220110/Forhistorien

## Tingenes lengsel

> Mennesket er et økonomisk vesen
>
> Karl Marx

* Mennesket som verktøyskaper
* … som foredler sine omgivelser
* … som skaper og arbeider

* **Markmaking:** impulsen til å avsette spor ser ut til å være et grunnleggende behov hos mennesker, når vi studerer årtusen av mennesker på jorden
	+ Impulsen som fikk steinaldermennesket til å risse en reinokse inn i fjellsiden
	+ … som fikk bronsealderens kretener til å dekorere sine vaser med vakre mønstre fra havets verden
	+ … som fikk elvefolket mellom Eufrat og Tigris til å skape sine magiske leirefigurer
	+ Den samme som driver samtidskunstneren til å risse en tanke inn i betrakterens bevissthet
	+ som får designeren til å skape en løsning som ikke bare reflekterer men også er med på å endre historien

> Mennesket er en flyktig skapning. «Født av en kvinne, lever en kort tid og mettes med uro. Som en blomst skyter han opp og visner, han flykter som skyggen og blir ikke stående.»
>
> Bibelen, Job 14

Noe har likevel holdt stand i oss; Noe har fortsatt å tale til oss gjennom århundrene: Nettopp diktningen, gjenstandene, kunsten. Det er det som danner historien

> «So long as men can breathe or eyes can see,
> So long lives this, and this gives life to thee.»
>
> William Shakespeare: *Sonnet 18: Shall I compare thee to a summer's day?*

## Hulemaleriene

**Forhistorisk tid** betegner historien før det fantes skriftlige kilder, en tid før skrivekunsten. Den dekker 2/3 av menneskehetens kjente kunsthistorie, men den ligger i stummende mørke for oss. Men selv om de ikke skrev, så skapte de kunst, og det gir oss et innblikk i hva de tenkte.

Da Altamira-hulen ble oppdaget, kunne man ikke innbille seg at det var sant; Oppdageren ble faktisk latterliggjort og mistenkeliggjort. Man kjente til antikken, men ikke noe om noe før det; Forhistoriens mennesker ble sett på som aper. Ikke lenge etter ble også Lascaux-hulen oppdaget, og flere lignende bilder verden over.

Dette var på ingen måte primitiv kunst, men svært avanserte og realistiske bilder som man fant i disse hulene. Samtlige skildringer av gispende bisonokser og galloperende hester så-og-si dampende av svette. Bildene ble malt direkte på den ujevne ubearbeidede veggen, og de brukte grotten/kroppens(?) utbulning til å skape illusjonen av tredimensjonalitet på en ganske dyktig måte. Malingen er trolig fremstilt av leire kalt okersot, rørt ut i fett og blod, med pensler antakeligvis av hårdotter. Innimellom har de nok gjennom beintyper blåst malingen på veggen. Det er avbildet mye dyr, men også geometriske og abstrakte figurer.

Tidligere har man undret seg over om dette var et skriftspråk, noe vi siden har oppdaget er feil, siden vi verken finner faste gjentakelser av ord eller et begrenset sett med tegn.

Vi kan se på hvordan disse gåtefulle bildene på magisk vis fanger dyrenes egenart og bevegelse. De er fint modellert med koloritt som skaper volum; Bildene går i brunt, gult, rødt og sort. Tegningene er plassert hulter til bulter på veggen, av og til delvis oppå hverandre.

* Hvordan opplevde istidsmennesket lys?
* Hvordan kan de ha brukt lyset rituelt?
* Kanskje hulemaleriene er inspirert av de samme prinsippene som bak Camera Obscura?
	+ et mørkt avlukke hvor en lysstrime kommer inn gjennom et lite hull, og tegner et oppned bilde av virkeligheten utenfor på veggen inne i avlukket.
	+ Allerede hos Aristoteles ble disse prinsippene beskrevet, men så vidt vi vet var det først i renessansen at de ble brukt som hjelpemiddel for å skape realistiske gjenbildninger av virkeligheten.
	+ Det finnes hulemalerier der figurene er oppned, som støtter denne teorien.
		- Men igjen dette er bare fabulering og er ikke støttet av vitenskap. I kunsthistorien har vi lov til å fabulere, særlig i møte med kulturer som vi ikke kan så mye om.
		- Kanskje ikke bare skildringer av jakten, men nedtegningen av et optisk fenomen i en skriftløs kultur?

