Križevci

Križevci (vug. *Kőrös*, nem. *Kreuz*, lat. *Crisium*) su mesto v Koprivničko-križevečke županije v Horvatske.

Križevci su staro horvatsko mesto v Prigorju, štero se prvi put spominje 1209.; mesto su v šteremu se je stvarala i branila horvatska, v šteremu su izdane vnoge važne isprave i održano 27 horvatskeh saborov, med štermi je najpoznatejši Krvavi sabor križevečki. Važno je železničko i cestovno križišče ter gospodarsko središče. Dugo je bil administrativno središče i jeden od najvažnešeh mest Središnje Horvatske. Samo mesto je zaščičeno kulturno područje, ima lepo oblikovane i arhitektonski definirane vulice i place ter velki broj sakralneh objektov. Posebnost Križevcov su bogata šumarska i vinogradarska tradicija, očuvane kleti, “križevečki štatuti” (najstarši horvatski bonton takše vrsti), bilikum (posuda od tri spojena vrča) i manifestacija početkom lipnja “Križevačko veliko spravišče”.

## Zemljopis

**Križevci** su mesto v Koprivničko-križevečke županije. Prema popisu stanovnikov iz 2011.l. imaju 11.231 stanovnikov, a širše područje štero administrativno spada pod Križevce 21.122 stanovnika.
Nahajaju se v bregovitemu terenu izhodnega dela Prigorja, šteri se išče naziva Križevečko ili Kalničko prigorje. Zbog blizine Zagreba (57 km), Križevci se razvijaju kak satelitsko naselje s povoljnem smeščajem v blizine regionalneh središč Koprivnice (31 km), Belovara (33 km) i Varaždina (48 km).

Naziv Križevci je v vnožine kajti je nastal spajanjem dva grada: Dolnjega i Gornjega grada. I dene se tak zoveju dve četvrti Križevcov. Križevci su takaj prometno križišče pa je i to pridoneslo denešnjemu imenu. Križevečke cirkve i kapele rasporejene su na prilazih mestu, tvoreči oko mesta oblik križa.

## Povest

   Za nastanek Križevcov bil je važen položaj na prometnih pravcih. Išče od antike se je tu nahajalo križišče prometneh pravcov, a čez Križevce je prohajala poznata cesta kralja Kolomana štera je povezivala panonski i jadranski prostor. Suvremeno povezivanje ovega prostora dokončano je zgradnjom putov izmed Podravine, Kalničkega prigorja i Posavine ter zgradnjom železničkih prug proti Zagrebu i Koprivnice (1870.), ter Belovaru (1894.)

Križevečki župan spominje se 1193.l., kaj govori da je teda postojal križevečki festung Cris. Naselje Križevci se najprvle spominje 1209. kak malo selo bez posebneh pravic. Križevečki Gornji grad, nastal vuz spomenuti festung, dobil je 1252. privilegije slobodnega kraljevskega grada.
Sledečega je leta, točneše 16. kolovoza 1253., ovu povlasticu potvrdil Zlatnum bulom i sam kralj Bela IV.

   Vuz Gornji grad se je razvil Dolnji grad, šteri je povlasticu slobodnega kraljevskega grada dobil 1405. Križevci su postali mesto održavanja saborov i gotovo redovito boravišče bana i župana. Najpoznatejši sabor je onaj održan 27. veljače 1397. leta, poznat kak Krvavi sabor križevečki. Pretpostavlja se da je održan v cirkve sv. Križa, ampak je to ne potvrdjeno. Na njem su se skupili kralj Žigmund Luksemburški s jedne, ter ban Štefan II. Lackovič s druge strani. Obojica su poleg sebe imeli stotine pobornikov, a sabor se zove "krvavi" ar su se velikaši posvadili ter su kraljevi vojniki na koncu vubili bana Štefana i njegvu pratnju.

Od sredine 15. stoletja Križevečka županija je bila najvekša v Slavonije i Križevci su praktički imeli funkciju glavnega mesta Horvatske.

    Naglo propadanje mesta je počelo v tridesetih letih 16. stoletja. Gornji grad su 1539. spalili Osmanlije, gda je stradal i klošter avgustinacov. Potlam pada Čazme pod osmansku vlast 1552., Križevci su se našli na meje s Osmanskem Cesarstvom. Stvaranjem obrambenega sustava Vojne krajine v Križevce dohaja vojna posada pretežno nemačkeh vojnikov.

S vremenom je Križevečka županija zmenšana ter zjedinjena sa Zagrebečkum županijom. Križevci su 1560. postali središče istoimene kapetanije v zestvu Slavonske vojne krajine, v šteru su spadali festungi v Cirkvene, Sv. Petru Čvrstecu, Glogovnice, Sv. Ivanu Žabnu, Varaždinskim Toplicama, Remetincu i Gradecu. Istovremeno se moderniziraju fortifikacije oko samega mesta. V Križevcih se je 1589. rodil sveti Marko Križevčanin.

