Guljdioha

**Guljdioha** — nasledok guljdennia sibirskovo da rossejskovo krasnoslovnyh govorov-teh. Shoža s trasiankoj (belarusko-rossejskoj guljdiohoj) da suržykom-tem (ukrajinsko-rossejskoj guljdiohoj), odnako toježe buvali ji vošraki guljdennia sibirskovo s ukrajinskim da belaruskim govorami-temi (vosobno jeto bylo zyrno v staryh rečalovah Sibirskoj Vikipeddi). Kako ji guljdiohi v družnyh govorah, de jesj krasnoslovna kolyb, ššytatsa gogošnym govorom nenačotannyh liudiov dyk.

## Vosobnosi

Podatno ot bajnika-tovo, jevonna ali jejna guljdioha mogiot jimatj rozny vosobnosi:

* Korystovanne cerjkovnoslovianšynov (čom rossejskoj ji perepolnennoj dyk) zamesto voshodnoslovianskih slovov
	+ sib. *do tia* // gul. *k te* // ros. *k tebe*
	+ sib. *jiskušytj* // gul. *soboloznitj* // ros. *soblaznitj*
* Korystovanne jota /j/ v dejeslovah da primetnikah tama, de voni ne do dvoru dyk
	+ sib. *žahat* // gul. *žahajet* // ros. *prygajet*
	+ sib. *voljgotna* // gul. *voljgotnaja* // ros. *svobodnaja*
* Korystovanne volodešnyh prinazyvnikov-teh *jevonnoj*, *jejnoj* da *jihnioj* kako ličnosnyh-teh:
	+ sib. *jevonnoj* // gul. *vo* // ros. *jego*
	+ sib. *jihnioj* // gul. *jih* // ros. *ih*
* Korystovanne dejeprislovviov v ššasnym vremiu
	+ sib. *kotory dejut* // gul. *dejuššy* // ros. *delajuśije*
* Korystovanne nesibirskih pristavkov, podstavkov da podkonečnosiov
	+ sib. *rozšyrenne* // gul. *rasšyrenne* // ros. *rasširenije*
	+ sib. *petj liudiov* // gul. *petj liudej* // ros. *piatj liudej*
	+ sib. *desetj mčolov* // gul. *desetj mčol* // ros. *desiatj pčiol*
	+ sib. *korystovat* // gul. *korystujet* // ros. *ispoljzujet*
* «Sibirizacyja» rossejskih slovov, koda jimajutsa posibirski korogi dyk
	+ sib. *bezzastupnoj* // gul. *bezzaššytnoj* // ros. *bezzaśitnyj*
	+ sib. *adali* // gul. *vsio rovno* // ros. *vsio ravno*
* Pri pisjme: korystovanne rossejskih verov priamopisannia (busovo nefonetišnyh) zamesto sibirskih-teh
	+ sib. *žysj* // gul. *žisj* // ros. *žiznj*
	+ sib. *voljgotnovo* // gul. *voljgotnogo* // ros. *svobodnogo*
* Pri vygovorenni: naznikanne sibirskih verov peredači slovov-teh. Siudy petatsa perehod [dž], [žd], [dz] da [zd] v poprosty [ž] ali [z]; [kt] v [ht] ji v.t.
	+ sib. *jemozia* // gul. *jemodzi* // ros. *emodzi*
	+ sib. *prahtišnoj* // gul. *praktišnoj* // ros. *praktičeskij*

## Korystovanne

Guljdiohoj busovo korystovutsa liudiny, kaki v dadennoj mig učejut sibirskoj govor-to, poskoku jimia ne hvatat slovnišnovo pripasu da znanniov verov sibirskoj gramatiki-toj dyk. Bajniki sibirskovo mogut korystovatjsa jej pri botanni s bajnikami rossejskovo, kaby voni mogli jih prostej vrubatj dyk.

### Guljdioha da cerjkovnoslovianski rečalovy

Začinavšy s 17-vo stogoddiu, sibiriaki pisyvut guljdiohoj mežu cerjkovnoslovianskim da sunturnym sibirskim. Kotory-te sibirski slovy, a toježe prijavlenni nonešnioj sibirskoj govorogorodki-toj, močno vuzyritj v rečalovah načotannyh sibiriakov dadennyh vremiov (pav. 3).

### Guljdioha da sibirski starožyljski pogovorki

S cegu zyrennia bajnikov sibirskovo krasnoslovnovo govora-tovo, nonešni rozgovorny sibirski pogovorki-te prijavliajutsa guljdioha mežu čistym sibirskim da krasnoslovnym rossejskim. Voni po ranešnomu korystovut dorodno tutomnih sibirskih slovov, odnako po-pod mogutnoj šebarčoj rossejskovo govora-tovo da pišut sotvetno dyk.

## Tečova

Priklad skazki guljdiohojPriklad rečalova guljdiohojPriklad rečalova guljdiohoj jiz 17-vo stogoddiu dyk