Tentamen TP5DIP med svar

TENTA FRÅN VT2016

Frågorna är inlagda nedan.

PSYKOLOGI OCH FOLKHÄLSA

2011HT, 2012HT, 2014VT, 2014HT, 2015VT, 2015HT

Förklara samtalsteknikerna "öppna frågor", "reflektering", och "summering" och ge exempel på vilken funktion de har. Vad är det du vill uppnå i samtalet när du väljer att använda respektive teknik? (4p)

* Öppna frågor - Bjuder in personen att komma med synpunkter. Tillåter den som frågar att bli överraskad. Frågor som man inte kan svara ja eller nej på. Leder till att pat berättar mer.

* Reflektering - Speglar det som patienten säger. Kan också vara en spegling av det som patienten säger "mellan raderna". Visar patienten att du som behandlare lyssnar noggrant. Ska inte innehålla några egna värderingar.

* Summering - En utvidgad reflektering där man sammanfattar vad som sagts. Visar patienten att du kommer ihåg det som sagts. Kan innehålla egna slutsatser och funderingar. Är bra att göra i samband med att man ställer diagnos, när besöket avslutas och när man behöver avbyta patienten. Förbättrar patientens minne av vad som sagts.

2012HT 2015HT 2014VT 2014HT 2015VT

Ge ett konkret exempel med en kort dialog där du som tandläkare använder dig av samtalsteknikerna "öppna frågor", "reflektering" och ”summering” vid anamnestagning i samtal med patient/ditt första möte med den patient som beskrivs i patientfallet. Ange när du använder respektive teknik. (4p)

* Tdl: Vad kan jag hjälpa dig med? (öppen fråga)
* Pat: Jag har haft problem med mina tänder väldigt länge, men särskilt på sistone har det blivit värre och gör ont.
* Tdl: Okej, så du har upplevt det som att du haft problem med dina tänder och att det på senare tid blivit värre och att du nu därför kommer hit för att få hjälp. (reflektion)
* Pat: Ja, det stämmer. Dessutom har jag inte varit hos tandläkaren på väldigt länge, så det kanske har bidragit till problemen.
* Tdl: Hur har du upplevt tidigare tandvård? (öppen fråga)
* Pat: Det har varit ganska jobbigt att gå dit. Men samtidigt har det bara blivit värre ju längre tid som gått utan att jag fått någon hjälp.
* Tdl: Jag förstår. Så för att summera upplever du att du haft problem med dina tänder länge, men att du nu känner för att ta tag i problemen. Att du tycker det är jobbigt att gå till tandläkaren kan ha varit en orsak till att du haft problemen så pass länge (summering). Idag tänkte jag att vi gör en undersökning för att komma till rätta med vad som inte stämmer och kunna åtgärda det. Hur låter det? (feedback)

2015VT-2

Förklara betydelsen av icke-verbal kommunikation när du som tandläkare möter en patient och ska ta anamnes. Ge ett konkret exempel. (2p)

För att pat ska ge ärlig och utförlig anamnes måste den känna tillit till oss som behandlare. Tillit får vi genom att visa att vi lyssnar på pat och är kompetenta i vår yrkesroll. För exempel se frågan nedan.

2015HT-2

Hur kan du med icke-verbal kommunikation förmedla: (4p)

a) Intresse och engagemang? Ge två exempel.

1. Ögonkontakt – titta pat i ögonen förmedlar att man lyssnar och är intresserad.
2. Korta nickningar – visar att man hänger med i pat:s berättelse och uppmuntrar pat till att berätta mer.

* (Vara mottaglig för den andres synpunkter.)
* (Söka förståelse.)
* (Rikta uppmärksamheten mot den som talar och låta hen tala.)
* (Förstå avsikten och ge lämpligt gensvar.)

b) Ointresse och bristande engagemang? Ge två exempel.

1. Ryggen vänd mot pat – tecken på ointresse och bristande engagemang, kan inte titta på pat i ögonen och gör att pat inte är lika pigg på att berätta hur den känner.
2. Konstant röra sig runt i rummet – visar att man inte har tid för att lyssna på pat i några minuter och att man inte är engagerad i patienten.

2014VT

Ange och beskriv kort de olika delarna i "sändar-mottagar modellen" för kommunikation. (4p)

* Vem – sändaren, ex behandlaren
* Förmedlar vad – ett budskap
* I vilket medium – genom ord, text eller gester (icke-verbalt)
* Till vem – mottagaren, ex patienten
* Med vilken effekt – resultatet

2016VT

Ange och förklara med konkreta exempel, de olika delarna i sändar-mottagarmodellen för kommunikation som presenterats vid kursen. Ge ett konkret exempel på hur sändar-mottagarmodellen kan användas för att förklara svårigheter i kommunikationen som kan uppstå under ett samtal mellan dig som tandläkare och din patient. Beskriv också hur du kan försöka lösa svårigheterna. (6p)

* Vem – sändaren, ex behandlaren
* Förmedlar vad – ett budskap
* I vilket medium – genom ord, text eller gester (icke-verbalt)
* Till vem – mottagaren, ex patienten
* Med vilken effekt – resultatet

Flera saker kan vara i vägen vi patientkommunikation. d'Elia nämner i sin artikel att patienternas största önskemål är att bli lyssnade på. Om patienten upplever att tandläkaren inte lyssnar skapar det problem. Patienten kan bli irriterad och viktig information kan gå förlorad.

* Signaler på ointresse är exempelvis brist på ögonkontakt, att ha ryggen vänd mot patienten. Lösningen på det är det motsatta, att ha ögonkontakt och sitta vänd mot patienten. Genom icke-verbal kommunikation så som nickningar och leenden kan tandläkaren bekräfta att hen ser och hör patienten.

* Reflektion. Genom att repetera det som patienten säger kan oklara budskap förstås och missförstånd undvikas. Det kommunicerar också till patienten att tandläkaren har acceptans för patientens känslor och vill förstå patienten. Brist på reflektering eller att tandläkaren lägger egna värdering i reflektionen kan leda till missförstånd och försämra kommunikationen.

* Summering är ett bra sätt att skapa struktur i ett samtal, det understryker det viktiga och hjälper samtalet att komma vidare. Det är också ett sätt att kontrollera att budskapet blivit rätt mottaget av tandläkaren. Exempelvis kanske tandläkaren uppfattat att patienten tycker att det är obehagligt på grund av smärta, medan patienten egentligen upplever det klaustrofobiskt att ”sitta fast i stolen”. Om tandläkaren agerar på fel information och lugnar patienten med att det inte kommer att göra ont så blir inte patientens behov mött.

* Återkoppling ger patienten chans att ta upp något som missats i kommunikationen och det ger också tandläkaren möjlighet att få inblick i hur patienten upplevt mötet, vad patienten kommer ihåg av den information hen fick och hur den mottagits. Om tandläkaren exempelvis glömmer ställa en fråga av typen: Är vi överens om målen / kan vi fortsätta på samma sätt? Kan viktig information missas. Kanske säger då patienten att målen låter bra, men att hen inte har råd, eller att hen ska flytta till en annan kommun om tre månader- eller något annat som får inverkan på terapiplanen.

2016 HT I kurslitteraturen presenteras olika tekniker att använda under samtal med patienter. Vilken teknik/vilka tekniker använder du om du behöver avbryta en patient som är mycket mångordig? (1p) Endast 1 svar, fler markerade svarsalternativ ger 0p.

* Reflektering
* Summering
* Reflektion och summering

2014HT 2015VT 2015HT-2

Empatisk förståelse innefattar två komponenter, ange vilka dessa är och förklara dem kortfattat. (4p)

Empatisk förståelse: förmågan att sätta sig in i och förstå en annan människas känslor och psykiska situation (en inre process).

Kognitiv empati – förstå andras tankar och känslor genom att se verkligenheten ur deras perspektiv.

Affektiv empati – dela den andres känslor, men hålla isär sig själv och den andre.

(Dessa två ovanstående punkter bör enligt hur frågan ställs vara de korrekta svaren, dock har Ulla rättat väldigt snällt på de tidigare tentorna då alla har fått rätt när de förklarat begreppen Empatisk förståelse och Empatisk kommunikation).

Empatisk kommunikation: att vägledas av denna empatiska förståelse i mötet med en annan människa, visa i handling. Leva sig in med ansiktsuttryck när pat berättar om sin smärta. Inte vara känslokall helt enkelt.

Ge en tröstande klapp på axeln inför ett tufft moment i behandlingen

Ulla Holm beskriver i sin artikel ett antal krav som man kan ställa på ”professionella hjälpare” som exempelvis tandläkare. Dessa togs även upp på kommunikationsföreläsningen. Välj två av dessa krav och beskriv vad de innebär och varför de är viktiga.

* Empati: Att kunna leva sig in i och förstå en annan människas känslor och tankar och att kunna visa detta i sitt bemötande gentemot patienten. Genom att vara empatisk ökar patientens tillit till dig som behandlare. Det är lättare att öppna sig för någon som visar förståelse.
* Kunskap: Kunskap om psykologiska och sociala faktorer. Genom att ha kunskap om detta kan man som behandlare förstå hur olika försvarsmekanismer ser ut, vad som provocerar dem och hur man på bästa sett bör förhålla sig gentemot patienten i olika situationer.
* Självkännedom: Vara medveten om sina egna känslor och behov så att man kan särskilja på dem och patientens. Så de inte styr kontakten med patienten.
* Självreflektion: Ta ett steg åt sidan och betrakta sig själv på avstånd. "Vad gjorde jag som bidrog till att det gick så bra eller så dåligt?"
* Självdisciplin: Självkännedom och självreflektion blir mindre värt om man inte har någon självdisciplin. Detta innebär att man styr över sina egna ageranden och avstår från att i första hand följa de egna behoven.

Professionell hållning:

* En ständig strävan att i yrkesutövandet styras av det som - på kort och lång sikt – gynnar den hjälpsökande och inte de egna behoven, impulserna och känslorna.
* Visa respekt, intresse, värme, medmänslighet, empati och personligt bemötande.

2012HT

Jacksons 11 regler kan användas för att förebygga och minska tandvårdsrädsla. Beskriv 5 av Jacksonreglerna som kan användas i tandvårdssituation när du behandlar patient och diskutera vikten av varje enskild punkt. (5p)

1. Ge beröm, inte kritik – för att pat inte ska känna sig helt värdelös
2. Arbeta i lugn och ro och introducera behandlingar och instrument långsamt – ger större tillit till tdl
3. Undvik smärta om möjligt
4. Om det kommer göra ont, varna i förväg – det är jobbigare för pat om den inte vet om ngt gör ont
5. Undvik laddade ord

2011HT

Under tiden som du har ditt första möte med en patient så känner du hur du blir mer och mer irriterad på honom. Han verkar inte bry sig särskilt mycket om sina tänder och dricker mycket läsk och äter godis. Det verkar som att han tycker att du som tandläkare ska fixa alla problemen utan att han själv ska behöva ta något ansvar eller bry sig om sin orala hälsa.

a. Vilka konsekvenser kan denna irritation få för kommunikationen och hur ska du göra för att ge ett bra bemötande trots din irritation? Ge konkreta exempel. (6p)

* Att jag glömmer att pat ska vara i fokus, att situationen inte hanteras professionellt. Båda blir arga.
* Försöka kontrollera sin irritation (självkännedom) genom att se problemen ur patientens synvinkel, dvs att tandläkarna är de som ska åtgärda alla problemen
* Försöka få pat att förstå att det kommer bli samma sak igen och många hål igen om han inte ändrar på sina kostvanor.
* Gör detta genom reflektion och öppna frågor så pat själv kan komma till beslut om hur han ska göra.

b. Vilken kariesdiagnos har patienten? Motivera. (3p)

* Högkariesaktiv – många nya angrepp (3-10)
* Initial- och manifest primär karies - många aktiva kariesangrepp av grad D2 och D3.
* Hög kariesrisk - pga stort och frekvent intag av socker, liten tillförsel av fluor, borstar bara 1 gång/dag. --> Högkariesaktiv med initial och manifest primärkaries samt hög kariesrisk

2013HT

Förklara vad som kännetecknar aktivt lyssnande (ange fyra punkter). (4p)

1. Reflektioner: visar att man lyssnat genom återspegla det som sagts, även "mellan raderna".
2. Intresserat kroppsspråk: visar intresse genom att ha ögonkontakt och nicka för att visa förståelse
3. Låter den som pratar få utrymme: inte stressa på samtalet utan låta den som pratar prata till punkt.
4. Ställa passande följdfrågor: som för samtalet vidare, visar pat att man lyssnat

2013HT

Ge ett konkret exempel på omständigheter som försvårar möjligheten till aktivt lyssnande när du som tandläkare träffar patienter, och ge också ett exempel på vad du kan göra för att underlätta möjligheten till aktivt lyssnande. (2p)

* Om man är stressad --> gör att tdl inte kan koncentrera sig på pat --> vill komma vidare till själva behandlingssituationen.
* Gör att aktiva lyssnandet blir lidande då man inte är närvarande i sina tankar.
* För att underlätta möjlighet till aktivt lyssnande kan man använda reflektioner, ha ett intresserat kroppspråk, låta den som prata få utrymme och ställa passande följdfrågor.

