Khorasan

#### Létrejövetel

Az 1440-es években jelent egy Farokh nevű úriember. Ő a Mirzaii család tagja volt és a helyi hatalmakkal szimpatizált. Ő az 1450-es években házasodott össze egy síita vallású nemesasszonnyal, Neginnel. Negin egy kanyargós úton a Timurida-ház leszármazottja volt és kizárólag azért házasodhatott össze Farokhal, mert az kereskedelemből egy eléggé jelentős vagyont halmozott fel. Ekkor alakult meg a Mirzaii-Timurida-ház. Az 1460-as évekre a család egy helyi hadúr szintjére nőtte ki magát, Farokh rendszerezetten vásárolta fel, vagy vette el erővel a Kelet-Perzsa területeket. Farokh az 1470-es években hunyt el váratlanul, ekkor fia, Freydun vette át a Mirzaii-Timurida család vezetését és a telkeket. Freydun uralma alatt a családi telkek agresszív terjeszkedése befejeződött, többnyire azért, mert Freydun mindenben túl biztosra ment. És bár konszolidálta hatalmát, sosem növelte azt meg. Freydun uralkodásáról nem sokat lehet elmondani, eléggé átlagos volt. Egyetlen fontosabb tényező, hogy az ő ideje alatt jött létre Khorasan, mint egy állam, a Kelet-Perzsa régióban. Az 1490-es évek elején Freydun alávetette magát a Szafavidák uralmának, ezzel meg kívánta védeni országát. Néhány hónappal rá elhunyt és fia, Airik vette át Khorasan irányítását. Airik ifjan került a trónra, egy ideig egy csoport nemesember uralkodott helyette régensként. Ifjabb éveiben semmi kiemelkedőt nem vitt véghez. Igazán az 1500-as években tűnt ki elődjei elől. Szeparatista tudattal fejében 1501-ben kikiáltotta Khorasan függetlenségét.

1506-ig állóháború volt, senki nem támadta a másikat. Amikor Kurus Dél-Perzsiában kikiáltotta az Akhaimenida Birodalmat, a Khorasaniak felbátorodtak és határukat a Kaszpi-tengerig és Shirazig tolták ki. Az Akhamienida lázadás elhalása után néhány kisebb ütközetet leszámítva 3 évig ismét állóháborúvá váltak a dolgok. Végül a második Akhaimenida lázadás idején, 1509-ben és Tebriz felsózásakor került pont a Khorasani szeparatista lázadás végére. A Persepolisi szerződés véget vetett a Szafavidák uralmának, a maradék területeiket Kurus a Birodalomhoz csatolta, a Khorasaniak pedig megtartották területeiket.

### Jellemzés

#### Általános

A Khorasani Királyságnak nincs alkotmánya. Az uralkodó abszolút uralkodik, a nemeseket figyelembe véve. Az ország uralkodója jelenleg Airik, a Mirzaii-Timurida házból. Airik személyesen zoroasztrista, azonban az országnak nincs államvallása.

Az ország gazdasága teljes mértékben a mezőgazdaságon alapszik. A növénytermesztés a Kaszpi-tenger és a Perzsa-öböl környékén jellemző, az ország közepén elfekvő hegyvidékeken pedig a nomád állattartás. Marhákat, juhokat, baromfit tartanak és tenyésztenek ezeken a vidékeken.

Az ország létrejötte óta relatíve passzív diplomáciailag. Uralkodói a békés kereskedelemre koncentráltak, a terjeszkedés Freydun uralkodása alatt megállt. Az ország egyetlen barátja a nyugatra fekvő Akhaimenida perzsa birodalom, hisz Kurus és a jelenlegi uralkodó, Airik együtt harcoltak a Szafavida uralom ellen. Országaik közt nincs semmilyen hivatalos szerződés, bár a rokonszenvre tekintettel nem valószínű, hogy egymással hadba vonulnának.

#### Kultúra, vallás, nyelv

Az országot többnyire perzsák lakják, az északi régiókban élnek sztyeppei nomádok, az északkeleti és keleti régiókban afgánok, délkeleten pedig indiaiak.

Az országnak nincs hivatalos vallása, nem azért, mert vallásszabadság volna, valószínűleg inkább azért, mert az ilyesmit a kereskedelem orientált uralkodók nem tartották túl fontosnak, ez inkább egy létező probléma megoldás nélkül, mintsem egy megoldott, letudott probléma.

Az országnak ahogy hivatalos vallása, úgy hivatalos nyelve sincs. Az ország egészén beszélik a perzsát, ezen kívül rengeteg törzsi nyelv, afgán, indiai és mongol nyelv van jelen. Az uralkodók általánosan perzsául beszélnek.

#### Kormányzás

Az ország központja, fővárosa a szeparatista lázadás lezártával Shirazba került. Shiraz jelenleg Herat mellett az ország legnagyobb városa. Shirazból kereskednek a kereskedők, itt pezseg a nagyvárosi élet. Az uralkodók is itt élnek egy szerényebb királyi palotában. A kormányzás eléggé laza és decentralizált, az uralkodók az elmélet síkján az egész ország felett abszolút hatalommal rendelkeznek, gyakorlatilag pedig minél messzebb kerülünk Shiraztól, annál kevésbé látható egy központi kormányzat léte.