Amron (VPD)

**Amronin valtakunta***,* eli **Amron**, on valtio Välimerellä Euroopassa. Sillä ei ole yhtään rajanaapurimaata, mutta välimatkallisesti lähin valtio on Kortalia, joka sijaitsee lyhimmillään vain noin 70 kilometrin päässä meriteitse. Valtion pinta-ala on noin 41 000 neliökilometriä ja asukasluku noin 8 miljoonaa. Amronin pääkaupunki on Ethelas.

Amron on saanut nimensä maan valtionuskonnon, eliaanisuuden, tärkeimmän jumalan *Amarin* mukaan. Vapaasti suomennettuna maan nimi tarkoittaakin "jumalallista valtakuntaa", jollaisena se usein onkin historian saatossa kuvattu.

Amron on pienehköstä maapinta-alastaan huolimatta levittäytynyt melko laajalle alueelle Välimeren itäiseen kolkkaan. Sen pinta-alasta pääosa koostuu Aliriasta, joka on kapea pinta-alaltaan noin 24 000 neliökilometrin laajuinen kaistale mantereella Välimeren perällä. Sen lisäksi Amroniin kuuluvat myös suuret Kretean ja Kyporian saaret, joiden väliin jäävää Välimeren osaa kutsutaan Amroninmereksi.

## **Historia**

### **Esihistoria**

Varhaisimmat merkit pysyvästä asutuksesta Aliriassa ajoittuvat noin 15 000 - 20 000 vuoden taakse. Tuohon aikaan Aliriaa asuttaneiden arvellaan saapuneen etelästä, todennäköisesti suoraan Afrikasta, sillä heidän geneettinen perimänsä poikkeaa huomattavasti myöhemmin aluetta asuttaneiden ihmisten perimästä. Tuolle aikakaudelle tyypillisesti ihmiset olivat metsästäjä-keräilijöitä ja asuivat pääasiassa luolissa. Ensimmäisten rakennettujen asumusten jäänteet ovat noin ajalta 9000 vuotta ennen ajanlaskun alkua.

Maanviljely saapui Aliriaan melko varhain idästä arabiheimojen mukana noin 7500 eaa. tienoilla. Viljelyskasveihin kuuluivat suurimmaksi osaksi venhä ja ohra, mutta myös hedelmien ja vihannesten viljelystä on löytynyt todisteita tuolta ajalta. Esimerkiksi Pohjois-Aliriassa on varhaisia merkkejä viinin viljelyksestä. Thallirin hautaluolasta löydetyt figuurit sekä ylipäätään muista lähiseudun kulttuureista poikkeavat hautaustavat kielivät uskonnon kehittymisestä tuohon aikaan. Uskonto todennäköisesti muistutti jo tuolloin nykyistä *eleïl*-uskontoa, joskin siihen liittyivät vahvemmin erilaiset riitit sekä esimerkiksi jumalten kuvaaminen eläinveistoksilla.

Ensimmäiset kaupungit perustettiin Alirian alueelle noin 4000-luvulla eaa. Ne olivat tavallista suurempia asutuskeskuksia, joiden tunnusmerkkinä olivat erityisesti kivetyt kadut sekä savitiilikattoiset rakennukset. Kaupunkien asukkaat harjoittivat maanviljelyksen ja kalastuksen ohella myös esimerkiksi merenkulkua sekä kaupankäyntiä länteen kortalialaisten varhaisten kaupunkien kanssa.

Pronssikauden alkaessa Kortaliassa vuoden 3200 eaa. tienoilla kortalialaisen korkeakulttuurin vaikutukset levisivät myös Aliriaan. Kaupunkien yhteyteen rakennettiin suuria kauppasatamia, ja varhaiset kaupungit alkoivat muotoutua itsenäisiksi kaupunkivaltioiksi. Kauppaa käytiin eritoten Kyporian kaupunkivaltioiden kanssa, josta Aliriaan tuotiin pronssinvalmistuksen kannalta tärkeää kuparia. Edulliset kauppasopimukset kyporialaisten kanssa takasivat alirialaisille kaupunkivaltioille mahdollisuuden ylläpitää aikalaisiaan edistyneempiä armeijoita. Tämä taas mahdollisti levittäytymisen idemmäksi, jossa tärkeäksi kontaktiksi muodostuivat Mesopotamiaa asuttavat raunit ja heidän harjoittamansa maustekauppa. Tämän kontaktin myötä raunien puhuma kieli levittäytyi Aliriaan ja siitä alkoi virallisesti Alirian historiallinen aikakausi, joskin alueesta olikin jo runsaasti merkintöjä kortalialaisissa ja arabialaisissa teksteissä.

