Velka Gorica

Velka Gorica (službeno Velika Gorica) je grad v severozahodne Horvatske pripada Zagrebečki županiji, ter je s 63,517 stanovnikov najvekši grad v županije.

## Zemljopis

Velka Gorica nahaja se jugoizhodno od Zagreba, v nizinskemu delu Turopolja i na rubu brežujkastega dela Vukomeričkih goric. Velkogoričko se područje prostire od reke Save na severoizhodu do reke Kupe na jugozahodu na površine od 566 četvorneh kilometrov.

Pri velkogoričkemu naselju Pleso smeščena je Zračna luka „Franjo Tuđman”, a sam grad leži na železničke štreke Zagreb-Sisek.

## Povest

Velka Gorica se prvi put spominje kak selo 1228. leta. Mesto dobiva na važnosti potli 1560. leta, gda je Turopolju dodeljen status Povlaščene plemenite opčine. Leta 1610. zgrajen je v Velike Gorice dreveni dvor Plemenite opčine turopoljske. V srednjemu veku, Velka Gorica postala je središče župe. Srednjevekovna župna cirkva stradala je v turskih provalah, a nova je zgrajena v druge polovice 17. stoletja.

V povesti je glavna gospodarska delatnost Velke Gorice bila trgovina, a na glavnemu su se placu redovito održavali sejmi. V čitavemu kraju je osim trgovine bilo razvijeno stočarstvo i lugarstvo. Prva škola zgrajena je v 18. stoletju, ampak potli nekolko desetlet je zrušena radi nedovoljnega interesa lokalnega stanovništva za školovanje. Zgradnja prve železniče štreke v Horvatske 1862. leta, ona od Zagreba do Siska, imela je značaj za širše područje, ampak ne osebito i za Velku Goricu, ar je železnička postaja smeščena dalko od središča mesta.

Jakši gospodarski razvoj Velka Gorica doživljava koncem 19. i začetkom 20. stoletja, gda se područje oko glavneh placov postupno vurbanizira. Stari plac spred večnice i cirkve naziva se Konjski plac ar se na njemu prodajeju konji, dok se Plac kralja Tomislava naziva Marvinski plac ar se tu prodaje stoka. Bogati trgovci zdižeju niz hiž (Tarbuk, Trdak, Čop, Rosner, Janeš, Fanton, Brigljević), šterim se formira središče Velke Gorice kak naselja. Plemenita opčina turopoljska inicijator je čitavega niza javneh projektov, osebito v doba župana Ljudevita Josipovića. Teda nastaju zgrada Kotarske oblasti, Kotarski sud, Prva horvatska štedionica, javna bolnica, zgrade škola v Zagrebečke i Kurilovečke vulice, ter najemne vile za predstojnika Kotarske oblasti i Turopoljskega nadlugara. Najpoznatejši graditelj tega vremena bil je Nikola Hribar šteri je zgradil vekšinu zgrad. Leta 1901. v Velike Gorice živi 1041. stanovnik. Začetek javnega prevoza v mestu je konjski tramvaj, zvan “kojnača”, šteri je od 1907. do 1937. povezival središče Velke Gorice sa železničkum postajom ter industrijskem pogonom v Novemu Čiču.

Razvoj mesta prekinut je Drugem svjetskem ratom, potli česa nastupa intenzivna stambena zgradnja, a Velka Gorica postaje satelitski grad zagrebečkega prstena. Leta 1974. Velka Gorica postaje jedna od zagrebačkih opčin. Status grada dobiva 1995. leta.m

## Kultura

Blizu Velke Gorice se v Ščitarjevu nahajaju ostatki rimskega naselja Andautonije.

Jedinstvene vrednosti Velke Gorice i Turopolja su drevene kapelice i plemičke kurije, takzvane "turopoljske lepotice".

   Na staremu velkogoričkemu placu nahaja se barokna večnica Plemenite opčine turopoljske, zvana i Turopoljski grad, zgrajena 1765. leta na mestu ranše drevene zgrade. Denes se v nje nahaja Muzej Turopolja.

V blizine se nahaja i dvorec Lukavec.