2016 HT Redogör för begreppet professionell hållning så som Ulla Holm presenterar det. (4p)

2016 HT Förklara begreppet paralanguage. (1p)

## Kariologi

2011HT 2013HT 2014VT 2014HT 2015VT

a. Fyll i AAs föregående tandvård i status ovan. Saknade tänder markeras med (X). Använd för respektive yta (a) för amalgam och (c) för komposit samt för krona (1,5p).

b. Kariesangreppen registreras från röntgenbilderna (och de kariesangrepp du bedömer som aktiva på de kliniska bilderna). Initial karies (1 eller 2), manifest karies (3) och sekundär karies (s) förs in i status. (1,5p)

c. Beräkna DMFT, DMFS, DiMFS. (3p)

d. På de kliniska bilderna av patienten ska du beskriva de förändringar som ses generellt på tandytorna. Vad kan orsaken till dessa vara? Beskriv vad du ser och motivera. (3p)

* ÖK- och UK-front: dentinet blottat incisalt pga attrition.
* Generellt missfärgade fissurer: kronisk karies.
* Blottade rotytor: premolarer och molarer i uk och ök pga tandborstning och parodontit.
* Välrestaurerat bett: amalgamfyllningar vid molarer. 3 kronor och en kompositlagning pga tidigare kariesskador.
* Misstanke om manifest karies: pga missfärgningar i 18 och 16, ser mjukt ut.

e. Hur förhåller sig din patient i förhållande till genomsnittet?

* (Jämför värdet med den epidemiologiska undersökningen i grafen och diskutera hur Du ser på patientens status i förhållande till åldersgruppen.)
* Relatera till hur pat ligger till (sämre/normalt/bättre än normalt) à lågrisk, högrisk pat. Resultat av intagsfrekvens, socker, fluortillförsel, mekanisk rengöring.

f. DMFT- och DMFS-värdet förs in i patientjournalen. Ge 2 exempel på när det används.

1. I epidemiologiska studier.
2. För statistik på kliniker.
3. Jämför kariesdata internationellt.

g. Jämför röntgenbilderna i det ifyllda tandstatus ovan med de kliniska bilderna som tagits i år (2015). Skriv vilka tänder och ytor som åtgärdats och vilka åtgärder som utförts. Använd de för odontologiska journaltext/utlåtandetext gängse förkortningarna.

* Ex. = extraherat
* Prep. = preparation
* Skriv om det gjorts någon krona, fyllning och på vilken yta. Mod – mesio-ockl-distal fyllning.

2015HT

Räkna ut kariologiska index på patienten nedan: (3p)

DMFT = 7 + 2 + 11 = 20

DMFS = 8 + 6 + 44 = 58

DiMFS = 15 + 6 + 44 = 65

Sek. karies= (6\* 100)/(44+6) = 12 % (visa uppställningen!) – den här delfrågan utgick. 3an på 16 är ett S!

2015HT

Du har två av patienten CC:s fyra bitewingbilder bilagda (höger sida). Granska de bilagda bitewingbilderna och skriv in dina registreringar i tandstatus nedan! (2p)

Viktigt att förstå vilken kvadrant man ska fylla i på denna fråga (kv. 1 och 4)!

2015HT

I svenska artikeln av Holmlund och Mejáre (som du nyligen har läst) har röntgenbilder studerats vid flera revisionsundersökningar. När ska patienten (pat CC. , bw-bilderna) kallas på revision? Vilka tänkbara faktorer är avgörande för ditt beslut? Diskutera! (2p)

* När pat kallas in på revision är individuellt – hur de ser ut i munnen, kost, kariesrisk och ålder.
* Parod – 3 månader i början om uttalad, annars ca 6 månader.
* Låg kariesrisk - 18-24 månader.
* Hög kariesrisk – 6 månader, ibland 3.
* Pat CC har fyllningar och några kariesskador.

Avgörande för beslutet:

* Röntgenbilder på resten av bettet
* Gamla röntgenbilder för att se om kariesskadorna är nya eller gamla
* Kolla intraoralt kliniskt för att se om aktiva eller kroniska kariesskador
* Om kariesskador är nya, aktiva och flera hade pat kallats in på revision tidigare än om kariesskadorna är gamla och kroniska (inaktiva).
* Om pat har mkt lagningar finns risk för sekundär karies, men även att fyllningar skadas eller tanden fakturerar pga lagningarna, dessa bör kallas in lite oftare.
* Om pat har kariogen kost och kariesaktiv kallas in oftare. Ej kariesaktiv och fåtal/inga fyllningar kan man kalla in lite mer sällan.

2011HT 2015HT-2

Beskriv hur du genomför en kariesregistrering praktiskt. (3p)

1. Väl rengjorda tänder
2. Torrläggning – salivsug, bomullsrullar, blästring
3. Bra belysning
4. Sond för undersökning – för sönden längs gingiva, ocklusalt och approximalt. Försiktigt vid rotytor och kritkariösa ytor
5. Munspegel – inspektion, genomlysning i approximalrum
6. Röntgen – tas på individuell indikation. Bedöm om D1, D2 eller D3.
7. Arbeta systematiskt – kvadrant för kvadrant, och varje yta på varje tand som kariesfri eller med diagnos

Bedöm färg, yta och konsistens:

* Bedömer om karies är initial, aktiv, kronisk, manifest
* Sondera för att se om karies är mjuk och aktiv
* Skrapa på ytan, slät – kronisk, skrovlig – aktiv/kritkaries
* Vitaktigt runt en kavitet tyder på att kariesskadan är aktiv

2015VT-2

a) Fyll i tandstatus.

b) Vilken kariesdiagnos har patienten? Motivera. (2p)

* Kariesaktiv med initial och manifest primär- och sekundär karies samt hög kariesrisk.

* Hög kariesrisk pga oregelbundna måltider, coca-cola flera ggr/vecka och mkt chips under veckan (intagsfrekvens samt gynnar kariogena bakterier), oregelbundna tb-vanor, höga antal mutans och laktobaciller.

c) Vilka kariologiska råd ska du ge till pat och vilken behandling ska ges på klinik för att kariesskadorna ej ska progrediera och nya kariesangrepp utvecklas? (3p)

Råd:

* Vikten av att låta tänderna vila och regelbundna måltider.
* Ersätta coca-cola (innehåller mycket socker) med vatten eller åtminstone sockerfri läskdryck till början (försiktig med erosionsskador).
* Dra ner på chipsätandet – innehåller mycket fermenterbara kolhydrater som gynnar kariogena bakterier.
* Regelbunden tandborstning med fluor-tk 2 ggr/dag, 1450ppm, morgon och kväll. Fluor reparerar initiala skador och hindrar att nya kariesangrepp utvecklas. Extra fluortillägg i form av f-skölj kan vara bra.

Klinik

* Fluorprofylax i form av puts och f-lack några gånger per år.
* Kalla in pat med regelbundna intervall för kontroll.

2015HT-2

Nya kariesdiagnostiska metoder har utvecklats. Nämn 2 och vad som karaktäriserar dessa. Och vad som skiljer dem från en röntgenundersökning. (2p)

* Diagnocam – för upp över ocklusalytor och visar mörka fyllningar samt utbredning av karies. Sedan får man en kurva av detta på datorn. Bra på att upptäcka tidiga skador.
* Diagnodent – mäter hur mycket fluorescens som uppstår när laserstråle träffar en demineraliserad yta.
* FOTI (fiberoptisktransillumination) – starkt ljus som penetrerar tanden och avvikande (karierad) tandsubstans syns som mörkare skuggor.
* Mäter mineralförlust på ett tidigt stadie och gör att man kan upptäcka tidiga skador.
* Ingen strålningsdos för pat, kariesskadan avbildas i 3D istället för 2D à lättare att hitta vart karies sitter.

2014HT

I samband med din kliniska undersökning tar du också salivprov och får följande svar: (3p)

Salivprov

* Vilosaliv: 0,13 ml/min
* Stimulerad saliv: 2 ml/min

* Buffringskapacitet: gul/grön

* Mutansstreptokocker/ml saliv: 800 000
* Laktobaciller/ml saliv: 150 000

Hur bedömer du patienten AAs kariesrisk utifrån de anamnestiska data (bilagda) och salivprov ovan? Vilka råd ska du ge patienten? Vilka faktorer skulle du vilka påverka och i så fall hur? Motivera!

 Normal
Låg
< 0,1
 Låg

Medelhög kariesrisk (omöjligt att säga om vi inte har anamnesen)?

* Vilosaliv är låg. Stimulerad saliv normal. Buffringskapacitet aningen nedsatt. MS och Lbc på gränserna för höga värden.
* Med tanke på låg vilosaliv och MS+Lbc som närmar sig höga värden kanske man kan ordinera pat att dricka mycket vatten för att motverka att syraattacker kan ske under längre tid pga låg vilosaliv.

2014VT

Definiera följande termer: (2p)

* Dental erosion = icke-kariogen tandsubstansförlust pga kemissk påverkan, ex bulimi och surt pH
* Attrition = tandsubstansförlust orsakad av tänders friktion mot varandra, ex tandpressning, tandgnissling. Kan vara fysiologisk (med ålder), intensifierad (ökad) eller patologisk (sker för fort).
* Kariesaktivitet = kariesincidens, nya eller förstorade kariesangrepp under viss tid, ofta 1 år.
* Kariesdiagnostik = görs på tandnivå (D1, D2, D3, sekundär) samt på patientnivå (kariesaktivitet på tandytan + omfattning + kariesrisk).

Beskriv hur du bedömer kariesskador (kliniska bilder) på buckalytor med avseende på placering, utbredning, färg och aktivt/kroniskt (2p)

 Initialkaries
 Manifest karies
 Rotytekaries

Vid muntorrhet på atypiska ytor – uk front

Aktiv: mjuk och matt (initial) eller gulbrun (manifest), ytråhet

Kronisk: hård och slät ofta svartaktigt missfärgad, ingen ytråhet

2014VT

Patienten är ny på kliniken. Du undersöker patienten kliniskt och beslutar att också ta röntgenbilder som sedan du granskar. Flera initiala kariesskador registreras. Är patienten kariesaktiv? Diskutera och motivera hur du ska avgöra detta. (2p)

* Måste se och begära gamla röntgenbilder för att jämföra med dagens röntgenbilder.
* För att kunna se om intala kariesskadorna nyligen uppkommit eller om de är kroniska.
* Om gamla rtgbilder visar att skadorna funnits i flera år och inte progredierat är inte pat kariesaktiv.

