Sammanfattning - "duggan"

Följande grundar sig på genomgång ("dugga") på oralmikro labb samt artikeln som handlar om detta.

**Allmänt inför tentan**

Kommer en slemhinnefråga och antingen en rotkanals eller tandköttsfickefråga.

Har dock aldrig kommit en rotkanalsfråga.

**Kariesprov**

Laktobaciller tyder på sura förhållanden och muntorrhet iom lägre pH. Laktobaciller gillar sura förhållanden och finns därmed mycket i kaviteter.

S. Mutans har associationer med karies. Man måste inte ha karies för att den finns men de som inte har den har lägre kariesrisk. Alltså en indikator. Har man inga hårda ytor i munnen (tandlös) så får man inte S.Mutans då den inte kan fästa till nån yta. Detta är ju en typisk plackbakterie som gillar tandytor.

 Laktobaciller
 S.Mutans

Gränsvärdena gäller stimulerad salivprov. Då störs placket mer av aktivitet i munnen (tuggning etc) och man får högre bakterietal i saliven. Vilosalivprov funkar alltså inte med dessa värden.

Bakteriemängd säger inte ensamt något om kariesrisken utan man måste ha med det tillsammans med status, anamnes etc för att avgöra kariesrisk.

Buffring behöver man inte skicka till labb. Ta egna strips och mät och kom ihåg att ta prov på RÄTT sätt och med rätt indikation så att de inte görs i onödan. Både för patientens ekonomi skull och klinikens resursers skull.

 Vilosaliv
 Stim. saliv

Rotkanaler/endo-prov

Häng med i antibiotikaresonemanget då det ändras med tiden. Kolla rekommendationer. Det hela handlar om när man ska skriva ut.

Man tar prov både på arbetsfältet och i kanalen. Kan va svårt att inte få provet för kanalen kontaminerat på vägen ner/upp.

En bakteriefri tand kan en patient trots allt ha ont i. Man ska då komma ihåg att man kan ha smärta ett tag efter ingreppet.

Man avgör via provtagning om den endodontiska infektionen är akut eller kronisk. I båda fallen är rotkanalen nekrotisk och infekterad.

Akut

Polymikrobiella och dominans av anaeroba orala bakterier.

* Prevotella
* Fusobakterier
* Porphyromonas
* Campylobacter
* Trepronema

Kroniska

Symptomlösa med röntgenologiskt synliga periapikal inflammation vid rotspetsen. Persisterande bakteier i rotkanalen. Gram + fakultativa. Kräver mer effektiv antiseptika.

* Streptokocker
* Laktobaciller
* Propionibakterier
* Actinomyces
* E.faecalis (kräver starka jodlösningar)

Tandköttsficka/parod.-prov

Kollar då efter A.a, Red complex och Orange complex. Finns dessa då tyder det på en sjuk ficka. Man ska komma ihåg att alla i respektive komplex måste inte finnas samtidigt för indikation.

Prov tas från tandköttfickan med papperspoints. Prov körs sen via checkerboard mha DNA-prober.

* Aggregatibacter actinomycetemecomitans (för aggressiv parodontit)
* Red complex: P.Gingivalis, T.Forsythia, T.Denticola (spirochet)
* Orange complex: P. intermedia, P.micra, F.nucleatum, C.rectus.

 A.a
 Red complex
 Orange complex

Gäller checkerboardtest

När ni ska kolla på ett prov så kolla efter de som nämnts ovan. Visa att du känner igen dem och att man tittar på dem.

Om det finns värden som ej är signifikanta men nära så kan det vara värt att notera att de trots allt finns där. Man mäter oftast flera fickor samtidigt och kan då jämföra med helhetsbilden för en baktierie.

Om en ficka avviker mycket från de andra och får många 1or och 0or kan det vara pga ev felmäting, att man inte nått hela vägen ner i fickan med papperspointsen etc. Värt att notera på en fråga.

Slemhinneprov

Håll koll på normalfloran och det som inte passar in. Visa att du vet vad som är rätt och vad som är fel i miljön.

Ofta oppurtunsitiska infektioner vilket kan synas genom att vissa arter som alltid ska förekomma inte är med i provet.

Angulär chelit är ofta infekterade av C.albicans och S.aureus.

Provtagning tas via skrapprov med vasst instrument som sedan transporteras via transportmedium som åker till labb för odling.

Normalflora, det som finnes och anses normalt:

* Alfa-streptococker (viridansstreprokocker), ska alltid innehålla
* Nesisseria, ska alltid innehålla
* Heamophilus, ska alltid innehålla
* Actinomyces
* Prevotella
* Veillonella
* Fusobakterier
* Anaeroba streprokocker
* H. parainfluenza (para, då ok)
* Peptostreptococker
* Fusioforma stavar (de som utgör "broar" plackbildning och utgör mycket co-agression)
* "inkl. Svartpigmenterade" också normalt

Sjukt

* Entercoccus faecalis, tarmbakterie, klarar högt pH och andra påfrästningar.
* S.aureus
* C.albicans. Svamp, vanligt vid angulär chelis tillsammans med S.aureus.
* G- stavar aeroba stavar (enterobacter, klebsiella, pseudomonas (Opportunist, får inte spridas. Kan indikera antiobiotikaförskrivning) mfl)
* H.infulenze (utan para)
* Coliforma stvar. Oppurtunister och tarmbakterie.