Altamira-hulen i Spania, 14 000 år gamle oksemalerierLascaux-hulen i Frankrike, replica
I en annen del av verden, lå innlandsisen tykk over Skandinavia. Det var først på 10 000-tallet at den begynte å trekke seg tilbake nok til at man langsomt kunne også befolke denne nordlige delen av verden. Det er interessant å se forskjellen mellom hulemaleriene som man må under tak for å se, og våre helleristninger som er i åpent lende. Det dukket også opp dyreskildringer hos oss. Også her kan vi spørre oss: Var det skildringer av jakten, forberedelsen, eller kanskje skrytebilder? Veldig spennende å fabulere omkring dette.

## Stonehenge

**Stonehenge** er et steinanlegg i England fra yngre steinalder. Dette er et av de mest gåtefulle mystiske kunstverkene vi kjenner til; uten at man har klart å finne noe endelig svar på hva dette ble brukt på.

* Kanskje man skulle stirret mindre, og heller lukket øynene og lyttet?
	+ Hvordan var steinalderens lydverden?
	+ Kanskje Stonehenge var et gigantisk musikkinstrument, eller steinalderens konserthall?
* Hvorfor lempet man med seg denne enorme kalksteinen hele veien fra Syd-Wales, når det allerede fantes så mye god stein i området?
	+ Kanskje de hadde legende egenskaper: At hvis man skrapte av fra steinen som man kunne lege sår med?
* Ikke mangel på teorier
	+ Kanskje som hjelp for hukommelsen, som en stående huskelapp for stammens historie?
	+ Et enorm kalender eller solur, som man kunne bruke til å avlese når man skulle høste eller så

Vi vet en del om hvordan steinaldermenneskene bodde, spiste, levde. Men lite eller ingenting om hva de tenkte eller preget deres liv. Mye tyder på soltilbedelse da, kanskje ikke helt ulikt solkulten i Inka-kulturen, og i Vest-Romerriket helt frem til tidligkristen tid.

* Hva gjorde dem lykkelig?
* Hva trodde de på?

Dette kan vi lese eller tolke ut fra plasseringen av Stonehenge. Det er et hestesko-arrangement i midten, som perfekt rammer inn soloppgangen ved vårsolverv, slik at de første strålende kastes inn i steinsirkelen på årets lengste dag. Kanskje har de dyrket den strålende solen som livsfornyer, som en fruktbarhetsgud. Mens den bleke månen har representert solens motstykke: Bildet på døden, forfallet, den kalde årstiden. Noen mente at man skapte sine kultsteder og utviklet sine sakramenter, for å hjelpe solen med å snu. Man var jo helt avhengig av at våren skulle komme, fordi det var hardt om vinteren. Man trodde kanskje at det ikke gikk av seg selv.

Men som sagt en av de store gåtene knyttet til Stonehenge er: hvorfor frakte denne kalksteinen hele veien fra Wales? Var det man trengte akkurat denne steinkvaliteten til? Disse steinene har helt spesielle egenskaper. Vi har funnet ut at steinene som danner den ytre ringen har klare musikalske og lydmalende kvaliteter. Forskere har forsøkt å slå på steinene med steinalderverktøy som hammer, og det kommer nydelige metalliske lyder som fra en klokke og mer dumpe tromme-aktige lyder, mektige nesten gongong-aktige klanger. Kanskje Stonehenge har fungert som et gigantisk musikkinstrument, som en mektig xylofon som stod der i landskapet? I hvert fall en usedvanlig fascinerende tanke syns jeg.

Vi vet at mennesker har skapt musikk-instrumenter i uminnelige tider. Blant gjenstandene gravd ut fra paleolittisk tid, så er det en del beinbiter datert til 1500 og 1200 f.Kr. som er hule innvendig og forsynt med regelmessige hull, som vi tror at var fløyter. Tidligere trodde man det var pyntegjenstander. Paleolittiske mennesker skapte musikk akkurat som oss, og i tusenvis av år før disse fløytene skapte mennesker musikk på trommer. Mennesker har skapt instrumenter i uminnelige tider. Blant gjenstande gravd ut fra paleolithisk tid, så er det noen beinbiter som er hule innvendig, med regelmessige hull, som vi har funnet ut at var fløyter, tidligere trodde man det var pyntegjenstander. Paleolittiske mennesker skapte musikk akkurat som oss.

