Temerien-Redanien

**Den Temerisk-Redaniske Realunio**n er et føderalt, aristokratisk valgkongedømme dannet af Kongeriget Temerien og Storhertugdømmet Redanien, der regeres af en fælles monark. Formelt er Temerien og Redanien selvstændige og lige partnere i føderationen, men Temerien er gradvist blevet den politisk og kulturelt dominerende part i unionen. Temerien-Redanien er blandt den Gamle Verdens største riger og breder sig fra Kløernes Hav mod nord til Verdens Kant mod syd, fra de kejserlige fyrstendømmer Stark, Ostermark og Bøhmen mod vest til det vilde Kislev i øst.

Temerien og Redanien er i forening et af de mægtigste riger i den ganske verden og kendt for sin multietniske befolkning, folkesjæl på grænsen mellem det østlige og det vestlige, storslåede natur, ortodokse fromhed og særegne politiske indretning, hvor alle frie adelige er lige og styrer riget som en oligarkisk republik. Riget er i anden halvdel af den Femte Alders tredje århundrede involveret i en langstrakt militær og politisk kampagne for at undertvinge sig det uroplagede naboland Kislev.

## Styreform

Temerien-Redanien besidder et unikt politisk system, hvori alle adelige (temeriansk: *szlachta*), uanset rang eller økonomisk status, har samme juridiske status og nyder omfattende rettigheder og privilegier. Realunionen har et parlament (temeriansk: *sejm*) med et underhus (**den egentlige sejm**) og et overhus (senatet) samt en valgt monark. Dens politiske indretning er beskrevet som en republik under en konges præsidentskab.

Rigets monark er forpligtet til at respektere szlachtaens rettigheder som de er angivet i en række specifikke dokumenter: Hver ny konge skal ved sin indsættelse tilslutte sig de såkaldte Articuli Henriciani, der er grundlaget for Temeriens politiske system. Over tid er de blevet suppleret med pacta conventa – specifikke løfter som den nyvalgte konge har indvilget i at holde. Gennem sit valg til embedet har indgår kongen et partnerskab med szlachtaen og er konstant under en gruppe senatorers vagtsomme tilsyn. Parlamentet har vetoret på afgørende områder såsom ny lovgivning, udenrigspolitisk, krigserklæring og beskatning.

### Szlachtaen

Temerien-Redanien er en oligarkisk demokrati, hvor alle adelsfolk i princippet er lige i rettigheder, privilegier og politisk deltagelse. Deres politiske opgave er at vælge kongen, levere soldater til rigets hær, udfylde kongelige embeder, tjene som valgte repræsentanter i sejmen, udpege embedsfolk og administrere juridisk og finansielt.  Szlachtaen udgør en proportionelt større del af befolkningen i Temerien-Redanien end i noget andet rige i den Gamle Verden. Omkring en tiendedel af befolkningen i realunionen er adelig mod en halvtredsindstyvende- eller hundrededel i lande som Imperiet og Bretonnia.

Trods fraværet af formelle distinktioner og hierarki eksisterer der enorm intern stratifikation i szlachtaen på baggrund på baggrund af velstand og politisk indflydelse. En lille gruppe såkaldte magnater kontrollerer store, landsdækkende ejendomme og besidder stor politisk indflydelse.

### Sejmen

Sejmen er realunionens rigsdag bestående af to kamre: senatet (overhuset) og den egentlige sejm (underhuset). Sejmens medlemmer repræsenterer szlachtaen og udgør en magtfuld politisk institution, som kongen ikke kan regere undenom. Sejmen mødes i en prægtig parlamentsbygning i Vizima, der er i stand til at rumme titusindvis af tilrejsende adelige. Afstemningsproceduren er som udgangspunkt simpel flertalsafstemning.

Sejmens varighed og frekvens varierer, men som regel afholdes en sejm af seks ugers varighed hvert andet år. Foruden disse ordinære sejm afholdes under visse omstændigheder ekstraordinære sejm. Først og fremmest ved kongens død eller abdikation, hvor tre specielle på hinanden følgende sejm håndterer kongevalget i interregnum-perioden (en indledende sejm; en sejm hvor den nye konge vælges; og en sejm hvor den nye konge krones). Derudover kan ekstraordinære sejm afholdes i tilfælde af forfatningskrise, krig, mistillid til kongen og andre nødsituationer.

#### Senatet

Senatet er sejmens overhus, udgør kongens råd og består af indehaverne af de højeste gejstlige og verdslige embeder i riget. Overhuset har 151 senatorer, der kan inddeles i tre typer: ministre fra de kongelige og storhertugelige regeringer (12 ministre), territoriale guvernører (26 vojvoder og 79 kastellaner) og gejstlige (3 ortodokse primater og 31 patriarker).

#### Den egentlige sejm

Den egentlige sejm er underhuset, der består af repræsentanter for rigets adel. Sejmen har 236 debuterede, der hver er udpeget af og repræsenterer en regional forsamling. De enkelte vojvodskaber kan som regel sende ca. ni debuterede hver. De debuterede har ingen officiel embedsperiode, men i praksis er den almindeligvis fire måneder – fra deres valg i en regional forsamling til deres efterfølgende rapport ved den efterfølgende forsamling. De deputerede har diplomatisk immunitet og enhver forbrydelse imod dem klassificeres som majestætsfornærmelse.