2015VT

En ny patient kommer till dig på undersökning och du registrerar vitaktiga förändringar på flera buckalytor i både över- och underkäken. Är det karies eller någon differentialdiagnos? Diskutera vad som skiljer dem åt och hur du ska komma fram till diagnosen. (3p)

* Beror på om man hittar några andra kariogena fynd - mjuk, porös yta tyder på karies.
* Annars kan det vara fluoros som också är vitaktiga förändringar på buckalytor.
* Fluoros är mineralisationsstörning och därför symmetrisk på flera tänder, karies är asymmetriskt.
* Fluoros uppträder oftast på incisalskären, medan karies oftast är vid marginala gingivan.

Kan säkerställa diagnos genom sondering för att bedöma ytan samt anamnes:

* När uppkom fläckarna?
* Vatten från egen brunn (mkt fluor) eller från område med hög f-halt i vattnet (Uppsala)?
* Har pat en kariogen kost?

2014VT

Du ska bedöma tänderna/tandytorna på de bilagda kliniska bilderna 10 a-c. Beskriv det du ser på bilderna 10 a-c. Diskutera och motivera vilken diagnos du kommer fram till. Ange vilka fyllningar som finns på respektive tand (4p).

* ÖK. Erosiv tandsubstansförlust, då man kan se cuppings på molarer och palatinala ytor i fronten har väldigt lite emalj kvar, dentient lyser igenom. Diagnos: dental erosion.
* Tandköttet inflammerat runt vissa tänder, ffa uk front. Vita opaka fläckar koronalt på ök incisiver och lateraler - troligen mineralisationsstörning då kontralaterala tänder har samma fläckar. Diagnos: mineralisationstörning, troligen fluoros
* Tandköttet inflammerat, uttalat i uk front men också i ök. Spontanblödning vid en tand.
* Plack och tandsten.
* Plackindex visar att pat inte varit så noggrann med tandborstning. Opaka ytor längs marginala gingivan.
* Diagnos: gingivit och karies.
* Visa på att man ser skillnad mellan amalgam, komposit, glasjonomer.

2013HT

Patienten AA uppger att han var hos tandläkaren för 2 år sedan och då fanns något litet "hål" som inte lagades. Det var länge sedan han fick någon fyllning och han tycker att han har bra tänder. Besväras nu av tandfrakturer som skaver på tungan. Han har varit arbetslös en period men har nu heltidsarbete på ett varulager. Han har börjat springa en del och går på gym.

* 2 huvudmål och 2 mellanmål
* Äter frukost på jobbet kl 9. Kaffe och 2 grova frallor med skinka och ost.
* Lunch: pasta eller ris med t.ex. kyckling och sallad
* Dricker: vatten till maten
* Middag: pizza och sallad, coca-cola
* Mellanmålen består oftast av smörgås med ost.
* Äter ofta frukt, äpple och apelsiner.
* Sportdryck eller coca-cola när han tränar.
* Ej socker i kaffe men i te. 1 kopp te per dag.

Fluoranvändning: Fluortandkräm, tar "den billigaste". Borstar 1-2 gånger per dag.

Vad i anamnesen är intressant ur kariessynpunkt? Diskutera patientens kariesaktivitet och kariesrisk utifrån anamnes och tandstatus och den kliniska bilden. (3p)

* Anamnes: arbetslös under en period – hur var det kosten under den tiden? Intagsfrekvens? Kan ha påverkat kariesutvecklingen, även om han idag har arbete
* Kostvanor: i stort sett bra, men coca-cola höjer kariesrisken en aning. Sportdryck/coca-cola när han tränar gör att sockret i dryckerna stannar kvar i munnen över en längre tid, vilket inte är bra ur kariessynpunkt (salivsekretionen minskar vid fysisk aktivitet).
(Ofta frukt, äpple och apelsiner är en risk utifrån erosionsskador)
Socker i te varje dag riskfaktor för karies.
* Fluoranvändning: bra med fluor-tk, fluorinnhållet är viktigast, så priset (”den billigaste”) spelar ingen roll. Frekvens kan förbättras så han borstar 2 ggr/dag. Kan gynnas av extra fluortillägg.

Kariesaktivitet och kariesrisk

* Utifrån anamnesen medelhög kariesrisk.

2013HT

Hur skiljer man kliniskt på ett aktivt respektive kroniskt kariesangrepp. Diskutera och motivera. (2p)

 Färg
 Yta
 Struktur
 Sondering

2014HT

Nämn 4 differentialdiagnoser till karies. Hur kan du skilja dessa från ett kariesangrepp? (4p)

* Fluoros – vita fläckar symmetriskt på flera tänder, till skillnad från karies som är asymmetriskt. Uppträder oftast på incisalskären, medan karies oftast är vid marginala gingivan.
* Erosion – gulaktigt blottat dentin, drabbar lättåtkomliga ytor, ser cuppings ocklusalt. Karies drabbar ofta svåråtkomliga ytor.
* Tetracyklinränder – från medicinering, gråaktiga som ränder över hela tänderna.
* Fyllningsöverskott/underskott – kan dels sonderas kliniskt och syns tydligt på röntgen.

Kan urskiljas via:

* Läge på tand
* Utbredning på tanden och bettet
* Färg, form och konsistens
* Förlopp – mineralisationsstörningar ändras inte över tid.

2012HT

De kliniska fotona togs inte vid BB´s första besök hos dig utan när de togs hade BB redan fått en del behandlingsåtgärder utförda. Titta på de kliniska bilderna och jämför med röntgenbilderna (som togs vid BB´s första besök hos dig) vilka åtgärder som utförts. (3p)

a.) Vilka tänder har extraherats sedan första besöket?

b.) Har patienten fått någon eller några tänder med amalgamfyllningar lagade och ersatta med annat material? Ange vilken eller vilka tänder det gäller. Ge förslag på vilket material som använts.

c.) Titta på de 3 kliniska bilderna där du ser BB´s buckalytor. Beskriv i stora drag vad du ser på dessa ytor. (3p)

2016 VT

Patient MM 32 år. Bilder finns bilagt.

Allmän anamnes: Fullt frisk allergisk mot pollen och pälsdjur. Inga mediciner, varken röker eller snusar.

Lokal anamnes: Besväras av värk ibland antigen i UK eller ÖK.Har inte haft råd att gå till tandläkare.

* Borstar 1ggr per dag med fluortandkräm
* Äter 3 huvudmål
* Frukost gröt smörgås kaffe juice
* Lunch på jobbet och middag hemma fisk eller kött, potatis
* 2-3 mellanmål ofta kaka eller choklad till kaffet.
* Använder mjölk i kaffet.
* Lite frukt och grönsaker.
* Öl och vin fredag och lördag.
* Tar ibland syrlig karamell för att få lite saliv.

* Paraffin-stimulerad salivsekretion; 0,6 ml / minut
* Vilosaliv 0,2 ml/ min
* Buffringskapacitet pH 5
* Mutans streptokocker 1200 000 / ml saliv
* Laktobaciller 140 000 / ml saliv

a) Beräkna kariesindex

b) Jämför patientens DMFT-värde med epidemiologiska data i figuren nedan. Avläs. Vad visar det. Diskutera.

Jämför och resonera med utgångspunkt från anamnes, bilder och status kring varför det skiljer sig.

c) Bedöm MMs kariesrisk; markera med ett x på axeln. Motivera.

Frågan utgick eftersom det hänvisades till fel patient. Det stod JJ och inte MM.

d) Vilka rekommendationer ska du ge till patienten?

* borsta 2 ggr per dag

2016 VT

Vilka faktorer kan påverka progressionen av en approximal läshon? (2 p)

* Restoration på intilliggande tand
* Fluortillförsel
* Salivsekretion
* Tandens ålder

## ENDODONTI

ETT QUIZ MED REVIDERADE FRÅGOR FINNS HÄR: (inte säkert att alla svar stämmer)

https://testmoz.com/912097

2016VT

Vilken av följande påståenden anser du vara korrekta?

Rätt svar ger 1 p och fel svar ger -1 p (Max 7 och lägst 0)

* Det föreligger generellt en god korrelation mellan den kliniska symtombilden och pulpans histopatologiska status.
* Med en prevalens på 50 % och en sensitivitet respektive specificitet på 90 % är det positiva predektiva värdet 90 % på ett diagnostiskt test.
* Traumatisk ocklusion kan ge pulpitliknande symtom.
* En empirisk diagnos kan ställas när den samlade diagnostiska informationen kombineras med kunskap om den pulpala- och periapikala vävnadens reaktionsmönster.
* En kron- och perkussionsömhet är mer relaterat till en inflammationsprocess i pulpan än i periodontalligamentet (periradikulär vävnad).
* Vid en rotfraktur är det vanligt att frakturlinjen kan konstateras utgående från röntgen. Ett indirekt fynd såsom vidgad periodontalspalt periradikulärt är mer sällan förekommande.
* Vid symtomatisk pulpet är pulpan vital med inflammerad.
* En nekrotisk pulpa leder förr eller senare till att en infektion etableras i pulparummet.
* Cracked tooth syndrom kan ge symtom vid påbitning.
* Sensibilitetstest med värme är motiverat då det positivt prediktiva värdet är högt.
* Förmågan att urskilja var smärtan har sitt ursprung ökar med tiden och inflammationens svårighetsgrad.
* Kraftigt kvardröjande smärta för värme (ibland även kyla) under flera minuter till timmar efter att stimulus avlägsnats kan indikera en irreversibel pulpainflammation.
* Huruvida den osteolytiska processen är lokaliserad i spongiöst eller kortikalt ben påverkar den röntgenologiska bilden vid apskal parodontit.

2016VT-2

Markera de mest sannolika anamnestiska och kliniska och röntgenologiska fynden vid symtomatisk pulpit utgående från en UK molar.

Rätt svar 1p, fel svar -1p (3p)

- Spontana isningar

- Kronömhet

- Sensibelt svar för el och kyla

- Lokalt rodnad slemhinna

- Intensiv pulserande smärta i attacker

- Smärta som påverkas av huvud-/kroppsposition

- Symtom vid intag av varm dryck

- Upplevs som mobil

- Periapikal radiolucens

- Patientens lokalisation av smärta är alltid relevant

- Kyla accentuerar och värme lindrar smärtan

2015VT-2

I anslutning till en rotfylld tand syns röntgenologiskt en osteolytisk process apikalt som även involverar marginala benet. Tanden rotfylldes för 6 mån sedan och är nu symtomfri. Lokalt konstateras en parodontal ficka på 8mm. Vilka av följande påståenden är korrekta? Rätt svar ger 1p och fel svar -1, max 2p och lägst 0p. (2p)

- Om tanden har en rotspricka bör den synas på röntgenbilden

- Utgående från att endodontiskt behandling har utförts kan den kvarstående patologin ha en parodontal orsak

- Fickan kan utgå från en intraligamentell fistulering.

- Då tanden har en rotfyllning med teknisk god kvalité är asymtomatisk apikal parodontit inte sannolikt.

2015VT-2

Kryssa för de mest sannolika kliniska fynden vid pulpanekros och symtomatisk apikal parodontit. Rätt svar ger 0,5p och fel svar ger -0,5p, max 2p och lägst 0p. (2p)

- Isningar vid intag av varm dryck

- Spontana isningar

- Smärta vid påbitning

- Sensibelt svar för el

- Lokalt rodnad slemhinna

- Intensiv pulserande smärta

- Perkussionsömhet

- Ökad mobilitet

- Sensibelt svar för värme

- Smärta som utlöses av värme

- Symtom med dygnsvaration

2012HT

Patient har under en tid haft diffus värk från höger sidas molarområde som under den senaste tiden tilltagit. Har svårt att säga om det är från över- eller underkäken. Tidigare känslighet för kyla, gäller nu enbart vid exponering för värme. Ange sant eller falskt för nedanstående påståenden. (4p)

- En tentativ diagnos utgående från anamnesuppgifterna och röntgen är pulpanekros.

