1.11. Emergency & disaster response

Cica Alexandra: http://medinfotim-a-2015.wikia.com/wiki/User:Anda.cica

Cătănescu Bianca: http://community.wikia.com/wiki/User:Bia\_catanescu

 Răspunsul în caz de
dezastru este a doua fază din ciclul managementului în caz de dezastru. Constă
într-o serie de elemente ca atenţionarea/evacuarea, căutarea şi salvarea,
asigurarea asistenţei imediate pentru menţinerea vieţii, îmbunătăţirea
sănătăţii şi suportului moral al persoanelor afectate.

Dezastrul este definit
ca “o calamitate”, în special una survenită spontan, cauzatoare de pierderi de
vieţi omeneşti sau stricăciuni, de genul inundaţiilor, accidentelor aeronavelor
sau accidente pirotehnice. Din punct de vedere medical, spunând dezastru, ne
referim la orice intervenţie la mai mult de 15 pacienţi.

Sistemul românesc de
răspuns în caz de dezastru vine cu două soluţii pe cât de simple din exterior,
pe atât de complexe din interior: SMURD şi SAJ.

În septembrie 1990, sub
egida Clinicii de Anestezie Terapie Intensivă, a început experimentarea unui
sistem de urgenţă ce funcţionează şi în alte ţări europene. Acesta avea la baza
transferul unui echipaj medical spitalicesc cu dotarea necesară la locul unde
se află pacientul aflat în stare critică, în vederea acordării asistenţei
medicale de urgenţă calificate. Echipajul era condus de un medic pregătit în
domeniul anesteziei şi terapiei intensive şi în domeniul medicinei de urgenţă.
La această fază de început, noul serviciu, numit SMUR sau Serviciul Mobil de
Urgenţă şi Reanimare, avea în dotare o singură maşină echipată pentru
intervenţie rapidă, fără posibilitatea de a transporta pacientul, transportul
pacientului urmând să se facă cu o autosanitara a Serviciului de Ambulanţă.

În anul 1991, SMUR a
primit prima ambulanţă de reanimare sub formă unei donaţii din Germania.
Această ambulanţă urma să uşureze şi în acelaşi timp să ridice nivelul
îngrijirii pacientului în prespital.

Până în octombrie 1990,
noul sistem a funcţionat în totalitate cu personal voluntar. Conducătorii
ambulanţei SMUR erau studenţi ai Facultăţii de Medicină, medici sau voluntari
ai Crucii Roşii din Tg. Mureş. După ce încercările de colaborare cu diferite
instituţii nu au avut rezultatul dorit, în luna octombrie 1991 a început o
perioada experimentală de 6 luni, punând echipajul Serviciului Mobil de Urgenţă
şi Reanimare sub coordonarea operativă a Grupului de Pompieri Militari Mureş,
care urma, în această faza, să asigure conducătorilor auto pentru ambulanţă de
reanimare şi spaţii de cazare şi instruire pentru personalul medical al
SMUR-ului. Această încercare, care avea să reuşească şi să devină permanentă, a
fost bazată pe modelele aflate în multe ţări din lume unde pompierii sunt
direct implicaţi în acordarea asistenţei medicale de urgenţă şi a primului
ajutor. Asemenea modele există în Germania, Franţa, Finlanda, Luxembourg,
Statele Unite, Canada, Japonia, etc. În noul model de funcţionare, SMUR-ul era
sub coordonarea Clinicii de Anestezie Terapie Intensivă din punct de vedere
medical şi sub coordonarea Pompierilor din punct de vedere operativ.

