Odin

**Odin** er den øverste af alle guder og fader ikke blot til mange af de andre guder, men også til menneskene og alting på Jorden, så mange kalder ham også Alfader.

Han er gift med Frigg, datter af jætten Fjørgun; hun er den fornemste blandt asernes kvinder, asynjerne. Hun har sin egen hal, Fensale, og ligesom Odin ved hun alt, men hun siger intet derom.

## Myter

* Jorden bliver til
* Ormen, ulven og deres søster Hel

## Historie

I urtiden – før verdens skabelse – blev Odin født som ældste søn af urvæsnet Burr (søn af Buri) og jættekvinden Bestla. Sammen med sine yngre brødre Vile og Ve levede han i en tid domineret af den onde urjætte Ymer. Træt af Ymers brutalitet og hans utallige jætter, greb de tre brødre til våben. De dræbte Ymer og i hans blod druknede de alle jætterne – med undtagelse af to.

Odin, Vile og Ve kastede Ymers lig i Ginnungagap, hvor hans kød blev til jorden, hans knogler til bjerge, hans tænder og kæbe til sten og kampesten, hans blod til floder, søer og havet, og hans kranie til himlen hvor de fire hjørner bliver holdt oppe af dværge. Gnister blev brugt til at lave solen, månen og stjernerne.

### Visdommens pris

Engang tog han til Mimers brønd i Jotunheim for at få større visdom, men Mimer gav ham ikke lov til at drikke af brønden, før han havde fået hans ene øje som pant. Det er forklaringen på, at Odin er enøjet, men det gør nu ikke så meget, for når Alfader sætter sig i sit højsæde Lidskjalv, kan han se, hvad der sker i alle verdener. Desuden har han to hjælpere, ravnene Hugin og Munin, som flyver ud hver morgen og vender tilbage inden morgenmaden for at fortælle ham alt, hvad de har set og hørt. Odin har også to ulve, Gere og Freke; dem lader han få al den mad, der stilles foran ham, for han selv lever kun af vin alene.

### Gud for magi og runer

Odin kan antage skikkelse af hvilket dyr, han vil, fugl, fisk eller orm, og mens han på den måde færdes overalt, ligger hans krop som om den sover. Han kender også de tryllesange, som røber skjulte skatte, og han mestrer runernes magiske kraft. Men for at opnå den måtte han ofre sig til sig selv; i ni nætter hang han i det vindomsusende offertræ med spyddet i sig – ingen gav ham mad og drikke – indtil hans kraft samlede sig indad og nedad, fra ham selv til ham selv, og han med råb tog runerne op i sin magt og rev sig løs.

Runerne skar han på store tavler og gav dem herlige farver. Ved denne hellige viden kan han slukke ild, dæmpe bølgernes slag og dreje vinden, som han vil. Han kan ikke bindes af noget bånd, han kan vende det dræbende spyd i luften, og ike før Ragnarok kan han selv blive såret. Ja, han kan endda give den hængte mand livets farve tilbage og få han til at tale, ligesom han kan give lykke til et barn og elskov til en kvinde.

### Krigsgud, sejrsgud & dødsgud

Odin er også krigsgud og sejrsgud. Hans grå hest Sleipner har otte ben og løber lige hurtigt på jorden, over vandet og gennem luften; og når Odin kommer ridende på den hen over slagmarken med spyddet Gungner i hånden og fulgt af sine ulve og ravne, ja, så er han dødsguden, men vel at mærke døden for alle tapre krigere, som falder i åben kamp. Han er også ledsaget af sine valkyrier, som bringer de faldne til Valhal (‘Val’ betyder simpelt hen en falden kriger).

Det er en hal, som ligger tæt ved Odins egen. Her bor de døde krigere, einherjerne.

Når Ragnarok kommer, skal aser og einherjer drage sammen ud i kamp; det er derfor, at Odin sørger for at samle alle de største kæmper hos sig i Valhal, men det medfører rigtignok, at hans råd i krigen ikke altid er til at stole på.

### Ragnarok

Odin, trods alt sin visdom og magt, er magtesløs i at forhindre gudernes forestående undergang. Alligevel prøver han alt for at afværge denne forfærdelige hændelse. Det er i sin søgen efter en måde at stoppe Ragnarok på, at han tilrager sig sin visdom.

Vølven har spået at Ragnarok vil begynde med Odins søn Balders død. I det endelige slag vil Odin selv dø i det han vil blive slugt af Fenrisulven, og at denne derefter selv vil blive dræbt af Odins søn Vidar.

## Kilder

* Bæksted, Anders. 2001. *Nordiske guder og helte.* 3. udgave, 1. oplag. Politikens Forlag.
* Cotterell, Arthur, og Rachel Storm. 2015. *The Encyclopedia of World Mythology.* Hermes House.
* Saxtorph, Niels. 1998. *Nordiske Gude- og Heltesagn*. 4. udgave, 1. opslag. Sesam.
* Stefánsson, Finn. 2005. *Gyldendals leksikon om nordisk mytologi.* 1. udgave, 1. oplag. Gyldendal.

#### Direkte afskrift

1. ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 Saxtorph, Niels. 1998. *Nordiske Gude- og Heltesagn*. 4. udgave, 1. opslag. Sesam.