezetésével. Először e hídnál alkalmazták a szerkezet egyes elemeit egymáshoz rögzítő vasszegecseket. A híd az 1855-ben mért legmagasabb vízszint fölött 8 méterrel ívelt át, hogy a magasabb hajók árvíz idején is átkelhessenek alatta. A szerkezet próbaterhelésére 30 mozdony érkezett a Tiszához. A híd 1858. december 2-án nyílt meg. A hídépítés idejére fából ideiglenes munkahíd épült a folyón. Ezen haladt át a vasúti forgalom is, mivel a Szeged–Temesvár vonalszakaszt már 1857. november 15-én, az állandó híd elkészülte előtt majd egy évvel átadták.

1891-ben a létesítmény a Szeged–Temesvár vonal államosításakor a MÁV tulajdonába került. (Az Államvasút-Társaság ugyanis nevével ellentétben magánvasút volt.) A vasúti járművek egyre növekvő tömegét idővel az acélszerkezet nem bírta, ezért döntést hoztak arról, hogy egyszerre csak egy vonat tartózkodhat a hídon. A trianoni békekötést követő forgalomhanyatlást kihasználva az egyik sínpárt biztonsági okokból fel is szedték.

### Hídomlás

 Fájl:Szegedi vasúti híd.jpg
 Fájl:Szegedi vasúti Tisza-híd régi képeslap 1.jpg
A második világháború idején a Szegedi vasúti híd kiemelt hadászati jelentőséget nyert. Ezen a vonalon szállították a német csapatok utánpótlását a balkáni frontok irányába, illetve a román olajat a Harmadik Birodalom felé. A híd jelentőségével tisztában volt az angolszász hadvezetés is, ezért 1944 nyarán elrendelték megsemmisítését. A bombázók első, júliusi akciója még nem okozott jelentős károkat. 1944. augusztus 24-én Liberátorok több hullámban intéztek bombatámadást az átkelőhely ellen és tönkretették a felvezető viaduktot. A harmadik, szeptember 3-ai támadás során a hídszerkezet 8 közvetlen találatot kapott, a szegedi parthoz legközelebbi pillér kimozdult a helyéből és a folyó irányában bedőlt. A gyorsan közeledő Vörös Hadsereg elől hátráló németek 1944. október 9-én a híd megmaradt nyílásait is felrobbantották. A háborút követő zűrzavarban egy sebtében fából ácsolt szerkezetet építettek a romos pillérek mellé, amelyen már 1944. november 12-én elindulhatott a forgalom. A fahíd azonban csak 2 évig szolgált. 1946-ban a jeges árvíz annyira tönkretette a szerkezetet, hogy a vasúti forgalmat be kellett szüntetni. Az utolsó vonat 1946. december 6-án kelt át Szegednél a Tiszán. 1947. január 1-jétől a közúti forgalmat is megszüntették.

 Fájl:Szegedi vasúti Tisza-híd csonk.JPG
 Fájl:Szeged vasúti Tisza-híd kilátás.JPG
 Fájl:A vasúti híd maradványa, háttérben a Szegedi Dóm.jpg
A második világháború után a Tisza keleti partján fekvő vasútvonalak elveszítették jelentőségüket. Az Újszeged állomásra befutó vonatok csak az egyre apadó határ menti forgalmat szolgálták ki. Az 1950-es évek bezárkózó politikájában a főként nemzetközi forgalom kiszolgálására alkalmas híd helyreállítása nem tűnt fontos célnak, ezért az átkelőhely újbóli felépítésére nem került sor. A tiszai hajózás számára akadályt jelentő pilléreket az 1960-as években elbontották. Napjainkban már csak az újszegedi oldalon látható egykori hídfő és a túloldali emléktábla emlékeztetnek az első szegedi hídra.

### Lépések az új híd érdekében

Magyarország és Románia EU-csatlakozása után mindkét országban egyre többen ismerték fel a Temesvár–Szeged–Budapest kapcsolat helyreállításának fontosságát. Az érdekelt térségek képviselői, területi és települési önkormányzatai lobbitevékenységbe kezdtek a vasúti kapcsolat helyreállítása érdekében. Az új híd kérdése felvetődött a magyar és a román kormány, illetve Csongrád és Temes megye közgyűléseinek 2008-as közös ülésein is. A magyar és a román közlekedési tárca közös feladatul kapta a híd felépítésének előkészítését. A vasúti kapcsolat helyreállításának kulcsszerep jut a *„Szegedi Biopolisz”* programban is.

Az új vasúti híd valószínűleg már nem valósulhat meg a régi helyén, mivel a jobbparti oldalon a korábbi felvezető töltés helyén ma már épületek állnak. További hátrány, hogy a vágányoknak igen kis sugarú ívben kellene rákanyarodniuk a Tisza fölötti hídra.

## Jegyzetek

1. ↑ A lerombolt híd tervei a Fekete Házban (magyar). Szeged Ma (2008-11-20). Retrieved on november 28, 2009.
2. ↑ A folyó fenekén dolgozó munkások között Móra Ferenc szerint egyszer a technika iránt rajongó Jókai Mór is megfordult.
3. ↑ 3,0 3,1 Fedezzük fel Szegedet! (magyar). Retrieved on január 28, 2009.
4. ↑ Megy a gőzös, megy a gőzös... (magyar). Móra Ferenc Múzeum.
5. ↑ A lebombázott szegedi vasúti híd (magyar). Csongrád megye (1944). Retrieved on január 28, 2009.
6. ↑ Ambrus Réka (2008-12-14). Az első lépés a szegedi vasúti híd helyreállítása. Promenád. Archived from the original on szeptember 7, 2004. Retrieved on január 28, 2009.
7. ↑ R. Tóth Gábor (2008-10-16). Régi álmokat váltana valóra a tiszai vasúti híd. Délmagyarország. Archived from the original on október 19, 2008. Retrieved on január 28, 2009.
8. ↑ Az érték mértéke: teljesítmény és minőség. Szegedi Tükör (12 2008). Retrieved on január 28, 2009.**Parancsfájl-hiba: nincs „Unsubst” modul.**
9. ↑ A BIOPOLISZ PROGRAM ÉS A VÁROS TELEPÜLÉSSZERKEZETE (PDF). Szeged Város. Retrieved on január 28, 2008.**Parancsfájl-hiba: nincs „Unsubst” modul.**

## További információk

* Fájl:A vasúti híd maradványa.jpg  SzegedIndex.hu**Parancsfájl-hiba: nincs „Unsubst” modul.**
* Hidak Csongrád megyében – Sulinet.hu
* A híd maradványai a geocaching.hu-n

Sablon:CommonskatSablon:Tisza-hidak

* [[Fájl:
	+ [[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Vasút]] **[[Portál:Vasút|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]**
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap|25x25px|Vasút]] **[[Portál:Vasút|**
	+ **[[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Vasút]]** [[Portál:Vasút|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap]]
* **[[Fájl:**
	+ **[[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Hidak]]** [[Portál:Hidak|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap|25x25px|Hidak]] **[[Portál:Hidak|**
	+ **[[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Hidak]]** [[Portál:Hidak|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap]]