- Att ställa en falskt positiv diagnos innebär att pulpan i en tand egentligen är frisk.

- En smärtlindring vid exponering för kyla ger ingen indikation om pulpastatus.

- Negativt svar för sensibilitetstest med kyla betyder alltid att pulpan är nekrotisk.

- Sensibilitetstest med elektricitet lämpar sig bättre än kyltest i ett fall som detta.

- Av patienten upplevda symtom korrelerar oftast dåligt med pulpans histologiska status.

- Den diagnostiska säkerheten för sensibilitetstest med kyla är inte större än 50%.

- Patientens begränsade möjligheter att lokalisera smärtans ursprung kan bero på att pulpans C-fibrer är engagerade.

- Utgående från röntgenbilden bedöms 46 vara nekrotisk.

- Att använda sig av anestesi i diagnostiskt syfte är inte relevant.

- Ett sensibilitetstest är ett indirekt test för att undersöka pulpavitaliteten.

Patienten DD kommer med symtom vid temperaturväxling från tanden 27. Tanden fick en kompositfyllning för några veckor sedan. Vilka fyra av följande påstående är korrekta?

- Om positivt svar vid sensibilitetstest med elektricitet förmodas pulpan, i varje fall delvis, vara vital.

- Att ställa en falskt positiv diagnos innebär att pulpan egentligen är sjuk.

- Provokationstest är inte relevant för bedömning av pulpans vitalitet.

- Sensibilitetstest med elektricitet lämpar sig bättre än kyltest i ett fall som detta.

- Negativt svar för kyla betyder att pulpan är nekrotisk till 100 %.

- En tentativ diagnos kan vara symtomatisk pulpit.

- Av patienten upplevda symtom korrelerar oftast väl med pulpans histologiska status.

- Om tanden är hypersensibel för värme kan det tyda på en symtomatisk pulpit.

- Den diagnostiska säkerheten är bättre för elektricitet än kyla.

- Utgående från röntgenbilden bedöms pulpan vara nekrotisk.

- Att tanden är sensibel vid sensibilitetstest innebär alltid att tanden är vital.

- Utgående från röntgen är det osäkert att diagnostisera för kusp- och rotsprickor.

2013HT 2014HT 2015HT 2015HT-2

Vilka av följande påståenden anser du vara korrekta? (3p)

(Ange vilka av nedanstående påståenden som är sanna (S). Rätt svar ger 1p och fel svar ger -1p. Max 3p och lägst 0p).

- Utgående ifrån intraoral röntgen kan inte alltid en periapikal bendestruktion konstateras vid diagnosen apikal parodontit om lesionen är lokaliserad i det spongiösa benet.

- Av patienten upplevda symptom korrelerar ofta dåligt med pulpans histologiska status.

- En kron- och perkussionsömhet är mer relaterat till en inflammationsprocess i den periradikulära vävnaden än patologiska tilstånd i pulpan.

- När tanden reagerar positivt kan det betyda att pulpan är vital.

- En missfärgad gråaktig krona kan vara förenat med en pulpanekros.

- Traumatisk ocklusion kan ge pulpitiska symptom.

* o Instabila bettförhållandfen -- > kraftig belastning --> ömhet, tandvärk, ökad rörlighet

- Cracked tooth syndrom kan ge symtom vid temperaturväxlingar. --> påverkar vätska i dentintubuli

- Ett sensibilitetstest är ett indirekt test av pulpavitaliteten.

- Den diagnostiska säkerheten med röntgen är låg vid rotfraktur.

- Vid diagnosen apikal parodontit är inte alltid en periapikal bendestruktion synlig på intraorala röntgenbilder.

- Obliteration av pulparummet kan påverka testresultatet.

- Utebliven respons vid ett sensibilitetstest behöver inte betyda att pulpan är nekrotisk.

- Med förändrad cut-off kan sensitivitet och specificitet påverkas.

- Om en större andel av undersökta patienter har ett visst sjukdomstillstånd ökar sannolikheten att med ett specifikt test diagnostisera sjukdom.

- En tand som utvecklar apikal parodontit har i de flesta fall tidigare varit symptomgivande.

* o 60% av pat med pulpit eller apikal parodontit har inte upplevt symtom tidigare.

- En tand som utvecklar apikal parodontit har med mycket få undantag tidigare varit symtomfri.

- En symtomfri periapikal bendestruktion som konstateras utgående från röntgen vid en tand som inte tidigare är rotfylld, har diagnosen pulpanekros och asymtomatisk apikal parodontit.

- En missfärgad blårödaktig krona är oftast förenat med en pulpanekros.

- En missfärgad gulaktig krona är förenat med pulpanekros.

- Vid ett provokationstest med kyla är det i första hand A-delta-fibrerna som undersöks. = C-fibrer

- Ett diagnostiskt tests cut-off påverkar knappast sensitiviteten.

- Traumatisk ocklusion kan göra tanden hypersensibel.

- En kron- och perkussionsömhet är mer relaterat till en inflammationsprocess i pulpan än i den periradikulära vävnaden.

- Vid en rotfraktur är det vanligt att frakturlinjen kan konstateras utgående från röntgen. En vidgad periodontalspalt periradikulärt är mindre vanligt.

- Vid en rotfraktur kan i de flesta fall frakturlinjen konstateras röntgenologiskt.

- En symtomfri tidigare rotfylld tand med en periapikal bendestruktion utgående från röntgen har diagnosen asymtomatisk apikal parodontit. (saknar pulpadiagnos)

- En tand som är hypersensibel för el har sannolikt en irreversibel pulpit.

- En tand som är nonsensibel för kyla och är påbitningsöm har sannolikt diagnosen irreversibel pulpit.

- Sensibilitetstest med värme är bara motiverat vid pulpit.

- Patientens upplevda symtom korrelerar oftast väl med pulpans histologiska status.

- Symtomatisk apikal parodontit är alltid förenligt med att tanden är hypersensibel för kyla.

- Ett sensibilitetstest är ett test av pulpans blodcirkulation.

- Negativt svar för sensibilitetstest med el betyder att pulpan är nekrotisk.

- Att använda sig av anestesi i diagnostiskt syfte är inte relevant.

2012HT 2015VT-2

Nämn minst tre differentialdiagnoser till tandrelaterad smärta. (3p)

* Bettfysiologisk orsak - vanligast
* Parodontalabscess - marginal parodontit --> abscess
* Neuralgi - trigeminus
* Sinuit - bihåleinflammation
* Sialoadenit - spottkörtelinflammation
* Lymfkörtlar
* Osteomyelit
* ÖNH
* Malignitet - ovanligt

2015VT-2

Redogör för prevalensens betydelse för det positiva prediktiva värdet (PPV). (3p)

* Om prevalens ökar – ökar även PPV.
* Vi strävar efter hög prevalens för sjukdomen, då ökar det prediktiva värdet, dvs testet blir bättre.
* För att öka prevalensen måste vi testa patienter baserat på indikationer (t ex kliniska tecken), så att vi kan öka det prediktiva värdet.
* Vi vill inte ha några falska positiva (FP). Mindre FP --> bättre, ty PPV = SP/(SP+FP).

En schematisk bild över hela delen (notera att man kan anta en enkel population och räkna ut det mesta utifrån det.

2015VT

Fyll i nedanstående tabell med ja (J), nej (N) eller möjligen (M) för diagnosfaktorer som du anser överensstämmer med respektive klinisk diagnos vid symtomatisk pulpit. Flera svarsalternativ kan vara korrekta. (5p)

2012HT

Ange faktorer som har betydelse för sensibilitetstestets tillförlitlighet och hur du hanterar detta i kliniken. (3p)

* Tänder som ska testas isoleras från granntänder (plaststrips) och torrläggs – undvik överledning.
* Testa granntänder eller kontralaterala tänder för jämförelse – få ett bra riktvärde att gå efter.
* Förklara tillvägagångssättet - Informera om hur det går till och hur det ska kännas så pat vet när de ska säga till.
* Repetera testet för att se att det är tillförlitligt
* Använd kombination av tester - el+kyla.

Nämn tre tillvägagångssätt, med motivering, för att förbättra den diagnostiska säkerheten vid användning av elektriskt pulpatest?

* Se ovan
* Man sätter elektroden där det är som mest innerverat och kortast väg genom pulpan:
Incisalt och buccalt på den koronala tredjedelen av tanden, nära pulpahornet
* Man sätter den på en lagom styrka. Sätter man dom för långsamt kommer nerverna hinna adaptera och sätter man det för snabbt kommer patienten att reagera väldigt snabbt. En styrka på mellan 5-6 är lagom

2015VT

Utgående från bifogat helstatus: på Patientfall 1 (se under rubriken ”Övrigt”) (5p)

Vilka kompletterande anamnesuppgifter anser du vara av särskild betydelse som underlag för den endodontiska diagnostiken?

"Har idag inga akuta besvär från tänderna, men har återkommande smärtor från höger ansiktshalva"

* Tidigare smärta ?
* I samband med att en fyllning gjordes? Rotfyllning?
* När började det göra ont? Trauma?
* Typ av smärta? Dov, molande (mer apikal parod) vs. skarp distinkt (mer pulpit)
* Intensitet? VAS-skalan 0-10. Före och efter en behandling utförts.
* Dygnsvariation? Apikal parod gör ont mest hela tiden, pulpit i attacker.
* Duration
* Lokalisation
* Utlösande/lindrande faktorer? Termiskt (pulpit) – kyla, värme. Mekaniskt (ap parod) – påbitning.

Redogör för röntgenologiska fynd av intresse för den endodontiska diagnosen?

* Vidgad parodontalspalt
* Djup fyllning – marginalt läckage.
* Periapikal bennedbrytning
* Tidigare rotfylld tand
* Misstänkt patologi eftersom apikal parodontit inte läkt på mer än 4 år
* Rotfyllningsmaterial utanför apex
* Rotresorption
* Sklerotisk benvävnad periradikulärt (låggradig infektion)
* Stora kariesangrepp (kariös pulpablotta).

Du finner utgående från röntgenbilderna att patientens 47 har en radiolucens. Tanden är symtomfri. Föreslå och motivera lämpligt upplägg för den endodontiska undersökningen, samt föreslå en sannolik endodontisk diagnos.

* Tittar extraoralt efter svullnader, asymmetrier, agenesier, palperar lymfkörtlar
* Inspekterar intraoralt och tittar efter svullnader, asymmetrier, fistelöppningar, missfärgade tänder
* Fickdjupsmätning med sond, PPD
* Senstest av 47: informerar pat vad som kommer hända, isolerar tanden för att undvika överledning, kontrollerar med kontralateral tand (37) eller granntand, kompletterar el med kyla, upprepar mitt test för att se om värdena stämmer
* Fortsätter ev med ett mekaniskt borrtest på tand 47, efter att ha informerat pat om detta.
* Diagnos: Pulpanekros + apikal parodontit.

2015HT

I patienten HH:s bilagda röntgenbilder finner du en tand med en periapikal radioluscens. Ange i punktformönskvärda anamnes- och statusuppgifter som kan vara relevanta för din diagnostik? (3p)

Anamnes:

* När fick du tanden rotfylld?
* När besökte du tdl senast?
* Gör det ont? Om ja: karaktär av smärta: dov, molande, kontinuerlig tyder på apikal parodontit.
* Frekvens, duration, lindrande/utlösande faktorer, lokalisation av smärtan.
* Ömhet, svullnad eller feber? Om nej --> troligen asymtomatisk apikal parodontit.