Potlam Žitvanskega mira 1606. dohaja do gospodarske i demografske obnove Križevcov, a 1635. reguliraju se odnosi izmed civilnih i vojnih vlasti. Obnovljaju se ceste i trgovina, To je stvorilo potrebu za razvojem cehov i osnivanjem noveh (1646. – čižmari i lončari, 1647. - železari, 1649. – krznari).

    Obnovu Križevcov potvrdjuje dohajanje crkveneh redov (1626. – franjevcov i 1667. – pavlinov) i osnivanje gimnazije 1674. (vkinuta 1786.). Oba križevečka grada su funkcionalno srasla v jedno naselje pa je 1661. počelo njihvo zjedinjenje štero je zgotovljeno 1752. odlukom cesarice Marije Terezije.

Avstrijski general šteri je sprovodil politiku slabljenja Horvatske, Johann Jozef Herberstein, 1666. je zatrl pobunu v Križevečke kapetanije.

1777. osnovana je grkokatolička biškupija šteri je od 1791. središče v Križevcih. V 18. stoletju nastavljeni polagani demografski rast i prestanek opasnosti od Turkov stvorili su potrebu za jakšanjem proizvodnje. V Križevcih je osnovana jedna od prvih horvatskih manufaktur – tvornica keramike baruna I. Magdaleniča, ampak je proizvodnja trajala sam šest let (1775.-1781.). 1780. Križevci od Jozefa II. dobivaju pravicu održavanja dva, a 1784. još četiri nova sejma, dok su pravicu na tedni sejem imeli od 1846. V druge polovine 18. stoletja vojska je napustila Križevce i oni postaju središče nove Križevečke županije (1759.), a v mestu jakšaju društvene delatnosti poput glazbene škole (1813.), čitaonice (1839.), kazališča itd. 1848. je za vreme boravljenja bana Jelačiča v Križevcih nastala jedinstvena ženska vojna postrojba, Križevečka devojačka straža.

Križevci 1886. leta prestaju biti središče županije gda je Križevečka županija spojena s Belovarskum županijom.

Čez 20. stoletje se nastavljaju demografski rast i industrijalizacija, ampak v najnovše doba razvoj mesta stagnira.

## Gospodarstvo

Križevci su drugo najvekše mesto v Koprivničko-križevečke županije i važno gospodarsko središče. Križevci su i važno prometno križišče, prometna veza izmed Podravine i Posavine, ampak i Europe s Jadranom. Od davnina je ov kraj poznat po vinu ar je povoljen za vinogradarstvo. V širše okoline se nahajaju bogate šume hrasta i bukve tak da i šumarstvo ovde ima dugu tradiciju.
Najpoznatejša firma je KTC, Križevečki trgovečki center.

## Kultura

Posebnost Križevcov su **Križevački štatuti**, najstarše i najpoznatejše horvatske vinsko-pajdaške regule. To su najstarša horvatska pisana pravila lepega ponašanja za stolom, štera se spominjeju jošče od 18. stoletja i pisana su kajkavskem jezikom. Za Križevečke štatute vezan je bilikum (od nem. willkommen: "dobro došel"), posuda iz štere se vino pije, obično tri spojena vrča. Denes je simbol Križevcov i suvenir.

V Križevcih se od 1968. održava **Križevačko veliko spravišče**, kulturno-povesna manifestacija štera se održava vsakega leta na prvi vikend v lipnju. Manifestacija se temelji na Križevečkih štatutih i legende iz 14. stoletja o pomirbe kalničkeh šljivarov i križevečkeh purgerov. Promovira se tradicija, stari obrti i zanati, očuvanje stareh običajov, folklor, glazba, domača jela i vina i sl.

Vnoge povesne osebe boravile su v Križevcih. Velkmindržavni sabori v Križevcih predsedali su kralji Žigmund Luksemburški i Matijaš Korvin. V Križevcih su boravili kralj Ljudevit 1358., ban Štefan II. Lackovič 1397., kralj Žigmund 1407.-1408., ban Ulrik Celjski 1455., ban Stepko Šubič. Prema legende, kralj Bela IV. sklonil se je na Kalniku dok je bežal pred Tatari. Kraljica Barbara Celjska (Črna kraljica) stolovala je v dvorcu v Gornje Reke poleg Križevcov, gde je v 19. stoletju živela grofica i operna pevačica Sidonija Erdődy Rubido.

Magda Logomer Herucina je poslednja sudjena coprnica v Horvatske, kaj se dogodilo v 18. stoletju. Bila je inspiracija za knjigu "Grička vještica" Marije Jurič Zagorke.

    Posebnost Križevcih je i velik broj sakralneh objektov od štereh se ističeju neogotička grkokatolička katedrala Presvetega Trojstva, pavlinski klošter i cirkva sv. Ane, konkatedrala sv. Križa s vrednem oltarom Francesca Robbe i cirkva Majke Božje Koruške, štera pripada med najranejše barokne grajevine v Horvatske.