În anul 1992, Serviciul
Mobil de Urgenţă şi Reanimare a continuat să se dezvolte, concentrîndu-se
asupra pregătirii personalului care era aproape în totalitate voluntar şi
asupra creării unor relaţii internaţionale cu servicii similare din diferite
ţări. Primele ţări cu care s-a realizat o colaborare de lungă durata, încă din
1992, au fost Marea Britanie şi Norvegia. Astfel Crucea Roşie Norvegiană din
localitatea Sauda a început sprijinul prin dotarea SMUR-ului cu ambulanţe şi
echipament medical de urgenţă iar Serviciul de Urgenţă al Spitalului Regal din
Edinburgh şi Brigada de Pompieri Strathclyde din Glasgow au început un program
intens de sprijin pentru dezvoltarea asistenţei medicale de urgenţă şi pentru
dotarea şi pregătirea pompierilor în noi domenii de intervenţie, cum ar fi
descarcerarea şi intervenţia la accidentele chimice.

În luna noiembrie a
anului 1992, în urma unui curs internaţional ce a durat 3 săptămâni, cu
instructori din Germania, Olanda, Scoţia şi SUA, a avut loc o aplicaţie la care
au fost invitaţi reprezentanţi ai diferitelor ministere şi instituţii. În urma
acestei aplicaţii, Ministrul Sănătăţii a declarat, prin ordinul numărul 1094
din 5 Noiembrie 1992, noul sistem din Târgu Mureş drept Centru Pilot Naţional.
Acest statut avea să protejeze noul model pe parcursul anilor 1993-1997
împotriva rezistenţelor mari cu care s-a confruntat sistemul şi a tentativelor
de oprire a activităţii sale. În cadrul cursului din 1992, a fost creat primul
laborator de instruire pentru urgenţă donat de Fundaţia pentru o Societate
Deschisă din Statele Unite.

În anul 1993, după ce
SMUR, timp de aproximativ 2 ani, a funcţionat acordând asistenţă de urgenţă în
faza prespitalicească, o dezvoltare de mare anvergură a avut loc în luna mai,
cu sprijinul colegilor de la Serviciul de Urgenţă al Spitalului Regal din Edinburgh.
Această dezvoltare a constat în crearea camerei de reanimare în cadrul
Spitalului Clinic Judeţean Mureş în vederea continuării îngrijirii pacienţilor
în stare gravă aduşi de SMUR sau sosiţi cu alte mijloace la spital, până la
preluarea acestora de diferite secţii ale spitalului. În noua cameră de
reanimare urmau să lucreze medicii, asistenţii şi voluntarii ce lucrau în
cadrul echipajelor din faza prespitalicească. Noua cameră de reanimare a redus
mortalitatea în cadrul Serviciului de Primiri Urgenţă al Spitalului Judeţean
Mureş cu aproximativ 50%.

Tot în anul 1993,
Brigada de Pompieri Strathclyde din Scoţia, a donat prima autospecială de
descarcerare Grupului de Pompieri Mureş, instruind şi personalul din cadrul
Grupului în vederea utilizării corecte şi eficiente a acestui echipament.
Primul accident la care s-a utilizat acest echipament a avut loc chiar în ziua
ceremoniei de predare a echipamentului donat.

Din anul 1993,
Serviciul Mobil de Urgenţă şi Reanimare (SMUR) a devenit Serviciul Mobil de Urgenţă,
Reanimare şi Descarcerare (SMURD).

Tot în anul 1993,
primele modele preluate după cel din Târgu Mureş au apărut la Oradea şi la
Sibiu, adoptând modul de funcţionarea al sistemului din Târgu Mureş.

Anul 1994. 1994 a fost
un an de mare importantă din punct de vedere al dezvoltării asistenţei medicale
de urgenţă în Judeţul Mureş şi poate chiar la nivel naţional. Cu sprijinul
Serviciului de Urgenţă din Edinburgh şi a BBC-Londra, s-a construit primul
departament de urgenţă unic după modelul celor din Marea Britanie şi Statele
Unite. Noul Departament sau “Serviciul de Urgenţă” a fost amplasat în curtea
Spitalului Clinic Judeţean Mureş şi a început să funcţioneze în 31 Iulie 1994.
Construirea acestui serviciu a durat aproximativ o luna şi a angrenat forţe mari
de muncă din Scoţia cât şi din Târgu Mureş, din partea armatei, a jandarmilor
şi a pompierilor, cât şi din partea unor organizaţii şi a unor voluntari care
doreau să vadă noul serviciu cât mai rapid în funcţie.

