Moslavina

Moslavina je kukturno-povestna mikroregija v središnje Horvatske, jugoizhodno od Zagreba. Takaj je i najjugoizhodnejša regija kajkavske kulturne regije. Ime je dobila po Moslavečke gore oko štere se proteže.

## Zemljopis

Moslavinu čini bregoviti teren črez šteri tečeju reke Česma i Lonja. V središču regije se nahaja istoimena Moslavečka gora. Na severu Moslavina meji s Bilogorom i Prigorjem, na zahodu s Turopoljem, na jugu s Posavinom, a na izhodu reka Ilova obiležava meju s Slavonijom. Vupravnom podelom podeljena je v tri županije: Zahodna Moslavina v Zagrebačke županije, Središnja Moslavina v Sisačko-moslavečke i Severna Moslavina v Belovarsko-bilogorske županije. Najvekše mesto, prometno, gospodarsko i trgovačko središče je grad Kutina. Važneša središča Moslavine jošče su mesta, Čazma, Garešnica, Popovača i Ivanič-Grad v zahodne Moslavine. Vsevukupno ovde živi oko 100 000 ljudi.

Krajolik je vglavnem ruralne i poljoprivredne prirode, a vinarstvo je rašireno (jedna sorta grozdja se prema ovemu područjunaziva Moslavec). Na području Moslavine nahajaju se znatni zviri nafte i plina, v parku prirode Lonjsko polje. Jaki obrtnički centri, dva gospodarska diva "Petrokemija" (tvornica gnojiva v Kutine, štera ima oko 3500 zaposlenikov) i "SELK" (elektronička industrija, štera ima oko 1500 zaposlenikov) nahajaju se v Kutine. V Garešnice se nahaja i poznata Ciglana "FINAG" ter tvornica obleke "Modea Nova". Drugi gospodarski sektor je logistika , štera prohaja prometnum avtocestom A3. Močvarno područje Lonjskega polja zaščičeno je kak park prirode i obileženo je močvarnum vegetacijom, dok na višešemi nadmorskemi visinami dominiraju šume bukve i graba.

## Povest

Ime Moslavina poteče od brda Moslavečka gora (489 metrov nadmorske visine), štero su Rimljani nazvali Mons Claudius po cesaru Klaudijušu. V srednjemu veku ovde je vladala obitelj Erdődy. Vurbani razvoj Moslavine počel je dost rano, v 12. i 13. stoletju, s osnutkom zagrebečke biškupije i čazmanskega kaptola šteri je postal važno lokalno vupravno središče. Kasneše je, za vreme turskeh osvajanj, regija bila del vojne meje i vglavnem je bila depopulirana, vse do preterivanja Turkov v 18. stoletju. Tekom Drugega svetskega rata postojal je snažen partizanski pokret, a 1952. počela je proizvodnja nafte, donoseči nove posle za stanovnike ove osiromašene regije.

## Kultura

Moslavina je teritorijalno-političkem vustrojem Horvatske podeljena izmed tri županije i to Zagrebečke, Belovarsko-bilogorske i Sisačko-moslavečke. No, vunatoč takšem zakonskem rešenjam Moslavina je zadržala svoj identitet kak skup ljudi, poslov i običajov šteri imaju zajedničku povest i kulturu. V te svrhe je osnovana LAG "Moslavina", kak organizacija štera bu se bavila poticanjem razvoja gospodarstva i kulture. V projektu sudeluju mesta Čazma, Dubrava, Garešnica, Hercegovac, Ivanič-Grad, Kloštar-Ivanič, Križ, Kutina, Lipovljani, Popovača, Velka Ludina i Velka Trnovitica

V dijalektalnem smislu je Moslavina relativno heterogena kak rezultat njenega rubnega položaja v kajkavske regije. Severno od Ivanič-Grada i oko Čazme i Dubrave se govori Križevečko-podravskem dijalektom. Na jugu, vuz Lonjsko polje se govori Turopoljskem dijalektom, vse do iza Kutine štera predstavlja meju s štokavskem narečjem. Mešanem štokavsko-kajkavskem se govori na severnemu delu Moslavečke gore, vuz reku Česmu, a štokavski se govori i v selih izmed Čazme i Ivanič-Grada. Ovakva situacija je rezultat migracij v vreme Turskeh ratov, no itak je stanovništvo ove regije zadržalo zajednički identitet.

Na Moslavečke gore se nahajaju ostatki nekolko festungov, nastaleh za potrebe obrane od Turkov. Najpoznatejši med njimi je Garič-grad, jeden od najstaršeh srednjevekovneh festungov severne Horvatske.