I tillegg til at anlegget har denne lydmalende egenskapen, som kan oppstå helt naturlig når vinden drar igjennom sletten. Så er det ikke så lett i dag pga bråkete vei i nærheten, men i den stille en hel annen virkelighet før denne støyen, så kunne man høre denne nynningen og brummingen som naturlig har oppstått med vinden.

Også interessant: inni Stonehenge skal det være like god akkustikk som i noen av de beste konsertsalene i verden. Kanskje man har nyttiggjort seg denne akustikken aktivt, ved at enkeltstemmen kunne bæres frem til mange mennesker. Vi må huske på at vi betydde utrolig mye for det mellommennseklige i en før-skriftlig kultur i forhold til formidling og kommunikasjon; Det var en muntlig kultur. Kort oppsummert ser jeg for meg at Stonehenge var et sted der man møttes: Kanskje et tingsted der man avklarte tvister, et parlament der man ble enige om samfunnets lover, et møtested der man la planer og ga beskjeder, eller et fortellersted der stammens beretninger ble formidlet. Og hva slags fortellinger ble overlevert fra far til datter, mor til sønn? Hvilke sanger var det de sang? Hvilke hymner hadde de? Dette er ting som vi bare kan fabulere om. Det er ikke noe motsetningsforhold mellom det å se for seg at dette kan ha vært et kultsted til soltilbedelse, og samtidig et mektig musikkinstrument. Men som alle de teoriene jeg legger frem, så er det fabuleringer og ikke forskningsbaserte faktum, så dette må dere da ta innover dere.

## Bronsealderen

20:39 Vi vet at steinalderen avløses av bronsealderen. Den greske bronsealderen er kanskje den aller mest interessante å studere. På øya Kreta blomstret den minoiske kulturen. Kanskje du allerede har kjennskap til den minoiske slangegudinnen som man ser på sliden her, med blottet bryst og hevede hender. Denne lille statuetten er blitt stående som symbol på den mystiske minoiske kulturen. Forskere har fabulert: kanskje matriarkat i gresk bronsealder. Hvis vi studerer Knossos-palasset i Herakleton så er det mye som tyder på det. Det er dronningen som har de flotteste gemakkene, nærmest jon, som tegn på at hun var nær moder jord. En del av det som man kanskje tenker seg et matriarkat er en del av tingene som man ikke finner. Finnes ikke pralende falliske søyler, som henviser til en viss kongedyrkelse. Vi kan seff ikke vite det likevel.

22:28 Gudinnekultur. Det var gudinner man tilba, moder gudinnen for fruktbarhet, herskerinnen over dyrene, gudinnen for hjemmene. Og skildringene i kunsten at kvinner deltok i alle deler av samfunnet. Hun var atlet, prestinne, leder. Og i stolen som er funnet i Knosses, synes man å se at setet er tilpasset en kvinnelig bak. Men stoler var ikke noe enhver hadde. En stol var et maktsymbol. Først på 1500-tallet at det ble vanlig at hver og en hadde en stol å sitte på, før hadde man benker i husene. Men stolen var et ytterst sjeldent objekt forbeholdt makthaverne.

23:44 Trodde man på at ga liv helt på egenhånd? Hvorfor dette ene samfunnet ble preget av matriarkat, kjenner ikke til noe annen kultur der det var tilfellet. "Det annet kjønn": Kanskje man i gresk bronsealder ikke hadde satt mannen med i regnestykket om forplantningen? Kvinnen bare mirakuløst ga liv. Men når man så at mannen var såmannen at kvinneundertrykkelsen startet, mener de Beauvoir, da ble kvinnen det passive jordsmonnet som tok imot, men det var mannen som var den skapende, som satte prosessen i gang.

25:00 I lys av dette er det litt artig å kaste blikk på vår egen bronsealder, for der har vi i hvertfall forstått mannens rolle i forplantningen med fallosen som et veldig viktig fruktbarhetssymbol. Vår bronsealder ligger 200 år etter gresk bronsealder, men kanskje vi hadde forstått noe oppi nord som man ikke hadde forstått lengre sør; det er gøy å tenke på.

## Repetisjonsoppgaver

1.1 Skriv litt om istidskunsten / hulemaleriene!

1.2 Reflekter omkring Stonehenge