Podravina

Podravina je povestno-kulturalna regija v severne Horvatske. Područje Podravine v ovemu smislu za razliku od istoimenega geografskega pojma obuhvatja vužeše područje, tj. područja štera gravitiraju mestom Ludbreg, Koprivnica i Đurđevec. Izhodnejše od Đurđevca, od opčine Pitomača na izhod, nahaja se Slavonija štera obuhvatja velki del pridravskega prostora, na šteremu se stanovniki izjašnjavaju kak Slavonci, a taj se kraj često naziva i Podravljem.

## Zemljopis

Podravina obuhvatja prostor izmed reke Drave na severu i Bilogore ter severneh ogrankov Kalničkega gorja na jugu, a vključuje i područje s leve obale Drave zvano Prekdravlje. Zahodna meja proti Zagorju je ne precizno definirana, obično se postavlja izmed Ludbrega i Varaždina. Za izhodnu se meju, proti Slavonije, obično vzema Virovitica.
Podravina je vekšinom ravničarski kraj šteri se prostire duž aluvijalne doline reke Drave zaradi česa se vekšina njenega prostora hasnuje za poljodelstvo.
V administrativnemu smislu se Podravina nahaja vekšinom v Koprivničko-križevečke županije osim zahodnega (šteri je v Varaždinske županije) i izhodnega ruba (šteri je v Virovitičko-podravske županije).
Najvekša mesta v Podravine su: Ludbreg, Koprivnica, Đurđevec i Pitomača.
Poleg Đurđevca se nahajaju se Đurđevečki Peski, zanimljiv prirodni fenomen.

## Povest

Podravina kak kulturno-povestni pojem nastaje v kesnem srednjem veku. Starši i denes potpuno potisnuti regionalni naziv bil je Komarnica. Do sredine 14. stoletja je na prostoru šteri denes obuhvatja pojem Podravine postajala Komarnička županija, štera je kesneše vključena v zestav Križevečke županije. Kesneše je ostal pojem Komarničkega arhidijakonata (del prostora šteri je obuvatjala Zagrebečka biškupija).

Od začetka 16. st. administrativni i kulturni pojem Komarnice pretvara se v pojem Podravine. Npr. študent na vsevučilišču v Beču, Štefan iz Struge se 1516. deklarira kak «Podrawiczs», kaj vukazuje na početno stvaranje kulturno-povestnega pojma Podravine i Podravcev, a istim su pojmom zaprav obuhvatjeni i severni pridravski teritoriji štere je obuhvatjala srednjevekovna Križevečka županija (tj. negdašnji prostori Komarničke županije). Izhodna meja Podravine formirala se je v habsburško-osmanskih ratih kak područja štera su ostala v zestavu Vojne krajine (Varaždinski generalat). Ta je meja bila identična srednjevekovni meji izmed Križevečke i Virovitičke županije. Istovremeno se prostor okoli Ludbrega nazival podravskem distriktom. Time je na koncu srednjega i na začetku ranega novega veka formirana Podravina v denešnjemu smislu reči. Ona v 16. stoletju na krajiškemu području obuhvatja Koprivničku i Đurđevečku kapetaniju, a v provincijalnemu delu podravski distrikt Križevečke županije (okolica Ludbrega). I denes se stanovniki izjašnjavaju kak Podravci gotovo isključivo na ovih područjih.

V krajiškemu delu su od 16. stoljetja glavna središča bili Koprivnca i festung ter trgovišče Đurđevec, a v provincijalnemu delu se kak središče formira Ludbreg. Time su išče pred več od četiri stoletj vtemeljena tri glavna regionalna središča Podravine pa se zaradi tega ona more podeliti na Ludbrešku, Koprivničku i Đurđevečku Podravinu.

Meandriranjem toka reke Drave prema severu 1710. Legrad kak važno trgovišče prehaja iz Međimurja v Podravinu, no Legrad se ne razvija v četrto podravsko središče neg nazaduje kaj je na koncu rezultiralo njegvem pretvaranjem iz gradskog v selsko naselje. V 17. stoletju je Podravina bila pogranična regija prema Osmanskemu Cesarstvu ar je izhodne prostore (oko Virovitice) obuhvatjal Požeški, a teritorije severno od reke Drave (oko Nagykanizse) Kaniški sandjak.

Potpisivanjem Karlovečkega mira 1699. Slavonija je oslobojena od Turkov i Podravina prestaje biti mejna regija, ampak zadržava zasebni regionalni identitet v odnosu na susedna područja. Sredinom 18. stoletja Koprivnica prestaje biti del Slavonske vojne krajine (Varaždinskega generalata), a na preostalemu krajiškemu teritoriju se osniva Đurđevečka pukovnija. Tak se je vse do razvojačenja Đurđevečke pukovnije 1871. zadržal dvojni kulturni, gospodarski i društveni razvoj dviju Podravina – vojnokrajiške i civilne.

Potlam 1871. Podravina se nastavlja razvijati v jedinstvenemu društvenemu i gospodarskemu sustavu Banske Horvatske. Zanimljivo je ka je Podravina kak regija od kesnega srednjega veka nigdar več ne bila del jedinstvene političke celine neg je podravski regionalni identitet grajen na kulturno-povestne osnovice ter prirodno-geografkse odrednice Podravske nizine.

## Kultura

Stanovniki Podravine govoriju Križevečko-podravskem dijalektom Kajkavskega jezika, osim štokavskega područja južno od Ludbrega i zahodno Koprivnice ter nekolko štokavskeh sel izmed Koprivničkih Bregih i Novigrada Podravskeg.

Podravsko selo Hlebine je poznato kak mesto nastanka Horvatske naivne vumetnosti s pojavom Hlebinske slikarske škole. V Hlebinah se denes nahaja galerija naivnega slikarstva i galerija Josipa Generaliča.

V Ludbregu se nahaja važno Krščansko svetišče Predragocene Krvi Kristušove.