La nivelul Grupului de
Pompieri, anul 1994 a adus o nouă activitate. Pompierii din Scoţia au dotat şi
au instruit pompierii mureşeni în ceea ce priveşte intervenţiile la accidentele
chimice, creând prima unitate de intervenţie de acest fel a pompierilor din
România. Împreună cu pompierii au participat la cursurile de formare şi medicii
din cadrul SMURD.

În anii 1995 şi 1996,
s-a continuat dezvoltarea sistemului şi în mod deosebit a componentei de
instruire şi pregătire a medicilor şi a asistenţilor veniţi din diferite
regiuni ale ţării. Astfel, numai în anul 1997 a fost instruit la Târgu Mureş un
număr de aproximativ 250 de persoane, ce au inclus medici, asistenţi şi
pompieri, iar în anul 1998 numărul persoanelor instruite a depăşit 300.

În luna octombrie a
anului 1996, Preşedintele ţării a promulgat Legea 121 a Corpului Pompierilor
Militari. Pentru prima dată în România, în cadrul acestei legi la art. 9 şi la
art. 18 lit.K se specifică faptul că pompierii militari au ca atribuţii şi
acordarea asistenţei medicale de urgenţă şi descarcerarea. Această lege pune
noul sistem în legalitate după o perioada de experimentare de aproximativ 5
ani. În urma noii legi, Serviciul Mobil de Urgenţă, Reanimare şi Descarcerare a
primit numele de Staţia de Intervenţie pentru Asistenţă Medicală de Urgenţă şi
Descarcerare sau SIAMUD. În judeţul Mureş se folosesc la momentul actual ambele
denumiri, SMURD şi SIAMUD.

În 1997, în urma unor
cursuri intensive în medicina de catastrofă efectuate de colegi din Franţa, s-a
creat echipa de intervenţie rapidă ce include 25 de persoane dotate cu pagere
care permit chemarea lor la orice ora în cazul unor accidente grave. În anul
1998 această echipa a fost alarmată de 3 ori în vederea intervenţiei la
accidente cu multiple victime. Pregătirea în acest domeniu continuă cu
sprijinul Ambasadei Franţei care finanţează anual un curs în domeniul medicinei
de catastrofă.

Tot în anul 1997, s-a
înfiinţat noul dispecerat comun între SMURD şi Serviciul de Ambulanţă al
Judeţului Mureş. Acesta are sediul în cadrul Departamentului de Primiri Urgenţe
şi este deservit de personalul din cadrul Serviciului de Ambulanţă Judeţean
sprijinit şi de personal din cadrul SMURD-ului.

Anul 1998 a fost un an
special pentru SMURD Tg. Mureş. După încercări pe parcursul a mai mult de doi
ani, în luna iunie, pompierii au fost dotaţi cu o barcă de intervenţie pentru
apele intrateritoriale. Această era necesară având în vedere înecurile în apele
râului Mureş. În acest sens numai în luna august a anului 1998, pompierii,
împreună cu personalul SMURD, au intervenit de 6 ori, folosind această barcă.

În luna iunie 1998 a
fost organizată o colecta publică în vederea achiziţionării unei noi ambulanţe
de reanimare complet dotate. Această colecta a continuat până în luna decembrie
a anului 1998 finalizându-se cu achiziţionarea celei mai moderne ambulanţe de
reanimare din România la un cost de 182.000 mărci germane, fiind dotată de
firma Miesen-Germania. Suma în totalitate a fost asigurată de populaţia,
instituţiile şi firmele din Judeţul Mureş. Reuşită acestui proiect a fost şi
rămîne o dovadă a percepţiei comunităţii faţă de activitatea desfăşurată de
SMURD.

În anul 1999 s-a
introdus în dotarea permanentă a SMURD un elicopter tip Allouette III.

