TP3MO1 Tumörbiologi instuderingsfrågor

**Tumörpatologi – genetik, ärftlighet, epidemiologi**

**1. Vad menas med att tumörer är genomiska sjukdomar?**

Tumörer är genomiska sjukdomar eftersom de ger förändringar i arvsmassan, ärftligt (10%), som sporadiskt (90%). DeT finns translokationer och deletioner.

**2. Vad menas med att tumörer är monoklonala?**

Ursprung från en cell.

**3. Vilka huvudtyper av kromosomförändringar återfinns i tumörer? Vad karakteriserar dessa?**

* *Primära:* Tumörspecifika (diagnostiska) och av patogen betydelse, vilket innebär att de är av betydelse för tumörens uppkomst.
* *Sekundära:* Inte av patogenetisk betydelse. Utan relaterade till tumörprogression. Kan ha prognostisk betydelse. Uppkommer under tillväxt.

**4. Vad menas med tumörspecifika kromosomförändringar? Ge exempel!**

Ex: Philadelphia kromosom, primär kromosomförändring. Translokationer i samband med tumörer är vanligast. Har med uppkomsten av tumören och inte tillväxten att göra.

**5. Onkogener – normala funktioner, mekanismer för aktivering.**

Onkogen = Aktiverad proto-onkogen. Det är dominanta gener på cellulär nivå. Det räcker med en mutation i ena allelen för mutation. De kodar för kinaser och har receptorerer för tyrosinkinaser. Skall aktiveras för mutation.
Normala funktioner: Kodar för proteiner som styr bland annat:

* *Celltillväxt*. Ex: cyklin D – cellcykelregulator. Andra ex: är tillväxtfaktorer.
* *Reglering av genaktivitet:* Ex: Transkriptionsfaktorer och nukleära receptorer.
* *Signaltransduktion (RAS):* Ras-gener är de vanligaste onkgenen i cancer.

Mekanismer för aktivering:

* *Mutationer:* är det vanligaste
* *Kromosomrearrangemang:* främst translokation.
* *Genamplifiering:* Man gör extra kopior av gener vilket gör att fler proteiner skapas.
* *Virustransduktion:* Virus kan sätta sig på onkogenen och ta kontroll av denna och styra aktivering.

**6. Tumörsuppressorgener - normala funktioner, mekanismer för inaktivering.**

Normala funktioner: Tumörsuppressorgener är recessiva, båda allelerna måste inaktiveras för att funktionen ska slås ut. De är ofta muterade i ärftliga cancersyndrom. Tumörsuppressorgener kodar för proteiner involverade i:

1. 1. *Transkriptionell reglering:* de aktiverar andra geners aktivitet.
2. 2. *Celladhesion**:*** minska celladhesion (loss of function), när de är inaktiverade och detta ökar tumörutvecklingen.
3. 3. *Reglering av apoptos:* Minskad eller upphävd apoptos vid inaktivering.
4. 4. *Genomisk stabilitet:* När de är inaktiva ökar de risken för translokationer och deletioner.

Mekanismer för inaktivering:

* *Mutation –*så att ett defekt protein bildas
* *Deletion*
* *Hypermetylering:* Metylering av promotorer stänger av gener.

**7. DNA-reparationsgener – hur bidrar de till tumörutveckling?** **Exempel på tumörsjukdomar där de är muterade.**

Dessa DNA-reparationsgener influerar organismen att laga icke-dödlig skada i gener, inkluderat proto-onkogener, tumör-suppressorgener och gener som reglerar apoptos. En funktionsnedsättning i DNA-reparationsgener kan predisponera celler att sprida mutationer i generna och därför till okontrollerad vävnadstillväxt.
Ex på tumörsjukdom: mutationer på mismatch repair genes kan ge ärftlig icke polypös colon-cancer. Mutationer på excision repair genes kan ge: Xerodoma pigmentosum.