Status:

* Inspektion – svullnad? Missfärgad krona à tyder på pulpanekros.
* Perkussion - knackar på tanden och den är om
* Påbitning - öm vid påbitning
* Fickstatus - kan komma djupa fickor vid patologi i periradikulär vävnad
* Mobilitet - inflammation i parodontiet gör att tanden blir mobil

2013HT

Tanden 46 har en kuspfraktur och du planerar att utföra en protetisk ersättning. Inför behandlingen önskar du sensibilitetstesta tanden. Skriv i punktform hur du genomför denna undersökning. (4p)

Eltest - börjar sens.test elektriskt för att provocera A-deltafibrer:

* Isolerar tanden
* Informerar pat vad som kommer ske
* Sens.testar även granntänder och kontralateraler (36).
* Elektrod läggs incisalt, buckalt och på koronala tredjedelen nära pulpahornet.

Kylsprej på bomullsrulle i 5-10 sek på 46 och referenstand.

* För att bekräfta vilken tand problemet kommer från.
* Viktigt att informera pat innan.

2013HT

Vid tanden 26 konstateras en lokal ficka på 10mm buckalt. Nämn tre tentativa diagnoser och vilken ytterligare information du skulle behöva för att kunna ställa respektive diagnos. (3p)

* Apikal parodontit – fistulografi (intraligamentell fistulering), senstest, mobilitet, perkussionsöm, öm vid påbitning, röntgenus. - apikal radioluscens, ingen lamina dura.
* Marginal parodontit - blödning vid sondering (BoP) indikerar inflammation. Plack, tandsten.
* Rotspricka - röntgenus (syns ibland), färga in vid exploration (öppna gingiva för att se roten och tar bort ev. granulationsvävnad så ser man sprickan).

2011HT

Du har noterat ett antal kariesskador på den 41 årige mannen som undersöks av dig. Bland annat visar röntgenbilderna och den kliniska undersökningen ett sekundärkariesangrepp i tanden 46. Du vill därför utvidga din anamnes. Patienten berättar då att han kan känna av lite isningar och ilningar från höger underkäke vid intag av glass eller kalla drycker. Ibland har detta förorsakat smärtattacker som varat upp till 30-40 minuter. Du bestämmer dig för att genomföra en sensibilitetsundersökning av tanden 46.

a) Ange, i punktform, tre principiellt sett olika metoder för att undersöka 46 sensibilitet. (3p)

1. Elektrisk stimuli – eltest
2. Termisk stimuli (kyla/värme, värme dålig diagnostisk säkerhet)
3. Mekaniskt stimuli (exkavering, borrning utan bedövning)

b) När du testar tanden 46 genom att applicera kyla reagerar patienten med kraftig smärta. Smärtan dröjer kvar trots att du avlägsnar stimulus. Efter några minuter avtar emellertid smärtan. Nu följer ett antal påståenden med anledning av fynden vid 46. Endast tre av dessa är korrekta. Markera dessa tre! (3p)

- Eftersom smärta kan provoceras måste pulpan i 46 vara nekrotisk.

- Den kliniska diagnosen för 46 är på goda grunder symtomatisk apikal parodontit.

- Eftersom pulpan i 46 reagerar sensibelt på stimuli är pulpan, åtminstone delvis, vital.

- Sensibilitetstest med kyla är 100 % pålitliga.

- Eftersom test med kyla är osäkert bör man istället utföra test med värme som ger mer pålitliga resultat.

- Eftersom tanden 46 reagerar med kvardröjande smärta efter stimulering med kyla är det rimligt att anta att det föreligger en inflammation i pulpan.

- Röntgen visar att karies med säkerhet ännu inte nått pulpan, alltså är pulpan frisk.

- Den kliniska diagnosen för 46 är på goda grunder kliniskt frisk pulpa.

- Den kliniska diagnosen för 46 är på goda grunder symtomatisk pulpit.

- Den diagnostiska säkerheten för sensibilitetstest med kyla är lägre än 50%.

Patienten berättar att han för ungefär 5 år sedan hade liknande problem (som han nu har vid tanden 46) i vänster underkäke. Efter en period med tandvärk som blev allt mer intensiv avtog plötsligt värken en dag. Han besökte sin dåvarande tandläkare några månader senare. Denne fann ett stort kariesangrepp i 36. Han konstaterade att tanden 36 inte gav svar vid sensibilitetsundersökning. På goda grunder fick tanden 36 diagnosen nekrotisk pulpa och tandläkaren genomförde en rotbehandling. Den nu aktuella röntgenundersökningen visar en apikal bendestruktion vid mesiala roten. Patienten har inte haft tandvärk sedan rotfyllningen utfördes men märkt att fyllningen gått sönder.

c.) Med anledning av röntgenfynden på 36 vill du göra en klinisk undersökning avseende 36 periapikala vävnader. Ange, i punktform, 3 principiellt olika kliniska undersökningsmetoder för 36 periapikala vävnader. (3p)

1. Mobilitet
2. Perkussionsöm
3. Öm vid påbitning
4. Fickstatus
5. Röntgen med 2 olika projektioner

d.) Vid din kliniska undersökning gör du inga särskilda fynd utöver fyllningsfraktur, sekundärkaries och antydan till en spricka i tanden som du bestämmer dig för att undersöka ytterligare vid ett senare tillfälle. Mot bakgrund av anamnes, kliniska undersökningen och röntgenbilderna vilken diagnos får pulpan och den periradikulära vävnaden 36? (1p)

Rotfylld kanal + asymtomatisk periapikal parodontit

2014VT

En patient kommer till kliniken för en revisionsundersökning. Det framkommer då att han haft värk för 2-3 månader sedan från höger överkäkes molarområde. Är nu symtomfri. Efter anamnes och din kliniska undersökning tar du två bitewing och två apikal bilder i det aktuella området. Bilderna finns bilagda.

a.) Redogör i punktform hur du genomför den kliniska undersökningen. (4p)

1. Extraoral – svullnader, fistlar
2. Tandkrona - inspektion, infärgning, härdlampa (kronfraktur). Fracfinder för kuspfraktur.
3. Pulpa - senstest (kyla+el), provokationstest.
4. Periapikal vävnad - mobilitet, perkussion, påbitning, fickstatus, röntgen

b.) Skriv ett röntgenutlåtande på de bilagda bilderna! (4p)

c.) Vilka anamnestiska och kliniska fynd kan överensstämma med den röntgenologiska bilden och följande kliniska diagnoser? (6p)

- 17 apikal parodontit, - 16 apikal parodontit, - 16 symtomatisk pulpit

En ficksond är ett viktigt diagnostiskt hjälpmedel för att undersöka den periradikulära vävnaden. Vad kan en lokalt fördjupad ficka vara tecken på? (2p)

Fistelbildning (intraligamentellt), rotspricka, endo-parodontalt samband.

2014HT

a.) När kan det vara indicerat att utföra ett sensibilitetstest? (2p)

Bedömning av pulpans vitalitet - indirekt kolla om det finns fungerande blodcirkulation.

* Vid apikal destruktion på röntgen, trauma, misstänkt nekrotisk pulpa, ömhet+svullnad i området.

b. Ge exempel på provokationstest och när det kan vara aktuellt. (2p)

* Värme: varmt vatten på en bomullsrulle, pat får dricka varmt vatten och invänta effekten av C-fibrer som kommer efter en stund.
* Aktuellt när man vill skilja en reversibel från irreversibel pulpit, då man har förlängd känslighet för kyla och värme vid irreversibel.

2015HT-2

I vissa sammanhang är sensitiviteten viktigast medan det i andra är av större betydelse att ha en hög specificitet. Ge exempel på när det är angeläget att välja ett test med hög: (2p)

a) Specificitet

Hög specificitet är när andel falska positiva svar (test felaktigt visar sjukt på friska) är så låg som möjligt. Väljs när man vill undvika att behandla friska individer pga biverkningar eller risker kopplade med behandlingen, ex rotbehandling, kirurgi, strålbehandling.

b) Sensitivitet

Hög sensitivitet är när falska negativa svar (test felaktigt visar friskt på sjuka) är så låg som möjligt. Väljs när man vill undvika att sjuka blir obehandlade pga falskt testresultat, dvs allvarliga och även smittsamma sjukdomar och när behandling inte ger någon större skada om den skulle utföras i onödan.

2015HT-2

Du misstänker att en tand har en rotspricka. Hur går du tillväga för att diagnosticera detta? (2p)

* Rotspricka - röntgenus (syns ibland), färga in vid exploration (öppna gingiva för att se roten och tar bort ev. granulationsvävnad så ser man sprickan).

2015HT

I kliniken är det ett klassiskt dilemma att skilja mellan reversibel och irreversibel symtomatisk pulpit. Redogör i punktform för vad som kan skilja de båda tillstånden vad gäller anamnestiska och kliniska fynd? (3p)

Reversibel

* Ingen spontan tandvärk
* Ingen smärtlindring för kyla
* Ingen mobilitet, perkussions/påbitningsömhet eller röntgenfynd
* Kariesskada som ej nått pulpan

Irreversibel

* Spontan tandvärk
* Möjligen smärtlindring för kyla
* Möjligen ökad mobilitet, perkussions/påbitningsömhet eller röntgenfynd pga påverkar per-spalten.
* Kariesskada har nått pulpan

2014HT

I samband med tandrelaterad smärta kan man både möta patienter med en klar uppfattning om smärtans ursprung, men också patienter med en diffus uppfattning om lokalisationen. Redogör för möjliga bakomliggande mekanismer till den mer svårlokaliserade smärtan? (3p)

* Använder oss utav anamnesen för att veta om det är odontogen smärta eller icke-odontogen.
* Svårlokaliserad smärta är ett tecken på att C-fibrerna är involverade (molande, diffus).
	+ (Mer vällokaliserad smärta - A-deltafibrer involverade (skarp, distinkt)
	+ Refererad smärta: Patologi på ett ställe men patienten känner av smärtan på ett annat ställe.
	+ Projicerad smärta: Man får en skada längre upp på nerven men smärtan projiceras på en annan del av nerven.
	+ Lokala inflammationsmediatorer kan ge spridningsfenomen så att patienten känner smärta från större områden, ex hyperalgesi.

2016VT

Diagnostiska test innehåller en större eller mindre osäkerhet. Redogör i punktform för faktorer som kan påverka möjligheterna att diagnosticera med elektriskt sensibilitetstest. (2 p)

* Överledning - om tanden inte isolerad leds elen över även till närliggande tänder
* Obliteration - leder till att signalen har längre väg att fördas till nerverna
* Trauma på tanden - en nerv kan vara avsliten eller skadad men pulpan är egentligen vital
* Psykologiska faktorer - patienten är rädd och det sänker smärttröskeln eller patienten vill känna och upplever därför att hen gör det.

2016 VT

a) Formulera en frågeställning relevant för en endodontisk diagnostik.(2p)

Pat har upplevt intensiv pulserande smärta från en tand tidigare men känner idag inte at några problem. Smärtan brukade förvärras av externa stimuli så som värme och kyla.

Frågeställningen bli om pulpan är vital eller nekrotisk.

b) besvara frågan med max 5 meningar. (2p)

* Bedöm pulpans vitalitet genom senstest; el, kyla eller mekaniskt.
* Utför ev provokationstest.
* Om pulpan är sensibel är den troligen vital
* Om den är icke sensibel är den troligen nekrotisk

## PARODONTAL DIAGNOSTIK

2013HT, 2014VT, 2015VT, 2015HT, 2015HT-2, 2016VT

Första steget i en parodontal undersökning är att avgöra om vävnaden är frisk eller sjuk. Vilka 2 kliniska kriterier använder vi för att definiera förekomst av patologi i vävnader som omger tänder och implantat? (2p)

* Blödning vid sondering till fickans botten (BoP).
* Fickdjup ≥ 4mm (PPD).

