Búvár-tó (Szeged)

A tó a Szeged Plaza teraszáról nézve

A **Búvár-tó** egy mesterséges tó Szeged belterületén, mely a 20. század kezdetén még a város legnagyobb kiterjedésű tava volt.

## Története

A Búvár tó Szegeden, a Kossuth Lajos sugárút északi végénél, a Rókusi körút és Szeged-Rókus vasútállomás által közrezárt területen fekszik. Eredetileg természetes eredetű képződmény lehet, azonban a szegedi nagy árvíz után kezdődött nagyszabású beavatkozások teljesen mesterséges tóvá formálták. Nevének eredete ismeretlen.
A tó környékén az 1780 körül elvégzett első katonai fölmérés több apró állóvizet is megjelöl. Ezek a természetes eredetű tavacskák hasonlóak lehettek a Kiskunságon felbukkanó számtalan sekély tóhoz. A második katonai felmérés térképein már egy északnyugat-délkelet irányban elnyúló, 300 méter széles és 600 méter hosszú víz jelenik meg, amelyben még egy apró sziget is megtalálható. Ezen térképeken a Búvár-tó földrajzi névként még nem jelenik meg, a 19. században készült felmérés szelvényein a jócskán megnövekedett vízfelületet megmagyarázó "téglavető" kifejezés szerepel. Vélhetően ekkor a tó még egybefüggő vízfelületet alkotott a ma a békéscsabai vasútvonal töltésének túloldalán fekvő Sintér-tóval. A tavat a Nagyvárad-Fiume vasútvonal építésekor vághatták ketté, később a két részre szakadt tavat a rókusi teherpályaudvar és a Körtöltés építésekor még jobban feltöltötték. A Búvár-tó néven emlegetett déli rész még így is a Körtöltésen belüli Szeged legnagyobb tava volt. Kovács János 1901-ben Szegedről írt művében egy 10 hektárt meghaladó szabad vízfelületű tóról írt, amelyet minden évben lehalásznak.

Az 1980-as évek elején a tó teljes betemetésével számoltak, helyén a létrehozandó Szeged-Rókus intermodális terminál buszpályaudvarát szándékoztak felépíteni. E buszpályaudvar nem valósult meg, de a vízfelületet így is jelentős veszteségek érték. Az 1990-es évek végén a szegedi közgyűlés a tulajdonában lévő tavat egy izraeli cégnek adta el, amely a meder majd felét bontási törmelékkel töltötte fel és a tó helyén egy bevásárlóközpontot építtetett. A pláza többször is próbálkozott a megmaradt tó hasznosításával: 2006-ban vízi szabadidőközpontot terveztek kialakítani, 2011-ben a tó partján futó sétányt újíttatták fel, mellette játszóterek és szabadidősportot szolgáló létesítményeket hoztak létre.

A város által körbevett tó körüli nádasban számos madár él, vonulási időszakban pedig a vándorló fajok is föltűnnek. 2011-ben 63 különböző madárfaj egyedeit számolták össze a tónál. A bevásárlóközpont vendégei rendszeresen etetik a madarakat, így a területen jelentős a tőkés réce és a vízityúk állománya.

## Források

* Sablon:Commonskat-natúr

Sablon:Források

* [[Fájl:
	+ [[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Magyarország]] **[[Portál:Magyarország|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]**
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap|25x25px|Magyarország]] **[[Portál:Magyarország|**
	+ **[[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Magyarország]]** [[Portál:Magyarország|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap]]
• összefoglaló, színes tartalomajánló lap

* [[Fájl:
	+ [[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Földrajz]] **[[Portál:Földrajz|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]**
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap|25x25px|Földrajz]] **[[Portál:Földrajz|**
	+ **[[Fájl:Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális|25x25px|Földrajz]]** [[Portál:Földrajz|Végtelen ciklus a következő sablonban: Sablon:Portál/speciális]]
	• összefoglaló, színes tartalomajánló lap]]
• összefoglaló, színes tartalomajánló lap

Sablon:Cite journal
2. ↑ Kovács János (1901): Szeged és Népe
3. ↑ Farkas Csaba (2005-06-11). Vízi paradicsom lesz a Szeged Plaza előtti Búvár-tó (magyar). Délmagyarország. Retrieved on február 3, 2013.
4. ↑ Vad-Szűcs Imre (2012-01-04). Edzőpark a plázánál (magyar). Délmagyarország. Retrieved on február 3, 2013.
5. ↑ Tímár Kriszta (2011-06-02). Országos versenyt nyert a plázató élővilágával (magyar). Délmagyarország. Retrieved on február 3, 2013.