**8. Fusionsgener – olika typer, uppkomstmekanismer, funktioner.**
*Olika typer:* Fusionsonkogener och fusionsproteiner.
*Uppkomstmekanismer:* Translokation.
*Funktioner:*

* Fusionsproteiner fungerar som aktiverade onkogener.
* Abnorm reglering av genaktivitet
* Abnorm celltillväxt
* Abnorm signalöverföring

Vissa fusionsproteiner har tyrosinkinasaktivitet. Så läkemedel som fungerar som tyrosin-inhibitor kan se till så att proteiner inte aktiveras.

**9. Dominanta och recessiva gener – definitioner.**

För en dominant gen krävs att endast en allel har en egenskap för att den egenskapen ska uttryckas.
För en recessiv gen krävs att båda allelerna har egenskapen som ska uttryckas.

**10. Hur vanligt är det med ärftliga tumörsjukdomar? Vilken typ av arvsgång följer de? Vilka typer av gener orsakar ärftliga tumörsjukdomar?**

Ungefär 10 % av alla tumörsjukdomar är ärftliga, genom ägg eller spermie. Man föds inte med cancer utan ärver risken till cancer. Så cirka 50 000 nya cancerfall i Sverige varje år. Ungefär 300 000 har cancer i Sverige idag. De följer en Mendelsk nedärvning.
Högrisk och lågriskgener är ärftliga gener som orsakar tumörsjukdomar. Högriskgener ärvs från föräldrar, svarar för 10 %. Lågriskgenerna har vi i form av SNP (Single Nucleotide Polymorphism). En kombination av SNP kan ge liten ökad risk för tex bröst/ prostatacancer.

**11. Vad karakteriserar ärftliga tumörsjukdomar? Ge exempel på olika typer av ärftliga tumörsjukdomar.**

1. *1.* *Tidig debut av tumörsjukdomar:* tidigare än om man inte hade en ärftlig cancer.
2. *2.* *Multipla tumörer hos en och samma individ:* tydlig indikation på att det är ärftligt.
3. *3.* *Man har en eller flera förstagradssläktingar med cancer.*

Exempel på olika typer av ärftliga tumörsjukdomar:

Saethre-Chotzen syndrom.

Cancer som går under ”Li-Fraumeni syndrom”: bröstcancer, hjärntumörer, leukumi.

**12. Utvecklingen av tumörer är en flerstegsprocess. Beskriv olika steg i utvecklingen av kolorektal cancer.**

1. 1. Aktivering av onkogener
2. 2. Inaktivering av tumörsuppressorgener
3. 3. Inaktivering av gener som reglerar genomisk stabilitet.
4. 4. Epigenetiska förändringar (hyper-/hypometylering).

**13. Hur vanligt förekommande är cancer i världen respektive i Sverige? Vilka tumörformer är vanligast i världen och i Sverige? Ge exempel på tumörformer som ökar respektive minskar i antal?**

* Cancer i världen: 10 miljoner i världen. 50 000 i Sverige.
* Cancerförekomst i världen: Lung, bröst, colorectum, mag, lever.
* Cancerförekomst i Sverige: Prostata, bröst, hud (exkl. melanom), colon, lung.
* Hudcancer ökar bland båda könen, både malignt melanom och andra hudcancertyper. Prostatacancer fortsätter att öka och även bröstcancer.
* Cancer som minskat: Cancer i magsäck, lever och bukpottskörtel hos både män och kvinnor.

**14. Vad karakteriserar Saethre-Chotzen syndrom och på vilket sätt är detta syndrom förknippat med cancer?**
Karakteriserande drag:

* *Kraniosynostos*: för tidning slutning av kraniets suturer.
* *Ptos:* hängande ögonlock.
* *Syndaktyli:*Ankhud, simhud, sammanhängande fingrar och tår.
* *Autosomal dominant nedärvning*, genen heter: TWIST 1.

Syndromet leder till en ökad risk för att drabbas av bröstcancer.