2015HT, 2016VT

Vad skiljer histologiskt en angulär (vertikal) bendestruktion orsakad av marginal parodontit från en motsvarande defekt orsakad enbart av traumatiserande ocklusion? Hur kan du kliniskt skilja defekterna åt? (2p)

Histologiskt

* Marginal parodontit – fästeförlust och pågående inflammation i bindväv om ej behandlad.
* Traumatiserande ocklusion – ingen fästeförlust, bara inflammation i pdl-ligam. och vidgad perspalt.

Kliniskt

* Marginal parodontit – sonderingsdjup, blödning vid sondering till fickans botten (BoP)
* Traumatiserande ocklusion – inget sonderingsdjup eller BoP

2012HT 2014VT 2015VT-2 2015HT-2

Vad menas med:

1. Mobilitetsgrad 1- tanden är rörlig 0,2-1mm i horisontalled.
2. Mobilitetsgrad 2 - > 1 mm.
3. Furkationsinvolvering grad I – horisontell stödjevävnadsförlust mindre än 1/3 av tandens bredd.
4. Furkationsinvolvering grad II – över en 1/3 av tandens bredd.
5. Furkationsinvolvering grad III – genomgående i furkaturen, kommer igenom med sonden.
6. Marginalt blödningsindex (MBI)
Drar sonden horisontellt längs med marginal gingiva och tittar efter blödning. Kooperationsindex – pat:s förmåga att utföra supragingival rengöring.
7. Parodontitis superficialis – stödjevävnadsförlust, fickdjup ≤ 5 mm, blödning vid sondering
8. Parodontitis profunda – stödjevävnadsförlust, fickdjup ≥ 6 mm, blödning vid sondering
9. Periimplantitis superficialis – benförlust, fickdjup ≤ 6mm, blödning vid sondering + varbildning
10. Periimplantitis profunda - benförlust, fickdjup ≥ 7mm, blödning vid sondering + varbildning
11. Klinisk fästenivå – avstånd från ECG till sonderbara fickans botten.
12. lSonderingsdjup/fickdjup – avstånd från gingivans övre kant (marginala gingivan) till sonderbara fickans botten.

2015VT-2

Du undersöker en patient och registrerar följande för tanden 24.

- Mobilitetsgrad 2

- Stödjevävnadsförlust ca 50% av rotens längd.

- Blödning vid sondering

- Sonderingsdjup 7mm

Ange 2 orsaker till att 24 har en ökad rörlighet? Motivera ditt svar. (2p)

* Alveolära benets höjd – stödjevävnadsförlust + BoP + PPD 7 mm à parodontitis profunda. Lägre alveolär benhöjd ger ökad rörlighet.
* Inflammationsgraden i parodontium – BoP tyder på inflammation, vilket ger ökad rörlighet pga kollagenförlust.

2015HT-2

Komplettera nedanstående figur med följande vävnadsstrukturer: bindväv, epiteltyper, alveolärt ben, supraalveolärt och subalveolärt bindvävsfäste samt ange dessa strukturers dimensioner och avstånd till varandra och till emalj-cementgränsen (ECG) vid gingivit – se papper.

2015VT-2

Förklara vad som menas med begreppen ”Blödning vid sondering” (BoP) och ”Marginal blödning”. Beskriv också när dessa registreringar utförs och deras betydelse. (4p)

BoP - mått för inflammation i fickans botten och förekomsten av subgingival plack.

* Vid första us av ny pat för att diagnosticera inflammation i parodontala vävnader.
* Vid sekundärus (utvärdering), slutus och revisionsus. för att titta efter supragingivalt plack.

Beskriv med hjälp av skisser följande två situationer. I skisserna skall parodontiets alla vävnadskomponenter märkas ut och i respektive skiss skall Du dessutom markera var Du kan förvänta Dig att finna sondspetsen vid sondering. (ECG =emalj-cement gränsen).

1. En tandköttsficka med parodontit (valfri benförlust och fickdjup)
Sondspetsen går förbi fickepitelets apex.
2. Samma tandköttsficka efter framgångsrik behandling (frisk)
Sondspetsen slutar ovanför kontaktepitelets apex. Glöm inte gingival recession!

2015VT

Tandläkare undersöker ny patient och konstaterar att patienten har en generell kronisk parodontit. Parodontala vävnader kraftigt inflammerade, fickor på 5-6mm uppmäts generellt på alla approximalytor. Patienten kommer 2 veckor senare till tandhygienist som kontrollerar fickstatus innan behandling. På flertal ytor uppmäts betydligt större sonderingsdjup. Nämn 3 tänkbara förklaringar till de 2 olika undersökningsresultaten?

(Vid en parodontal undersökning mäts sonderingsdjupet med hjälp av en parodontal undersökningssond (ficksond). Nämn 4 faktorer som kan påverka sonderingsdjupets storlek.)

3 tänkbara förklaringar till operatörerna:

1. Diametern på sonden – större diameter à kmr inte lika djupt (operatörer använder olika sonder)
2. Trycket på sondering – viktigaste faktorn. Trycker man hårdare kommer man såklart djupare.
3. Hur man vinklar sonden (infallsvinkeln)
4. Graden av inflammation i vävnaden – infl. à kollagennedbr.à minskat motstånd från vävnad
5. Mycket tandsten – påverkar förmåga att komma ner i fickorna.
6. Tandens anatomi – svårt att komma förbi konvexa rotytor

2011HT 2012HT 2014VT

Vilka är diagnoserna på tand/implantat-nivå avseende vävnaderna runt tand/implantat? Redogör för diagnoskriterier. (4p)

Tand

* Gingivitis – ingen stödjevävnadsförlust, ev. pseudofickor, blödning vid sondering (BoP)
* Parodontitis superficialis – stödjevävnadsförlust, fickdjup 5 mm eller mindre, BoP
* Parodontitis profunda – stödjevävnadsförlust, fickdjup 6 mm eller mer, BoP
* Tilläggsdiagnosen ”et interradicularis” – vid furkationsinvolvering grad 2 och 3, BoP.

Implantat

* Peri-implantär mucosit – ingen benförlust, pseudofickor, BoP (ingen varbildning!)
* Peri-implantitis superficialis – benförlust, fickdjup 6 mm eller mindre, BoP/varbildning vid sondering
* Peri-implatntitis profunda – benförlust, fickdjup 7 mm eller mer, BoP/varbildning vid sondering

2014VT, 2015HT, 2016VT

Förklara hur inflammationsgraden i parodontiet kan påverka sonderingsdjupets storlek. (2p)

Inflammation innebär en ansamling av inflammationsceller som ska attackera bakteriefronten. Inflammationscellerna kommer med blodet genom vidgade kärl och då cellerna lämnar kärlen gör även annat det som t.ex. vätska vilket resulterar i ödem i gingivan à sonderingsdjupet (PPD) ökar.

Vid ökad inflammationsgrad får man även mer kollagenförlust, vilket leder till att sonden penetrerar genom fickepitelet apikalt och sonderingsdjupet ökar. Tvärtom får man vid friska förhållanden återbildning av kollagen, vilket leder till att sonden inte penetrerar epitelet och att sonderingsdjupet minskar.

2012HT

Ange vilka vävnadsfaktorer som påverkar tandmobilitet. (3p)

* Parodontalspaltens bredd – ökad bredd vid friskt parodontium och jigglande krafter.
* Alveolära benets höjd - höjden minskar à tanden har ett större område att röra sig i. Rosen i vasen.
* Inflammationsgrad i parodontium – kollagenförlust till följd av inflammation à ökad mobilitet.

2011HT 2013HT 2014HT

Redogör för ”arbetsgången” vid parodontal undersökning av en

…för Dig, ny patient. (2p)

1. Visuell inspektion - tecken på parod inflammation, gingivala retraktioner, tbskador, food impaction
2. Sonderingsdjup - PPD, mätning av fickdjup
3. Blödning vid sondering till fickans botten (BoP)
4. Furkationsinvolvering
5. Tandmobilitet
6. Munhygienstatus - plack
7. Analys av röntgen - rtg tas på klinisk indikation

… när du utvärderar genomförd kausalbehandling (3p)

1. Visuell inspektion - tecken på parod inflammation, gingivala retraktioner, tbskador, food impaction
2. Blödning vid sondering av marginala gingivae – Marginalt Blödnings Index, MBI, kooperationsindex
3. Sonderingsdjup (ev. fästenivå) – PPD, mätning av fickdjup, (CAL)
4. Blödning vid sondering till fickans botten (BoP)
5. Furkationsinvolvering
6. Tandmobilitet
7. Munhygienstatus - plack

2015VT-2

Ange 2 orsaker som kan finnas till gingival retraktion?

* Mekaniska faktorer – abrasion, tandborstskada.
* Utläkt parodontit – gingivan lägger sig 2-4mm från alveolära benet igen när pat är frisk

2014HT

Hur kan rökning påverka kliniska tecken på parodontal sjukdom? (1p)

Rökning ger ökad keratinisering hos gingivans epitel och döljer kliniska tecken (blödning) som finns vid parodontal sjukdom.

2016VT

Vid undersökning av en patient noterar du 8 mm i sonderingsdjup mesialt på tanden 36. Det blöder från fickan efter sondering. Du noterar att gingivan ligger i höjd med emalj-cementgränsen på samma yta. Bukalt på samma yta kan du sondera interradikulär horisontell stödjevävnadsförlust som omfattar mindre än 1/3 av rotens bredd.

a) Vilken diagnos får tanden?

Parodontitis profunda

b) Hur mycket parodontal stödjevävnad har förlorats på 36 mediala yta?

8 mm

2011HT 2012HT 2013HT 2014VT 2015VT

Vid undersökning av en patient noterar du X mm i sonderingsdjup buccalt på tanden A. Det blöder från fickan efter sondering. Du noterar också en gingival retraktion på samma yta. Retraktionen är, uppmätt från ECG, Y mm. (3p)

1. Vilken diagnos får tanden?
Baseras på X mm sonderingsdjup:
6 mm sonderingsdjup, BoPà parodontitis profunda
4 mm sonderingsdjup, BoP à parodontitis superficialis
7 mm sonderings djup, BoP à parodontitis profounda
10 mm sonderingsdjup, BoP à parodontitis profunda
2. Hur stor är den kliniska fästenivån för denna yta?
Baseras på X mm sonderingsdjup + Y (gingivas position):
6 mm sonderingsdjup + gingival rektration på 2mm = CAL 8mm.
4 mm sonderingsdjup + 5mm gingival retraktion = CAL 9mm
7 mm sonderingsdjup + gingiva på samma nivå som ECG à CAL 7mm.
10 mm sonderingsdjup + marginala gingivan 1 mm koronalt om emalj-cementgränsen = CAL 9mm.
3. 2015VT: Hur mycket parodontal stödjevävnad har förlorats på ytan?
Svaret är samma som CAL.
7 mm sonderingsdjup + gingivan på samma nivå som ECG à 7 mm.

2013HT, 2015VT, 2015HT, 2016VT

Tidig diagnostik av parodontalt skadade flerrotiga tänder är viktig.

a) Vilka tänder kan vara flerrotiga?

* ÖK: 4, 6, 7, 8
* UK: 6, 7, 8

b) På vilka ytor, på resp. tandgrupp, letar du efter furkationsinvolvering?

* ÖK: 4or: mesialt, distalt. Molarer: buckalt, mesiopalatinalt, distalt.
* UK: Molarer: buckalt, lingualt.
* 8:or varierar i anatomi, kan se olika ut.

2014HT

Du undersöker en patient och gör följande kliniska fynd för tanden 24. (3p)

- Ca 2 mm horisontell rörlighet

- Fästeförlust ca 50% av rotens längd

- Blödning vid sondering

- Sonderingsdjup 6mm

a) Vilken diagnos får tanden?

Parodontitis profunda

b) Vilken mobilitetsgrad registreras i status?

Grad 2.

c) Vad är den troligaste förklaringen/förklaringarna till den ökade mobiliteten? Motivera.

