Prezidentství Joe Bidena

20. ledna 2021 – současnost

**Bidenovo prezidentství** oficiálně začalo dnem jeho inaugurace 20. ledna 2021, kdy se stal 46. prezidentem USA. Demokrat z Delaware, který předtím sloužil 8 let jako viceprezident a 36 let jako senátor, převzal úřad po své výhře ve volbách v roce 2020 nad úřadujícím Donaldem Trumpem. Nastoupil do úřadu po pandemii onemocnění Covid-19, v době ekonomické krize a silné politické polarizaci ve společnosti.

Svůj mandát obhájil ve volbách v roce 2024, kdy porazil republikánskou kandidátku senátorů Cruz-Graham. Druhá inaugurace proběhla 20. ledna 2025, v pořadí už 60. prezidentské uvedení do funkce. Druhé funkční období věnovala administrativa stále rostoucím globálním výzvám, enviromentální a sociální politice, ekonomickému posílení země i bezpečnosti.

## Volby 2020

Biden oznámil svou kandidaturu v dubnu 2019. Po úspěšných primárkách byl od 8. dubna 2020 předpokládaným kandidátem strany na prezidenta. On i Kamala Harris byli následně potvrzeni Demokratickým konventem 18. srpna toho roku jako kandidáti strany do vedení země.

7. listopadu 2020 byl prohlášen za vítěze voleb a stal se zvoleným prezidentem Spojených států (president-elect of the United States). Získal 306 hlasů delegátů z 538 a 81,268,924 hlasů voličů, což je historicky nejvíce, co kdy prezident získal. Prezident Donald Trump v té době začal se zpochybňováním voleb a rozjel množství soudních sporů v klíčových státech. Na volbách to ale nic nezměnilo.

## Administrativa

11. listopadu oznámil zvolený prezident první jména do své administrativy. Ron Klain se měl stát novým Náčelníkem štábu Bílého domu a Jen Psaki byla vybraná jako tisková tajemnice. Následovalo vybrání Mika Donilona jako jednoho z hlavních poradců.

### Kabinet

Zvolený prezident Biden oznámil, že první kandidáty do svého kabinetu představí před Dnem díkůvzdání. Zpravodajské servery 22. listopadu 2020 oznámili, že Antony Blinken bude vybrán jako ministr zahraničí, později se ukázalo, že to byla pravda. Následovalo jméno Lindy Thomas-Greenfield, jako velvyslankyně u OSN, a Jaka Sullivana, jako poradce pro národní bezpečnost. I tyto informace se ukázaly jako skutečné.

O den později, 23. listopadu, Biden oznámil, že navrhne Alejandra Mayorkasa, na ministra pro vnitřní bezpečnost a Avril Haines, na ředitelku Národní rozvědky. Po zbytek roku až do ledna 2021 postupně oznamoval i zbytek svých ministrů a dalších funkcionářů. Svůj kabinet rozšířil o předsedu Rady ekonomických poradců, ředitele Úřadu politiky pro vědu a techniku a Velvyslance USA při OSN. Na druhou stranu odstranil ředitele CIA z kabinetní pozice.

Celá administrativa byla jedna z těch nejstabilnějších v americké historii. V kabinetních pozicích byla vyměněna jediná ministryně, Gina Raimondo. Ta na protest proti jednání ministryně financí J. Yellen s Čínou o obchodních vztazích rezignovala. Jejím nástupcem se stal Phil Murphy, bývalý guvernér New Jersey.

## Domácí politika

### Kongres Spojených států amerických

#### 117. Kongres (2021-2023)

**Senát Spojených států**

Vedení Senátu: VP Kamala Harris (D); President pro tempore Patrick Leahy (D)

Většina: Demokratická strana – 50 senátorských křesel + Viceprezidentka Kamala Harris; vůdce Chuck Schumer

Menšina: Republikánská strana – 50 senátorských křesel; vůdce Mitch McConnell

**Sněmovna reprezentantů Spojených států**

Mluvčí Sněmovny reprezentantů: Nancy Pelosi (D)

Většina: Demokratická strana – 222 křesel; vůdce Steny Hoyer

Menšina: Republikánská strana – 213 křesel; vůdce Kevin McCarthy

#### 118. Kongres (2023-2025)

**Senát Spojených států**

Vedení Senátu: VP Kamala Harris (D); President pro tempore Dianne Feinstein (D) (do 3.1. 2025), následuje Ron Wyden (D) (od 3.1. 2025)

Většina: Demokratická strana – 50 senátorských křesel + Viceprezidentka Kamala Harris; vůdce Chuck Schumer

Menšina: Republikánská strana – 50 senátorských křesel; vůdce Mitch McConnell

**Sněmovna reprezentantů Spojených států**

Mluvčí Sněmovny reprezentantů: Nancy Pelosi (D)

Většina: Demokratická strana – 237 křesel; vůdce Steny Hoyer

Menšina: Republikánská strana – 198 křesel; vůdce Kevin McCarthy

### Zdravotnictví

V předvolební i volební kampani bylo zdravotnictví jedním z nejdůležitějších témat. Biden prosazoval možnost veřejné volby, zda si lidé zachovají své soukromé pojištění nebo přejdou k Medicare. Tato volba byla nejen kompromisem mezi Demokraty ale také zajišťovala ochranu a budoucí možnost rozšíření ObamaCare. Byly zrušeny požadavky na zaměstnání pro příjemce Medicaid, zároveň bylo spuštěno mimořádné období pro přihlášení se k Affordable Care Act, kterému se také prodloužilo běžné období přihlašování.

