Múdke Ki-Gar

Múdke Ki-gar a kontinens déli részén terül el. A nagy szétszóródás után visszaszerezték a fennhatóságot a terület felett a Sag-gi népek (nevük jelentése fekete fejűt jelent).  Shanka-Than foglalta el a területet, ahol a helyi népek még nem rendelkeztek írásrendszerrel és kolóniákba tömörülve éltek és cserekereskedelemmel foglalkoztak. Mikor a Birodalom elfoglalta a területet nehezen tudott kormányzókat kinevezni, mivel a térségben nem volt még ismert az „ország” fogalma, így a király a helyi manufaktúrák kezébe adta a kormányzást a terület felett. Ennek hatására regionálisan elkülönültek egymástól az iparosok, kasztosodni kezdtek. A régió híres az agyag- és porcelánművességéről, kerámiáikra az egész birodalomban igény volt, becses ingóságoknak számítottak. Békés népek, akik sosem lázadtak fel az uralkodó ellen, így talán ők lettek leginkább megkímélve kulturális szempontból. Időközbe az uralkodók a Vadum-tó déli partjáról telepítettek be harcos népeket a határőrvidékre, ők a gutik.

A gutik egy népcsoport volt a számos más nép között, akiket a határőrvidékre telepítettek be. A csoport asszimilálódott a vegyes lakosságba, de a nevüket tovább használták a sag-gik a területen élő népekre. Jelen értelmezésben a gutik nem beszélnek egységes nyelvet és nincs közös identitásuk.

A Birodalom szétesése után a kasztok (ezek a következők: Fazekasok, Zenészek, Halászok, Földművesek, Ötvösök és Kosárfonók) klánokká váltak, a vezetőik a lugal-ok (alkirály). a gutik  folytonos támadása miatt a klánok szövetségre léptek egymással és megalapították Múdke Ki-gart. A királyt a klánok vezetői közül választották. Az új birodalom első malikumja (király) I. Szín-ahhé-eríba volt, aki U királya volt azelőtt és később itt is rendezte be a birodalom központját. Ez a fazekasok klánjának a központja. Uralkodásával megalapítja az Udan dinasztiát. A sag-gik összefogásával képesek voltak visszaverni a gutik támadásait és vazallizálni a népet. A gutik képezik a hetedik klánok, a harcosok kasztját. A gutik nem szólhatnak bele az állam ügyeibe, nem juthatnak vezető beosztáshoz, de képviseltethetik magukat az élükre kinevezett sag-gi származású alkirállyal, aki akár malikum is lehet. A gutik vérrel adóznak és egyéb kötelességük nincs.

A birodalom szétesése után egy új csoprt is megjelent, az uzsorások, akik nemigen tekinthetőek önálló kasztnak, mivel nincs egységes képviseletük, de annál nagyobb politikai hatalma van egyes egyéneknek. Ezek a személyek meggazdagodott iparosok, akik hitelt adnak, pénzt hajtanak be és kezelik az állam kincstárát.

Múdke Ki-gar élén a malikum áll, őt 7 lugal követi, akik közül az új malikum lesz megválasztva. A 7 lugal  alatt 7 klán áll, akik magukat az 60 tagú vének tanácsával, a Abbu-val, képviseltetik. Ide 50 év felett bármely sag-gi bekerülhet, aki összegyűjtött legalább 100 szavazatot és elnyerte a szavazatok többségét egy adott városban. 60 választóváros van jelenleg, klánonként 10 (kivétel a harcosok klánja), ahova 5 évente zarándokolnak el a lakosok, hogy feltöltsék a megüresedett helyeket a vének tanácsában.

Anzud kultusz:

Anzud egy nagy, mítikus (sas) madár, ami az összeköttetés, kapocs az istenek és az emberek világa között. Nammu, a kozmosz létrehozta An-t és Ki-t, ők a Föld teremtő istenek. Az istenek a földanyában (AN) élnek, ami maga az ég. Az emberek világa egy hatalmas bikaisten (Ki) szemén helyezkedik el. Kettejük szerelméből fogantak az istenek. Az aktus után An felment a magasba és fekete ruhát öltött és négy gyermeke született: Samas (a nap istene), Szín (a hold istennője) és Istár a (termékenység és a háború istennője). Hármójuk gyermekei: Baal az eső istene, Dagan a vihar istene és Rasp a dögvész istene. Ők az istenek, akik az égből befolyásolják az emberek világát.

A bikaisten, Ki mikor megtudta, hogy szerelme, An elhagyta őt, dühöngeni kezdett és megszülettek a hegyek. (ez a magyarázat a földrengésekre és egyéb természeti csapásokra)

Ki dühöngése közepette megpróbálta fellőni a magjait An-hoz, de az olyan magasan volt, hogy ezek a magok visszahullottak Ki-re, aki annyira elfáradt, hogy azóta is pihen. Ezekből a magokból nőttek ki a sag-gik.

