Noricum-i Kormányzóság

# **Adatok:**

**Államfő:** Gouverneur Frederick Blüwick

**Államforma:** Köztársaság (azonbelül közvetlen demokrácia)

**Hivatalos nyelvek:** Ógermán

**Vallás:** Pogány, germán

**Népesség:** 95% germán, míg a maradék 5% egyéb (pl. Latinok, hunok, gótok stb.)

# **Története:**

### *Előtörténet, és Blüwick színre lépése*

Noricum provincia egy volt a többi római provincia közt. Mivel határmenti provincia volt, így elsősorban e porovincia szenvedte el, az északról beáramló germánok betelepülését, de germánok mellett míg bevándoroltak hunok és gótok is. 476-ra a helyzet rosszabb lett, járványok terjedtek a provinciába, melyeket valószínűleg a betelepülők hoztak magukkal. Emellett az anarchia is urrá lett Noricum-on: 476. márciusába meghal Noricum helytartója és a provincia, hadurak kezébe került, (a három legjelentősebb: Augustus Agrippus, Julius Merius, Marcus Trainus). A hadurak egymást ölték, mely nem tetszett a betelepült germánoknak, így Vindobona bírája, Frederick Blüwick, a germán nép nevében fellázadt a helyi hadúr, Augustus Agrippus ellen.

### *A lázadás és Noricum egyesítése (477-479)*

Blüwick nem tűrte azt, ahogy Agrippus irányított. Megadóztatott minden réteget, minden hadra fogható embert behívott a seregbe, akik ellenálltak, erővek hurcolták a hadseregbe. Így Blüwick élt a kívánt lehetőséggel és 477. februárjában, a germán nép nevében fellázadt. Blüwick-nek alig volt pár ezer embere (1000-1100 ember), s ez nézett szembe 10.000 Agrippus katonával. Blüwick-nek egy szerencséje volt, a Agrippus hadseregének morálja nulla volt, a Vindobona-i csatában (477. február 07.) például ennek köszönhetően tudott győzni és megtartani a várost, de ezek mellet több sikert is elértek, 477. májusára már Agrippus "birodalmának" teljes területe az övé volt. (Agrippus egyébként öngyilkos lett, testét soha nem találták meg.) De Blüwick harca itt nem ért itt véget, hisz másik két hadúr is hátra volt. Merius például azonnal megtámadta és Blüwick államának 1/3-át el is foglalta, miután Agrippus-szal végzett Blüwick. Blüwick azonban cselhez folyamodott, Trainus-szal békét és egy laza szövetséget kötött, hogy együtt vegyék fel a harcot Merius-szal. Blüwick, szinte semmit sem csinált, s mikor Trainus már majdnem elfoglalta Merius birodalmát, Blüwick hátba támadta Trainus-t, akivel két hónap alatt végzett is, végül Merius-t is legyőzte. Blüwicknek tehát sikerült egyesítenie Noricum-ot, 479.decemberébe, ám itt nem állt meg.

### *Raetia elfoglalása (483-489)*

Blüwick-nek fájt a foga Raetia-ra. Tudta, ha nem cselekszik most, a környező országok elfoglalhatják az egykori provinciát. De akadt egy kis gond, az országban még mindig dúlt egy kemény járvány, mélyszegénység és éhínség pusztított Noricum-ba. Így először felruházta magát Diktator-i címmel és stabilizálta a friss országot: drákói szigort alkalmazva visszaszorította a járványt, ételt és pénzt adott a rászorulóknak, mindeközben hadseregét is fejlesztette.