Tultaessa 1000-luvulle eaa. Alirian kaupunkivaltiot yhdistyivät Devosin kaupunkivaltion hallitsija Ellarhad I:n johdolla niin sanotuksi Alirian kauppavaltiopiiriksi, jonka tarkoituksena oli yhtenäistää alueen kaupunkivaltioita toimimaan vähemmän toisiaan vastaan. Kauppavaltiopiiri aloitti ensitöikseen laajennussodan Kyporian kaupunkivaltioita vastaan. Heikentynyt Kortalia ei pystynyt vastaamaan yhdistyneen Alirian iskuun ja Kyporia liitettiin kauppavaltiopiirin osaksi noin vuonna 942 eaa. Tämä taas heikensi hajanaista Kortaliaa entisestään aiheuttaen noin 50 vuotta myöhemmin kortalialaisen korkeakulttuurin romahtamisen.

### **Antiikki**

Alirian kauppavaltiopiiri jatkoi samankaltaisena lähes kaksisataa vuotta laajentaen vaikutustaan niin Anatolian niemimaalla kuin Pohjois-Afrikassakin. Vasta vuonna 780 eaa. kaupunkivaltiot laajentuivat varhaiseksi Alirian valtakunnaksi käsittäen tuolloin valtavan alueen Välimeren itäisestä kolkasta ja Mesopotamiasta. Tämän jälkeen laajeneminen oli monestakin syystä lähes mahdotonta. Etelässä ja idässä vastassa olivat aavikot, pohjoisessa vuoret ja lännessä laajenemisen estivät tärkeät kauppakumppanit, kuten Kortalia ja **JOKU**.

Suuren valtakunnan säilyttäminen vaati tehokasta keskushallintoa, jollainen perustettiin Devosiin vuonna 732 eaa. Tätä ennen valtiota oli johdettu lähes puolen vuosisataa kuudesta alueellisesta keskuksesta, joista jokainen säilytettiin nyt uuden keskushallinnon alaisuudessa. Yhdistyneen Alirian ensimmäiseksi kuninkaaksi nimitettiin Dannaros I, joka kokosi ympärilleen aatelistosta koostuvan nelikymmenhenkisen hallituksen, *giroltan.*

Aliria oli yksi antiikin huomattavista taloudellisista keskuksista, jonka elinehtona oli toimiva kauppajärjestelmä. Meriteitse käytävä kauppa oli vilkasta lännen suuntaan, mutta vahvistaakseen asemaa myös pohjoiseen, etelään ja itään käytävässä kaupassa sijoitti valtakunta valtavia määriä rahaa kattavan tieverkoston luomiseksi. Lisäksi käyttöön vakiintuivat samat mitat, painot, lait ja raha.

Kielikysymyksessä Aliria ei kuitenkaan saanut yhtenäistettyä valtakuntaansa. Suuri osa itäisistä rauneista puhui omaa raunien kieltään. Lännessä ongelmaksi muodostui, ettei kaikkia kortalialaisia vaikutteita oltu kokonaan hylätty tai kitketty pois, suurimmaksi osaksi kortalian tärkeän kauppakumppanuuden vuoksi. Tästä syystä esimerkiksi raunien kieleen suhtauduttiin aina esimerkiksi Kyporiassa ja Kretealla hyvin nihkeästi. Ihmiset puhuivat mieluumin kortaliaa, josta edellä mainituilla saarilla raunin kielen vaikutuksesta muotoutui nykyisin tunnettava kyprin kieli.