* Alveolära benets höjd - pga parodontitis profunda. Lägre alveolär benhöjd ger ökad rörlighet.
* Inflammationsgraden i parodontium – BoP tyder på infl., ger ökad rörlighet pga kollagenförlust.

2015VT 2015HT

Vid parodontal undersökning av en patient noterar Du, trots ett lågt plackindex, en generell gingivit. Vilken är den troligaste förklaringen till detta? Motivera! (2p)

* Pat har normalt sett inte borstat bra, men precis inför tandläkarbesöket har pat borstat noggrant.
* Därför får pat ett lågt plackindex men gingivit.
* MBI (marginalt blödnings index) visar på att pat inte koopererat över tid.
* Supragingivalt plack har fått ligga kvar och orsakat en inflammation i parodontiet och gingivit.
* Pat behöver remotiveras och reinstrueras.

## BETTFYSIOLOGI

#### Diagnostik kännetecken test (nya diagnoser):

https://testmoz.com/903639

2012HT

Angående käkledsknäppningar vid gapning:

a. Hur vanligt förekommande är käkledsknäppningar i populationen vid klinisk undersökning enligt epidemiologiska studier? (1p)

25-35% av befolkningen.

b. Vilka typer av käkledsknäppningar finns? (2p)

* Inkoordination mellan muskel och disk - knäppningar utan något regelbundet mönster eller vid öppning/gapning. Inkkordination mellan m. pter. lateralis båda bukar.
* Käkledsdiskförskjutning med återgång - reciproka knäppningar vid gapning och slutning men vid olika tillfällen. Tidigt klick vid gap, sent vid slutning. Försvinner vid protrusion av hakan.
* Tuberkelknäppning - överrörlighet i käkleden (hypermobilitet), sent öppningsklick=tuberkelknäppning vid stort gap.
* Strukturella förändringar av disk, kondyl eller ledytan - mandibeln befinner sig i specifikt läge.
* Reciproka knäppningar, formavvikelse-knäppningar, tuberkelknäppningar.

c. Ange troliga bakomliggande orsakerna till respektive knäppning. (3p)

* Inkoordination mellan muskel och disk – m. pter. Lateralis båda bukar.
* Käkledsdiskförskjutning med återgång - bruxism (ffa tandpressning) och trauma gör att m. pter. Lat. Övre buk drar disken fram ur sitt läge. Hypermobilitet.
* Tuberkelknäppning – mer elastiskt kollagen, överrörlighet.
* Strukturella förändringar av disk, kondyl eller ledytan

2015VT-2

Vad beror oftast tungpressning på? Under vilken tid på dygnet förekommer detta? (2p)

Ofta tillsammans med tandpressning. Kopplat till stress. Oftast på dagtid.

Ange fyra karaktäristiska anamnestiska uppgifter och kliniska fynd vid diagnosen käkledsosteoartrit.

Degenerativ käkledssjukdom + käkledsartralgi

* Synonymt med osteoartrit = skrapljud vid käkrörelser + symtom (smärta).
* Skrapljud vid käkrörelser.
* Smärta i käkledsregionen vid både vila och funktion.
* Palpationsömhet vid käkleden.

2014VT

Din patient AB har problem med huvudvärk. När du gör din kliniska undersökning registrerar du följande:

- M. masseter superior: palpatoriskt lätt ömhet bilateralt

- M. temporalis fäste: palpatoriskt tydlig ömhet bilateralt

- Käkledsfunktion, rörelsekapacitet, bettförhållanden, bettfunktion (interferenser) är utan anmärkning.

- Bettstabilitet: 4 ockluderande tandpar på var sida

- Parafunktion: Bruxofacetter uk-front

a. Vilka anamnestiska frågor vill Du ha svar på i samband med den bettfysiologiska utredningen av en patient? (4p)

NÄR?

* När kommer besvären, konstant eller periodvis smärta, dygnsvariation (morgon-kväll).

VAR?

* Punktformig eller diffust utbredd.
* Handen över hela käkområdet – muskelrelaterad eller refererad smärta.
* Lokaliserad – ledsmärta. Diffus – muskelsmärta.
* Ett eller flera områden. Fler områden --> hör ihop?, ex huvudvärk med käkledssymtom.

HUR?

* Karaktär – dov, molande, tryckande, pulserande (muskel) vs stickande, huggande, bultande (led).
* Lätt, måttlig, intensiv.
* Ömhet, trötthet, stelhet – troligen muskelrelaterat.

HUR LÄNGE?

* Duration, hur länge har det hållit på.
* Kom smygande eller började i en specifik fas i livet (tonåren).
* Mer diffust kan vara muskelrelaterat (tandpressning), mer plötsligt ledrelaterat (käkledslåsning).

UTLÖSANDE/LINDRANDE FAKTORER?

* Funktion (gapning, tuggning, gäspning) förvärrar ofta led- och muskelproblem.
* Att inte röra käken lindrar ofta.
* Påverkas av temperaturväxlingar, kroppställning (framåtböjt huvud – bihåleinflammation)

b. Beskriv hur du gör en klinisk undersökning av käklederna. (3p)

KÄKLEDER – 0,5 kg tryck

* Palpationsömhet över leden - blinkreflex
* Rörelsesmärta över leden, kind, tinning.
	+ Deflektion - åt sidan. Mekaniskt hinder i vägen – ofta disken.
	+ Deviation - uk ut åt sidan och sen rak igen – som ett S.
* Inskränkt gapförmåga – rotation + translation på båda sidor. Under 40 mm. Normalt 55 mm.
* Tungimpressioner – syns när tungan vilar på munbotten om pat gapar.
* Skrapljud – stetoskop på okbågen, kan vara skada på ledytan.
* Knäppningar

c. Vilken klinisk diagnos har patienten i detta fall. Motivera! (3p)

* Myalgi. Smärta av muskulär bakgrund. Smärta både vid vila och funktion.
* Palpationsömhet på minst en av m. temporalis, m. temporalis fäste eller m. masseter på samma sida pat har sin smärta. Stämmer, eftersom pat har palpationsömhet bilateralt på m. temporalis fäste och m. masseter.
* Skulle kunna vara ”huvudvärk relaterad till TMD”, om patienten upplever smärta från tinningen också.

2015VT-2

Vilka frågor avseende orofacial smärta/käkfunktionsstörning ska Du alltid ställa vid din odontologiska rutinundersökning av en pat? (3p)

Har du en gång i veckan eller oftare:

1. Ont i tinning, käke eller käkled?
2. Ont när du gapar eller tuggar?
3. Hör ljud, låsningar eller upphakningar i käken?

2013HT

Vid din kliniska undersökning av AA registrerar du bland annat följande fynd:

Ömhet i m. temporalis ursprung och fäste noteras bilateralt.

a.) Vilka frågor vill du ha svar på vid utredningen av huvudvärk? Motivera svarens betydelse för diagnosställandet! (5p)

* När? – tid på dygnet, periodicitet. Migrän efter stressig period, spänningshuvudvärk under stress.
* Var? – lokalisation, som ett pannband eller mer lokalt kring tinningen?
* Hur? – karaktär på huvudvärken? Dunkande? Stickande?
* Hur länge? – hur länge har problemen funnits? Debut i samband med något speciellt?
* Lindrande/utlösande faktorer? – blir huvudvärken bättre eller sämre av något?
* Tidigare behandling – har något hjälpt mot huvudvärken?
* Medveten om parafunktioner – käke, axlar, nacke. Kan orsaka huvudvärk.
* Allmänsjukdomar - led/muskel.
* Stressfaktorer - hemma, på jobbet. Stress kan förvärra spänningshuvudvärk.
* Medicinering - Smärtstillande hjälper inte mot spänningshuvudvärk.

b. Vilka kliniska undersökningsmoment innefattar din bettfysiologiska undersökning? Beskriv i detalj! (3p)

5 kliniska undersökningsmoment:

1. Käkleder - palpationsömhet över leden, rörelsemärta vid led, kind eller tinning, rörelemönster vid gapning/slutning (deflektion/deviation), inskränkt gapförmåga (rotation+translation, under 40mm), tungimpressioner, skrapljud och knäppningar.
2. Tuggmuskulatur – palpation av m. temporalis anterior, m. temporalis fäste och m. masseter. Även M. trapezius för att se om problem sitter i nacke/axlar.
3. Gapförmåga - maximalt incisalskärsavstånd + vertikal överbitning. Titta på aktiv och passiv (assisterad) gapförmåga.
4. Bettfunktion – morfologi (Angle-klasser, frontalt, sagittalt), stabilitet (IP), interferenser, tandslitage (attrition-abrasion-erosion).
5. Mjukvävnader - parafunktioner, kindlister, läpp- och tungimpressioner.

c. Vilken bettfysiologisk diagnos är mest trolig hos ovanstående patient? Motivera! (2p)

* Myalgi samt huvudvärk relaterad till TMD.
* Myalgi: Smärta av muskulär bakgrund. Smärta både vid vila och funktion. Palpationsömhet på minst en av m. temporalis, m. temporalis fäste eller m. masseter på samma sida pat har sin smärta. Stämmer, eftersom pat har palpationsömhet bilateralt på m. temporalis fäste.
* Huvudvärk relaterad till TMD: pat upplever huvudvärk som bekräftas av palpation på m. temp. ant.

2015VT

Patienten i Patientfall 1 uppvisar vid din kliniska undersökning (se rubriken Övrigt)

* Käkleder – ömhet över höger käkled, skrapljud från båda käklederna
* Muskulatur – ömhet över m. temporalis ursprung och fäste på höger sida samt över m. masseters ursprung på vänster sida, m. trapezius på båda sidor
* Gapförmåga – 35 mm
* Bett – se röntgenbilder
* Slemhinnor – tungimpressioner

a. Ange vilka frågor som saknas i den bettfysiologiska anamnesen. (3p)

* När?
* Hur?
* Hur länge?
* Utlösande/lindrande faktorer?
* Tidigare behandling?
* Medveten om parafunktioner?
* Allmänsjukdomar?
* Stressfaktorer?
* Medicinering pga smärtan?
* (Var? får vi reda på i frågan)

b. Ange möjliga bettfysiologiska diagnoser för patienten (5p)

* Myalgi med begränsad gapförmåga och huvudvärk relaterad till TMD
* Pat uppger smärta på hö sida (anamnes), på samma sida ömhet vid palp av m temp fäste och m. masseter. Diagnoskriterie för myalgi är palpationsömhet över minst en av m. temporalis fäste, m. temporalis eller m. masseter och på samma sida som pat upplever smärta.
* Pat uppvisar även begränsad gapförmåga (mindre än 40 mm) på 35 mm, därav diagnosen ”med begränsad gapförmåga”.

Degenerativ käkledssjukdom + käkledsartralgi

Synonymt med osteoartrit = skrapljud + symtom (smärta). Vi noterar skrapljud från båda käklederna och palpationsömhet över hö käkled kliniskt och pat uppger smärta (symtom), stämmer överens med diagnoskriterier.

2016 VT

Patienten PP kommer med smärtproblematik till din praktik.

När du tar upp den bettfysiologiska anamnesen framkommer följande: Patienten har återkommande smärtor från höger ansiktshalva och medicinerar 4-5 Alvedontabletter / dag p.g.a smärtorna.

Vid din bettfysiologiska undersökning så finner du:

* Käkleder - ömhet över vänster käkled, skrapljud från höger käkled.
* Muskulatur - ömhet över m. temporalis ursprung och fäste på höger sida samt över m. masseters ursprung på vänster sida m. trapezius på båda sidor.
* Gapförmåga - 35 mm
* Bett - Angle I, inga interferenser, tecken på tandslitage i uk-fronten
* Slemhinnor - tungimpressioner

a) Ange vilka frågor som saknas i den bettfysiologiska anamnesen.