În anul 2000 au fost
înfiinţate două echipaje de prim-ajutor în cadrul pompierilor civili dotate cu
defibrilatoare semiautomate, unul în comuna Ibăneşti, finanţat de primăriile
Ibăneşti, Hodâc şi Gurghiu, iar celălalt în staţiunea Sovata, finanţat de
Primăria Sovata.

În anul 2001 s-a
deschis primul dispecerat integrat 112 care deserveşte Pompierii, Poliţia,
Ambulanţa şi SMURD. Dispeceratul este finanţat de Primăria
Municipiului Târgu Mureş împreună cu alte primarii din judeţ şi cu Jandarmeria
Română.

Al doilea centru SMURD
se deschide în Bihor. Echipajul de descarcerare funcţionează în cadrul SMURD
Oradea din anul 1994. Între SMURD şi Serviciul Public Salvamont Bihor există un
Protocol de colaborare, încheiat în anul 2002 pentru salvarea victimelor din
zona montană. Pe baza acestui Protocol a fost creat un echipaj mixt de
intervenţie rapidă format din cei trei membri ai echipajului SMURD şi 3 membri
Salvamont. În acelaşi timp se desfăşoară stagii de pregătire comună (4 pe
parcursul anului 2005), în cadrul cărora cadrele medicale SMURD sunt instruite
în aspectele specifice salvărilor montane iar salvamontiştii în acordarea
primului ajutor. SMURD este singurul serviciu de urgenţă din judeţul Bihor care
are cadre medicale special instruite care pot pătrunde şi asista o victima
indiferent de locul în care se află această şi indiferent cât de greu este
accesul la ea.

Amintim şi SMURD Timiş,
înfiinţat la 1 august 1999.

Serviciul de Ambulanţă
al Judeţului Timiş deserveşte din punct de vedere medical apelurile populaţiei
şi spitalelor, dispensarelor şi a altor instituţii de pe raza judeţului şi
uneori a zonelor limitrofe cu judeţul Timiş.

Pe raza judeţului
Timiş, care se întinde pe o suprafaţă de aproximativ 8600 km², sunt repartizate
14 Staţii de ambulanţă, după cum urmează: Sediul central Timişoara, Staţia sp.
Municipal Timişoara, Lugoj, Sânnicolau Mare, Deta, Făget, Buziaş, Gătaia,
Topolovatu Mare, Uivar, Variaş, Maşloc şi Ciacova.

Activitatea la nivelul
judeţului Timiş s-a dsfasurat cu participarea a 56 medici, 151 asistenţi
medicali, 209 ambulantieri şi 77 autosanitare.

Toate cele 14 staţii de
ambulanţă asigură asistenţă medicală de urgenţă prespitalicească (6 fiind
staţii care asigura asistenţă medicală de urgenţă prespitalicească şi
transportul sanitar), ele fiind distribuite astfel încât echipajele să ajungă
în timp optim la locul solicitării.

În perioada 01.01.2014
– 31.12.2014, dispeceratul Serviciului de Ambulanţă al Judeţului Timiş a
înregistrat un număr de 13.4460 de solicitări, din care 13.2207 solicitări au
fost cu finalitate medicală (2.253 solicitări false) şi un număr de 19.455
solicitări pentru colaboratori (SMURD, Servicii de Ambulanţă private).

Analizând activitatea
celor două compartimente de urgenţă şi de transport sanitar şi consult de
urgenţă la domiciliu, prin prisma preluării solicitărilor prin compartimentul
preluare şi coordonare a dispeceratului şi analiză finală a solicitărilor după
acordarea primului ajutor, se constată o adresabilitate mai mare în mediul
urban, faţă de mediul rural a solicitărilor, în special în ceea ce priveşte
urgenţa medicala.