Prezident hned po inauguraci podepsal nařízení, kterým zrušil vystoupení z WHO a vedením americké delegace pověřil dr. A. Fauciho. Zároveň schválil také několik dalších nařízení, které po dobu půl roku znemožňovaly např. vývoz vakcín ale i látek, ze kterých se vyrábí. Oficiálním odůvodněním bylo, že „Spojené státy musejí být předzásobeny i připraveny na případně lokální vypuknutí epidemie.“ Federální sklady byli zásobeny zdravotnickým materiálem, aby tyto kapacity mohli být v případě nouze okamžitě využity.

Politikou rozšiřování zdravotních služeb se zabýval ministr zdravotnictví a sociální péče, Xavier Becerra, po téměř celé první funkční období. Jeho úsilí vyvrcholilo v dubnu 2024, kdy oznámil schválení zákona o rozšíření ochrany pacientů a dostupné péče a zdravotního pojištění ( Patient Protection and Affordable Care and Health Insurance Extension Act ). 15. dubna byl schválen zákon Kongresem Spojených států, 18. dubna jej podepsal prezident Biden a v platnost vešel 1. 1. 2025. (Dopsat)

### Ekonomika

#### Infrastruktura – Bidenstructure

**Zákon o investicích do infrastruktury a zaměstnanosti** (Infrastructure Investment and Jobs Act) je federální zákon přijatý 117. Kongresem Spojených států a podepsaný prezidentem Bidenem 15. listopadu 2021. Původně se mělo jednat o balíček 715 miliard dolarů určených jako investice do infastruktury, v Kongresu ale byl zákon pozměněn a přejmenován. Navíc se stal záležitostí Demokratické i Republikánské strany. Po vyjednáváních v obou komorách Kongresu byl zákon přijat. Finanční prostředky byly navýšeny na 1,2 bilionu dolarů. Nejvýznamnějšími investicemi byly: dálnice, mosty a podobné projekty (110 mld.), energetická infrastruktura (73 mld.) a železnice (66 mld.).

Termínem **Bidenstructure** se označuje soubor zákonů přijatých 118. Kongresem, které rozšiřovali předešlé a zaváděli nové investice federální vlády do infrastruktury. Cílem legislativy bylo pomoci s přechodem na tzv. "green economy," dalším rozšířením americké infrastruktury, zvýšením kvality života , vytvořením pracovních míst nebo navýšit schopnosti konkurovat. Investiční zákony a snahu prezidenta takto poprvé pojmenoval demokratický senátor Chris Coons.

**Zákon o investicích do celé Ameriky** (INVEST in all America Act) je federální zákon přijatý 118. Kongresem Spojených států a následně podepsaný prezidentem Bidenem 4. prosince 2023. Tento investiční balíček s hodnotou 1,71 bilionu dolarů dále významně rozšiřoval investiční projekty do roku 2034. Se svým bratrským zákonem o investicích z roku 2021 splňoval také nutné požadavky americké infrastruktury vyčíslené ASCE na 2,59 bilionu dolarů. Akt také po třiceti letech částečně zvýšil federální daň z benzinu, čímž měla být část výdajů financována. Největší investice obdrželi: silnice, mosty a podobné projekty (233 mld.), vodní infrastruktura (86 mld.) a školství (74 mld.).

### Energetika

20. ledna 2021 podepsal prezident exekutivní příkaz o zrušení stavby ropovodu Keystone XL z Kanady. Toto rozhodnutí napadlo 21 republikánských generálních prokurátorů s odůvodněním, že rozhodnutí přesahovalo prezidentovi pravomoci. Spor nakonec dopadl příznivě pro Bílý dům.

V rámci zákona o investicích do infrastruktury a zaměstnanosti bylo do energetiky nasměřováno 73 miliard dolarů na přechod k čisté energii a energetickou infrastrukturu. Prezident také exekutivním příkazem z 15. listopadu 2021 určil pro ministerstvo seznam priorit: 1) Přechod na obnovitelné a jaderné energetické zdroje; 2) snižování závislosti USA na dovozu energie, energetická nezávislost do roku 2040, jaderná bezpečnost; 3) uzavření všech uhelných elektráren do 1.1. 2035; 4) omezování získávání energie z neekologických zdrojů; 5) zajištění dostatku pohonných hmot pro dopravu a navýšení Strategických ropných rezerv na 800 milionů barelů; 6) podpora vědeckých a výzkumných programů. Ministerstvo energetiky podporuje projekty zaměřené na obnovitelné zdroje a jejich využití.

V lednu 2021 vydal prezident 60 denní zákaz pronájmu a povolování těžby ropy a zemního plynu na federální půdě a ve vodách. Toto rozhodnutí napadla skupina republikánský generálních prokurátorů, která uspěla a moratorium zrušila. Administrativa se proti rozhodnutí odvolala ale souhlasila s pokračováním prodeje. V září 2021 uspořádala největší federální aukci pronájmů těžby plynu a ropy v historii USA, při níž prodala pronájmy na těžbu 1,7 milionu akrů v Mexickém zálivu. Na plochách se dá v příštích 50 letech očekávat těžbu přibližně 4,2 bilionu kubických stop zemního plynu a 1,12 miliardy barelů ropy.

Od 1. července roku 2022 začala administrativa uvolňovat miliardy dolarů na stavbu elektráren, které budou získávat elektřinu z čistých zdrojů, v rámci programu Clean Energy by 2035, který měl platnost do roku 2027 s možností dalšího prodloužení. Brzy poté se zvýšil počet plánovaných vodních, solárních i větrných elektráren o čtvrtinu.