483. szeptemberébe eljött a pillanat, országa stabilizálódott, felállított egy modern, 12.000 fős sereget, így bejelentés nélkül megtámadta a gyenge Raetia-t. Elsőre hatalmas sikereket ért el, ám hamar aláfagyott a lendület. Raetia összeszedte magát és felvette a harcot Noricum-mal, ebben kedvezett Raetia-nak a hegyes vidék. A noricum-i előrenyomulás megtorpant, és sorra vesztette el a kulcsfontosságú pontokat. Úgy tűnt, hogy Noricum visszatér a rajtkockákara, de jött valaki, aki mindezt megváltoztatta. Adelbert Flüss, aki a római hadseregben is szolgált, felajánlotta segítségét, amit Blüwick el is fogadott. Flüss újraszervezte a frontokat és a hadsereget, új taktikát dolgozott ki és azonnal támadást indított, a cél nem volt más, mint Raetia fővárosa. Flüss hadi taktikája jól működött a hegyekben is, így 488. szeptemberére elérték a fővárost, amit egy fél évnyi ostromlás után be is vett, így 489.februárjában Raetia letette a fegyvert és Raetia területe beolvadt Noricum-ba Ezzel a győzelemmel kialakult a mai Noricum arca, s Blüwick elkezdhette országának stabilizálását.

# **Blüwick bel- és külpolitikája**

### *Az állam felépítése*

**Kormányzó:** Az állam feje a Gouverneur, azaz a Kormányzó. Ő irányítja az országot, s a hadsereget. A Volkskongress (Népgyűlés) választja, s élete végéig viseli-e címet.

**Volkskongress:** A Volkskongress, azaz Népgyűlés, 20 évnél idősebb, szabad férfiak vehetnek részt. Helye a Blüwickstadt-i tér. A Kormányzóval együtt adhat be és szavazhat meg rendeleteket, javaslatokat. A Volkskongress választja a Kormányzót. A Kormányzó bármikor összehívhatja. De mivel több ezer ember egy téren nem fér el, így minden falu és város egy 5 fős küldöttséget küld a Volkskongress-be.

### *Blüwick és a Volkskongress reformjai:*

-**Vindobona-ból**, az újonnan épített **Blüwickstadt-ba** helyezi át fővárosát, hisz Vindobona sérthetőbb, mint a hegyek közt lévő Blüwickstadt.

-**Pénzügyileg fejlesztette az országot:** értékálló pénzt veretett, átszervezte az adókat (mostantól a vagyonosabb polgárok több adót fizetnek), a földosztásnál pénzért nemesi címet és egyben földet lehetett venni, a Kormányzó a noricum-i erdők egyrészét saját kézbe vette, innen fát elvinni és itt vadászni csak a Kormányzó engedélyével lehetett és pénzért, kialakított egy kezdetleges védővám határt. Ezekkel az intézkedésekkel a kieső jövedelmet visszaszerezte, sőt többet is.

-**Gazdaságügyileg fejlesztette az országot:** fejlesztette az ipart, külföldről germán céhmestereket telepített be, rengeteg bányát nyitott, a művelhető földek 75%-át művelés alá vette, hamár itt tartunk, mezőgazdaságilag is fejlesztette az országot, fejlesztette a kereskedelmet, kereskedőit pl. katonai kiképzést is kaptak, hogy megvédjék magukat.

-**Külföldről germánokat (pl. cégmestereket, mintahogy feljebb említve van) telepített be, valamint az időközben bevándorolt germánokat is letelepítette.**

-**Germanizálni kezdte az országot**

-**Javította** a parasztok életét

-Országát emellett **infrastruktúrálisan** is fejlesztette.

-**Kultúrpolitika:** támogatta a germán költőket, athéni mintára színházakat épített.

-**Valláspolitika:** hivatalos vallássá tette a germán ősvallást és elkezdte a nem ősvallásúakat áttéríteni (ebből akadtak nagyobb gondjai pl. majdnem forradalomba torokolt ez a reform, de ki tudtak egyezni, s folytathatódott az áttérítés), s ehhez mérten szentélyeket és templomokat épített. Nem tiltotta be és nem üldözte a nem germán vallásúakat, megengedte nekik, hogy elhagyhatják az országot.

-**Hadügy:** a hadseregbe csak nemesek és vagy köznemesek léphettek be, a nemesek a könnyűlovasságnál, míg a köznemesek a gyalogságnál szolgáltak. A hadsereg vezetője: Marshall Adalbert Flüss. Továbbá modernizálta és növelte hadseregét.

### *Külpolitika*

Barátságos viszonyt akar ápolni más germánokkal, mint pl. az Alamann Királysággal. Emellet a Noricum-i életteret is növelni szerette volna.