Gérard Foary

## Biografi

### Fødsel

ca. 865 A.Æ.
Cuir, Kongeriket Zarax

### Død

4. desember 938 A.Æ.
Foary, Zarax; Tussarix

## Slekt

### Søsken

Augustine Foary (søster)
Ukjente søstre

### Andre slektninger

Isabeau Foary (niese)
Montague Foary (svoger)

## Samfunssrolle

### Geskjeft

Våpenhandler
Pantelåner
Baron av Foary

## Virkelighet

### Bøker

Noble liv (omtalt)

**Gérard Tanguise Foary** (ca. 865 A.Æ. – desember 938 A.Æ.) var en zarsk baron av Foary, og far Christophe Foary gjennom sitt ekteskap med Françoise Guénolé. Han var en våpenhandler som hadde hjulpet dronning Adélaïde i hennes konflikter med stridende nasjoner, men falt i unåde etter samlingen av Tussarix.

Gérard ble med dette sendt til Foary, hvor han levde sine siste år i forakt og skam.

## ***Biografi***

### **Temming**

* Lyn

Født inn i tredjestanden, var Gérard ikke tillat å bruke kreftene sine. Da han ble adlet, forsvant imidlertid disse restriksjonene i den grad at han ikke kunne bruke dem mot samfunnets autoriteter. For å uttrykke sin makt som adelsmenn, la familien hans inn sin evne til å temme inn i sitt valgspråk: "Vi angriper med lynets presisjon".

### **Tidlig liv**

Født og oppvokst i Cuir i en familie av våpenhandlere, levde Gérard i en tid hvor politisk usikkerhet og krig var tema. Dronningen var i konstant konflikt i et forsøk på å skaffe seg en sjørute til Dødehavet, og på den måten handle med andre kystbyer. Dette krevde våpen til felttogene, og dette var noe som Foary-ene oppnådde ved å drive en pantelånerforretning på si, samtidig som de kjøpte ut mindre kjente adelsfamilier og grunnla et landområde i sitt navn. En gang fra 880 til 885 A.Æ. ble familien Foary adlet. Hvem som var overhodet på denne tiden – om det var Gérard eller hans mor – er uvisst.

Gérard overtok på et tidspunkt rollen som familiens overhode. Han opprettholdt seg for det meste i Cuir, men for å holde sine vasaller i sjakk, giftet han én av søstrene sine til ridderen av Jutia. Ettersom kvinner hadde en naturlig framtredende posisjon i Zarax, bevarte hun Foary-navnet. Søsteren fikk bygget familiens château i nærheten av byen Armes, og sendte brev regelmessig til Gérard om situasjonen der.

### **Knytte seg til hoffet**

Søsteren ordnet dessuten med ekteskapet til Gérard mellom ham og Françoise. Hun var en pryd for øyet, og virket kapabel til å bære mange barn. På vielsesdagen møtte Gérard sin brud for første gang, og de tilbrakte hvetebrødsdagene i Armes. Kort tid etterpå ble likevel Gérard tilkalt til hoffet, og han tok med seg Françoise. De hadde ikke fullbyrdet ekteskapet på noe vis, og da de omsider fikk det til og fødte Christophe, døde Gérards kone kort tid etter. Ettersom dronning følte skyld i Françoises død – ettersom hun hadde oppildnet til Christophes fødsel – ordnet hun med en kremasjon verdig en kongelig.

Sønnen Christophe viste imidlertid å også underholde dronningen, og klarte med dette å snu huset Lévêque rundt Foary-enes lillefinger. Christophes nære forhold til dronningens nevø gjorde ham til en perle ved hoffet, og var Foary-enes skøyer og nøkkel til å være nær henne. Han fikk Adélaïde til å le, og hoffet misunte familien. De var av lav rang, men dronningen favoriserte dem i høyeste grad: Christophe og hennes nevø kom godt overens, og dronningen likte nevøen bedre enn sine egne barn.

### **I unåde av Lévêque-ene**

*Utdypende artikkel: Samlingen av Tussarix*

Da det ble kjent at en krigslysten monark fra nord var på fremmarsj med en stor hær – og samlet flere kongedømmer mot de sørlige rikene – kalte dronning Adélaïde på sine allierte, og forklarte situasjonen. Hun ga Gérard oppdrag med å ordne med våpen. Dette var hans éne oppgave gjennom krigen mot den nordlige kongen, men etter flere nederlag mot hans allierte, mistet dronningen gradvis sin tiltro til ham. Da det i tillegg ble klart at hennes nevø var blitt forført av Gérards sønn, fikk hun broren sin til å gi Christophe en lekse: ved å brekke foten hans.

Etter keiser Paul I hadde forlanget sine nye vasallers lojalitet, var det klart at dronningen – nå fyrstinne – ikke hadde krefter til å gjøre motstand. Hun anklaget dessuten Gérard for å være én av hennes hovedårsaker til at hun ikke klarte å stoppe Pauls tropper ved Udane-passet, og dermed tillate monarken å fange Cuir i et bakhold. Fyrstinnen så derfor ikke bruk for Foary-ene, og sendte dem bort. I et desperat forsøk på å redde seg selv, tvang Gérard Christophe å gjøre visefyrstinne Catherine gravid. Resultatet ble et ekteskap, men utvisningen skjedde fremdeles, og fyrstinnen fraskrev sin datter noen form for legitimering til setet: dette var for å hindre Foary-ene i å gjøre krav på fyrstedømmet. Christophe og hans familie ble derfor sendt tilbake til sine marker, som lå brakk etter krigen.

### **Død og ettermæle**

Tilbake på sine marker, tilbrakte Gérard sine siste år i borgen. Han tok seg av sin skadde sønn, og elsket sine barnebarn. Han så til sine barn og barnebarn, men han var aldri den samme etter å ha falt fra maktens høye tinder. Han sovnet inn som en gammel mann i en alder av cirka 73.

Da sønnen ble den nye baronen av Foary, prøvde han lykken igjen i å komme i fyrstinnens gunst ved å tilby henne dyr og verdier han egentlig ikke hadde: han ønsket bare å komme seg ut av elendigheten. Fyrstinnen svarte med å sende sin bror, greven av Renadière, til baronens borg. Renadière la beslag på alt som måtte være av arbeidskraft eller videre ressurser, og brant baronen på bålet for sin frekkehet mot fyrstinnen

## ***Trivia***

1. *Gérard* er avledet av de germanske navnelementene *ger* "spyd" kombinert med *hard* "modig".
2. *Tanguise* er adaptert av det bretonske *Tanguy*, som er sammensatt av *tan* "brennende, vanvidd" og *ki* "hund, kjøter".
3. *Foary* er adaptert av det engelske *Frye*, som kommer fra det gammelengelske *frig* "frihet".