A vallási szertartásokat papnők vezetik le. Ezeknek a liturgikus része templomban, áldozati része kultikus helyeken zajlik.  A sag-gik és a gutik is naponta eljárnak ezekre a szertartásokra. Ezek kötelezőek, de mégsincs ráerőltetve a népre, hiszen nincs olyan, aki kockáztatná az istenek haragját egy mulasztásért cserébe. Múdke Ki-gar lakói mélyen vallásosak és családcentrikusak, nem tűrik a hitük, vagy családtagjaik gyalázását. Minden teliholdkor áldoznak az isteneknek. Ezek az áldozatok többnyire állat, termény vagy vagyontárgyak, de gyakran előfordul az emberáldozat is. Ezekre az emberáldozatokra önként jelentkeznek az emberek, mert a hitük szerint teliholdkor jön le Anzud az égből és viszi fel az áldozatot az istenek országába. Ritkán foglyokat is áldoznak, de ez csak háborús időszakban történik, mikor szolgákat igérnek az istennek akinek a közbenjárását kérik.

Az áldozások menetéről a druidák döntenek, amely sok esetben felkavarhatja azokat, akik először vesznek rész ilyen szertartáson.

A sag-giknál az a szokás, hogy ha az újszülöttről megállapítják, hogy testileg, vagy szellemileg visszamaradott, akkor Dilmunki-szigetére száműzik, ahol magára hagyják. Ha a gyermek életben marad a szigeten, akkor az az istenek közbenjárásával történt és hivatalosan druida lesz belőle. Az emberi beszédre nem képesek. A szigetre csak a papnők léphetnek, ahol a druidáknak élelmet visznek jóslatért cserébe.

Az áldozatok bemutatása mellett fontos szerepet kap a vallásban a szakrális prostitúció is. Ez megtisztulással és a bűnök megbocsátásával jár, emellett aki igénybe veszi a szolgáltatást, az szerencsében, jó termésben és egészségben részesíti önmagát és a családját. Ha egy papnő megtermékenyül, akkor a klánok leggazdagabb, legbefolyásosabb embereihez adják oda.

Jelesebb ünnepek:

A Szent Nász: a királyok beiktatása után kezdődő 3 napos ünnep. Ekkor a főpapnő és a király szobrát egymás mellé fektetik Kis városában (vallási központ). Ezalatt az idő alatt a főpapnőnek és a királynak tilos a városban tartózkodnia.

Királyölő nap: Március 20-án a napéjegyenlőség jegyében az istenek és az emberek világa összemosódik. Ekkor bárki is meghal, az An-ba kerül. Ezen a napon szabad a gyilkosság és akár a királyokat is megölhetik, csak a főpapnő alól van kivétel.

Halottak napja: Az Anzud kultusz hívői hiszik, hogy ezen a napon a holtak visszatérnek az élők világába. A nép a padló alá temetkezik, amit ezen a napon felnyitnak és kiveszik az halott őseik koponyáit, akikkel közös vacsorát tartanak. (Ezek a koponyák madarak segítségével lett megtisztítva, amik leették a húst a halottról. Ezen megtisztított koponyák szemgödreit agyaggal tapasztották be és rá kagylókat helyeztek, mintha az illető aludna.) Október 31-én tartják ezt az ünnepet.

Nagy áldozás napja: December 24-én megemlékeznek a világ születéséről és nagyszabású ünnepséget rendeznek a Sag-gik és a Gutik, amin éjfélkor áldoznak. Ekkor a lakosok bikavérrel festenek a házaik falára ikonokat, amikkel bőséges terményért, esőért és egészségért imádkoznak.

A sag-gik jelenleg békében élnek a gutik védelmében Múdke Ki-garban. Az ország jelenlegi malikumja  IV. Assuráh Udan, az Udan dinasztiából. Naqútu Adeeshuduggaat a királyné.

A főpapnő Anuu Gemekaa.

Manufaktúra:          Klán:                      Lugal:

Fazekasok         -     Báhar klán      -   IV. Assuráh Udan

Zenészek          -     Húl-la klán       -  Sardanpal Enusat

Halászok           -     Essad klán       -   Taharka Lapiq

Földművesek     -    Engar klán       -   Nekoo Balashi

Ötvösök             -    Simug klán      -    Ubalilit Gina

Kosárfonók       -    Ad-kíd klán      -     Sarrukin Du-ur

Harcosok       -    Erim klán/Gutik         -     Kerub-bani Ob