Tvärsnittsstudier (översikt)

**Tvärsnittsstudier** är en form av forskningsmetod som innebär att man över en period genomför olika typer av studier och samlar data från en viss andel ur en målgrupp. Denna data används sedan för empiriskt och kvantitativt komma med en slutsats utifrån det man har samlat in. I slutsatsen bör man kunna se ett mönster på hur mycket av det studerade som förekommer i denna målgrupp. Man kan göra flera olika typer av tvärsnittsstudier, till exempel i form av direkta intervjuer, samt enkäter som kan besvaras anonymt. Dessa gås närmare in på i respektive artikel.

Läs om Intervju här

Läs om Enkät här

## Praktisk tillämpning

För tvärsnittsstudier bör man alltid börja med att hitta och undersöka den målgrupp man vill ha. Beroende på målgruppens storlek behöver man därefter kunna samla ihop en viss mängd data för att få representativ och grundad statistik, det vill säga ett urval. Denna urvalsprocess bör dock vara så gott som helt slumpad för bästa resultat, alltså att man letar upp i princip vem som helst, bara det är inom den relevanta målgruppen. Man bör fundera över behovet av ansiktskontakt mellan de båda parterna, för att avgöra ifall telefonintervjuer eller webbenkäter skulle fungera. Å andra sidan kan en mer indirekt kontakt underlätta besvarandet av mer okomfortabla frågor.

### Fördelar och nackdelar

Det finns många fördelar med tvärsnittsstudier, där en av de mest framträdande är den låga kostnaden. På grund av det slumpartade uppsökandet av potentiella målgruppskandidater krävs inga kostsamma analyser för att skaka fram en viss individ. Producerandet av material för uppsamling och lagring av resultat tar inte heller upp några större summor, och en belöning behöver inte nödvändigtvis ges ut till den som deltar i tvärsnittsstudien. Dessutom kan man utifrån ett relativt litet urval få fram resultat och statistik som med säkerhet kan antas gälla för en målgrupp av mycket större proportioner, återigen tack vare det slumpvisa urvalet. Samtidigt måste man vid ett slumpvist urval ändå ta hänsyn till utomstående faktorer såsom tid och plats för studie.

### Exempel på praktisk användning

Tvärssnittsstudier har visat sig vara särskilt användbart inom hälsovårdsområdet, där man utifrån en hypotes om att A orsakar B och därefter undersöker en viss andel individer med specifika symtom, kan dra slutsats om en större andel av befolkningen. Dock presenterar sig samma nackdelar som ovan, med skiljande omständigheter, och mer specifikt för hälsovården även förekomsten av de aktuella symtomen eller sjukdomarna. Det kan också rent allmänt uppstå frågor och problem om den typ av data som samlas, och hur det går ihop med integriteten. Vid tvärssnittsstudier efterfrågas individuell och inte helt sällan även privat information. Det kan också vara mycket svårt att på ett effektivt sätt få tag på samlad information om en större andel av befolkningen om man så vill. Så kallade folkräkningar (census på engelska), brukar ofta vara strikt sekretessbelagda, i vissa fall upp till hundra år. En del länder (däribland Sverige), genomför endast en begränsad folkräkning där befolkningsantal och kön är det huvudsakliga uppsamlingssyftet, och inte hudfärg, detaljerad boendesammansättning och andra faktorer som kan ha betydelse för hälsovård.

## Referenser

1. ↑ Denscombe s. 34
2. ↑ Levin 2006
3. ↑ Levin 2006

### Internetkällor

Study design III: Cross-sectional studies. Utdrag ur *Evidence-Based Dentristy*

### Litteratur

Denscombe, M. (2012) *The good research guide*. 4:e upplagan. Open University Press