Timpii de ajungere la
caz din judeţul Timiş sunt:

-           în mediul urban: cod roşu 10 minute
şi 35 secunde; cod galben 14 minute şi 30 secunde

-           în mediul rural: cod roşu 19 minute
şi 48 secunde; cod galben 26 minute şi 9 secunde

Personalul SAJ Timiş
constă în 1 medic; 41 asistenţi medicali; 56 ambulantieri şi conducători auto;
1 operator registrator de urgenţă; alt personal – instruire pe probleme
specifice fiecăruia din domeniul său de activitate – 11 persoane; voluntari: 56
persoane; asistenţi medicali şi OAMR 110 persoane;

Tematică cursurilor
pentru personalul operativ fiind următoarea:

1.         ALS (Suport Vital Avansat) - protocoale
ERC 2010 – adresat medicilor, asistenţilor medicali, ambulanţierilor
şi conducătorilor auto;

2.         Situaţii speciale în resuscitare -
adresat medicilor, asistenţilor medicali, ambulanţierilor şi
conducătorilor auto;

3.         BLS (Support Vital de Baza) + AED
(Defibrilare Automată Externă)– adresat conducătorilor auto;

4.         ATLS (Suport Vital Avansat în Traumă) –
adresat medicilor (evaluare primară), asistenţilor medicali, ambulanţierilor
şi conducătorilor auto (elemente de traumă şi imobilizări);

5.         Aparatură - adresat asistenţilor
medicali, ambulanţierilor şi conducătorilor auto;

6.         Transmisie date - adresat asistenţilor
medicali;

7.         Curs de prim ajutor

Au fost evaluaţi un
număr de:

•           180 ambulanţieri

•           130 asistenţi medicali

•           42 medici.

De asemenea pe
parcursul anului, personalul a fost prezent la 3 exerciţii de simulare
organizate de ISU Timiş. A asigurat asistenţă de urgenţă chiar în afara
graniţelor ţării la cererea populaţiei, a Direcţiei de Sănătate Publică Timiş,
şi uneori a Ministerului Sănătăţii.

A însoţit coloanele
oficiale care au trecut prin judeţul nostru, au asigurat asistenţă medicală în
secţiile importante de vot.

S-au efectuat diverse
simulări în teren de ajungere la caz, de către conducerea SAJ Timiş, care s-au
soldat atât cu verificarea timpilor de ajungere şi încadrarea în legalitate,
precum şi verificări ale autosanitarelor, truselor medicale, baremurilor de
medicamente şi materiale sanitare, în funcţie de legislaţia Ministerului
Sănătăţii în vigoare şi normele de acreditate.

În perioada 1 ianuarie -15
martie 2014 unitatea, pe lângă activitatea curentă, a participat la misiuni de
patrulare pe teritoriul întregului judeţ privind protecţia cazurilor sociale şi
descoperirea pacienţilor hipotermici. Aceste misiuni s-au soldat cu rezolvarea
unor cazuri de pacienţi hiporermici internaţi în spitale de specialitate.

În perioada de
caniculă, numărul de solicitări/24 ore a atins cote maxime fiind necesară
suplimentarea numărului de echipaje/tură.

În luna iunie 2014,
Serviciul de Ambulanţă Judeţean Timiş a participat cu 2 echipaje la Concursul
echipajelor de pe Ambulanţă organizat în cadrul Conferinţei Naţionale de
Medicină de Urgenţă, la Constanţa, rezultatele obţinute fiind onorante pentru
Serviciul de Ambulanţă Judeţean Timiş:

•           Locul I pentru echipajul C2 format
din medic + asistent medical + ambulanţier;

•           Locul I pentru echipajul B2 format
din asistent medical + ambulanţier;

Atât SMURD cât şi SAJT
colaborează strâns cu unităţile spitaliceşti din oraş, prevenind un număr
impresionant de situaţii de criză şi intervenind decisiv în cele deja create.

Pe viitor se doreşte
modernizarea IGSU, o mai bună cooperare în sistemul integrat 112 şi colaborarea
cu Ministerul Sănătăţii, toate aceste obiective fiind în beneficiul
cetăţeanului aflat într-o situaţie de urgenţă.