* När? När uppstår smärtan, dygnsvariation.
* Var? Peka ut ställen.
* Hur? Molande. stickande, diffus, tydlig, trötthetskänsla
* Hur länge? Debut i samband med något?
* Utlösande lindrande faktorer?

Dessa frågor kan kompletteras med

* Tidigare behandlingar - vilken typ av behandling? Resultat.
* Allmänsjukdomar, reumatoid artrit, kan påverka käklederna.
* Medveten om parkfunktioner - käkleder, nacke, tandpressning.
* Stressfaktorer - hemma, på jobbet. Stress kan förvärra parafunktioner.

b) Ange möjliga diagnoser för patienten (4 p)

* Myalgi med begränsad gapförmåga.
* Huvudvärk relaterad till TMD

c) Ange möjliga diagnoser/sjukdomstillstånd hos en patient som upplever en knäppning både vid galning och slutning av munnen.

* Käkledsdiskförskjutning med återgång
* Inkoordination mellan muskel och disk
* Strukturella förändringar på ledyta, disk, kondyl

2015HT

Patienten CC har följande bettfysiologiska anamnes:

Patienten har återkommande smärtor från vänster ansiktshalva.

Bettfysiologisk status patient CC:

* Käkleder – ömhet över vänster käkled, skrapljud från båda käklederna
* Muskulatur – ömhet över m. temporalis ursprung och fäste på höger sida samt över m. trapezius på båda sidor
* Gapförmåga – 45 mm
* Bett – se röntgenbilder för tandstatus, 4 ockluderande tandpar på varje sida, inga interferenser
* Slemhinnor – tungimpressioner

a.) Vilka frågor saknas i den bettfysiologiska anamnesen? (4p)

5 frågor om lokala symtom (när, var, hur etc), 5 frågor om annat. Se tidigare frågor.

b.) Ange möjliga diagnoser för patienten CC! (4p)

* Degenerativ käkledssjukdom + käkledsartralgi - pga återkommande smärta från vä ansiktshalva + ömhet över vä käkled (symtom) och skrapljud.
* (Huvudvärk relaterad till TMD
* Myosit)

2015VT 2015HT

Ange möjliga diagnoser/sjukdomstillstånd hos en patient som enbart upplever en knäppning vid maximal gapning! (2p)

* Hypermobilitet (subluxation)
* Trauma
* Överbelastning

… vid gapning och slutning

* Käkledsdiskförskjutning med återgång - reciproka vid olika tillfällen
* Inkoordination mellan muskel och disk - inkonsekventa eller vid gapning/slutning
* Stukturella förändringar av disken, kondylen eller ledytan - då mandibeln befinner sig i specifikt läge

2014HT

Vid din bettfysiologiska undersökning av patienten AA finner du följande:

* Käkleder: Ömhet lateralt över höger käkled. Inga käkledsljud.
* Muskler: Ömhet över m. temporalis fäste bilateralt, ömhet över m. masseter superficialis höger
* Käkfunktion: Maximal gapförmåga 18mm
* Bett: Angles klass I, inga interferenser
* Slemhinnor: Tungimpressioner

a. Förutom informationen som framkom när du tog upp anamnesen (se bilaga), vilka ytterligare specifika frågor vill du ställa till patienten? Motivera också vad respektive fråga har för klinisk relevans i detta specifika fall. (5p)

* När? - vid vila och funktion? För att se om det är myalgi och käkledsartralgi.
* Var? - utbredning? Ett eller flera områden? Peka.
* Hur? - typ av smärta. Mer diffus - muskelrelaterad. Mer skarp - ledrelaterad.
* Hur länge? - när debuterade det? I samband med ex trauma?
* Utlösande/lindrande faktorer? - funktion förvärrar ofta led- och muskelproblem.

b. Vilka ytterligare kliniska åtgärder kan du vidta för att ställa diagnosen (diagnoserna)? (3p)

* Gapförmåga - titta aktiv och passiv gapning. Om passiv (assisterad) gapning har mycket svikt kan det vara muskulär bakgrund. Om den passiva gapningen inte ger mycket extra kanske ledrelaterat.
* Fråga om patient haft historia av knäppningar som försvunnit - hjälper vid diagnos av käkledsdiskförskjutning utan återgång.

c. Ange möjliga diagnoser för patienten. Motivera ditt svar. (5p)

* Käkledsartralgi - ömhet över hö käkled och inga käkledsljud.
* Myalgi med reducerad gapförmåga - ömhet över m. temp fäste bilateralt och m. masseter superficialis hö sida (givet att anamnesen säger att pat också upplever smärta). Reducerad gapförmåga - eftersom under 40mm.
* Käkledsdiskförskjutning utan återgång - om pat haft tidigare knäppningar.

## KÄKKIRURGI

2016 VT

I kapitel 3, § 6 av Patientdatalagen beskrivs vad en patientjournal ska innehålla . Detta har tolkats av Socialstyrelsen i form av föreskriften SOSFS 2008:14. Ange vad föreskriften säger beträffande innehållet i patientjournalen (§ ,6), samt vad lagen dessutom föreskriver från och med 15-01-01 angående patientens rättigheter. (4p)

6 § Rutinerna för dokumentation av patientuppgifter ska säkerställa att en patientjournal, utöver vad som krävs enligt 3 kap. 58 och 11 §§ patientdatalagen (2008:355), i förekommande fall innehåller

1. uppgifter om aktuellt hälsotillstånd och medicinska bedömningar,
2. uppgifter om ordinationer av t.ex. läkemedel och olika behandlingar,
3. uppgifter om förskrivningsorsak vid ordination av läkemedel,
4. undersökningsresultat,
5. uppgifter om överkänslighet för läkemedel eller vissa ämnen,
6. uppgifter om vårdhygienisk smitta, samt
7. epikris och andra sammanfattningar av genomförd vård.

Rutinerna ska vidare säkerställa att patientjournalen innehåller en markering som ger en varning om att en patient har visat intolerans eller har en överkänslighet som innebär en allvarlig risk för patientens liv eller hälsa. Markeringen ska göras på ett sådant sätt att den är lätt att uppmärksamma.

Det kom en ny patientlag 2015-01-01 som ytterligare ska stärka patientens ställning och inflytande över vården. Vården ska bli säkrare genom att utvecklas tillsammans med patienterna. Några praktiska exempel:

* Patienter får fritt söka sig till öppenvård inom ett annat landsting än där patienten är bosatt.
* Det är lättare att få en ny medicinsk bedömning, innan har möjligheten varit begränsad till fall med särskilt allvarlig sjukdom eller skada. Den begränsningen finns inte längre.
* Den nya lagen har gjort det tydligare att barn ska ha inflytande över sin vård. Så långt som det är möjligt ska man till exempel ta reda på barnets (under 18 år) inställning till aktuell vård och behandling.
* Vårdens skyldig att informera patienten är mer omfattande och tydligare än tidigare. Patienter ska exempelvis få information om sitt hälsotillstånd, de metoder som finns för undersökning, vård och behandling, de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning, vid vilken tidpunkt patienten kan förvänta dig att få vård, det förväntade vård och behandlingsförloppet, väsentliga risker för komplikationer och biverkningar, eftervård, metoder för att förebygga sjukdom eller skada, möjligheten att välja behandlingsalternativ, möjligheten att få fast läkarkontakt (inom primärvården), möjlighet att få en ny medicinsk bedömning, vårdgarantin med mera.

2016 HT

I kapitel 3, § 6 av Patientdatalagen beskrivs vad en patientjournal ska innehålla . Detta har tolkats av Socialstyrelsen i form av föreskriften SOSFS 2008:14. Ange vad föreskriften säger beträffande innehållet i patientjournalen (§ ,6), samt vad lagen dessutom föreskriver från och med uppdateringen 15-01-01 angående patientens rättigheter som vid tillämpliga fall ska anges. (4p)

Ange om uppgiften ska finnas med för:

A Aktuellt alkoholintag

B Aktuellt hälsotillstånd

C Aktuell medicinering

D Epikris

E Prognos

F Smittrisk

G Undersökningsresultat

H Överkänslighet

VT 2016

Vilka grundläggande regler gäller för utlämnande av patientjournal? (3p)

* Patientdatalagen ger patienten rätt att med sällsynta undantag få en kopia av sin egen journal – vilket omfattar både pappers- och datajournal, provsvar, röntgen, bilder mm.
* I vissa sällsynta fall kan en journal beläggas med sekretess gentemot patienten själv." Det gäller i fall där det står klart att om uppgifterna röjs så kan den enskilde eller någon närstående till denne lida men. Eller om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas ut till patienten. Vid sekretessbeläggande ska överklagbart beslut erbjudas."
* Om uppgifterna får lämnas ut gäller skyndsamhetskrav; genast eller så snart som möjligt.
* Det ska framgå av rutinerna vem, eller vilka, som har rätt att på vårdgivarens uppdrag fatta beslut om ett utlämnande.
* Den person som lämnar ut patientuppgifter ska försäkra sig om att endast rätt mottagare tar emot uppgifterna.

Det finns tre huvudfall som bryter sekretessen:

1. Patientens samtycke; t.ex. genom fullmakt
2. Menprövning; med stöd av 25 kap. 1 § Offentlighets- och sekretesslagen, d.v.s. den som ansvarar för utlämnandet läser journalen och gör en bedömning av om det ”står klart, att ett utlämnande inte är till ”men” för patienten eller närstående till denne”.
3. Lagstadgad skyldighet att lämna ut information; t.ex. till Sociala myndigheter, Socialstyrelsen, Polismyndigheten.

http://www.notisum.se/rnp/sls/lag/20090400.htm

2013HT 2014VT 2014HT 2015VT 2015HT

Journalen är ett juridiskt dokument där det finns ett antal regler som styr hur en journal ska föras. Nedan finns ett antal påståenden gällande journalen. Markera i svarskolumnen med rätt ( R) eller fel (F) för varje påstående. (4p)

- Svenska språket är det uttryckssätt som i första hand ska användas/ska i första hand användas i samband med journalföring

- En tandsköterska har eget ansvar/ansvarar fullt ut för den anteckning hon/han för

- En tandsköterska ansvarar inte för de anteckningar hon/han för

- En anteckning i en journal är en giltig journalhandling så fort den skrivits

- Terminaler och datorer ska inte lämnas utan tillsyn så att utomstående kan komma åt journaluppgifter

- Journalen får, vid förfrågan, lämnas ut till annan vårdgivare utan förbehåll

- Journalen får, utan förbehåll, lämnas ut till annan vårdgivare

- Journalbehandling ska förvaras i utrymme som ska vara låst när det inte står under uppsikt

- Journalen ska tillhandahållas patienten för genomläsning eller avskrift på ställe

- Journalen får inte tillhandahållas patienten för genomläsning eller avskrift på ställe

- Endast den personal som är direkt involverad i vården av en patient har rätt att ta del av de uppgifter som finns i journalen

- Korrektion av journaluppgift får endast göras om originaltexten framgår

- Journalen får, vid förfrågan, inte lämnas ut till annan vårdgivare utan medgivande av patienten

- All personal med inloggning till ett journalsystem har obegränsad rätt att läsa den information som finns i en journal.

- Korrektion av journaluppgift kan göras utan förbehåll

- En journaluppgift får ändras när, var och hur som helst

2013HT 2014VT 2014HT 2015VT 2015VT-2 2015HT 2015HT-2

Socialstyrelsens föreskrifter (2008:14 M) om patientjournalen är viktiga att följa. Nedan kommer ett antal påståenden om vad som ska finnas med i patientjournalen enligt kapitel 3, §6. Vilken eller vilka av dessa påståenden omfattas av den aktuella föreskriften? Markera ditt svar med ”X”. (2p)

2011HT 2012HT

Socialstyrelsens föreskrifter (2008:14 M) om patientjournalen är viktiga. Beskriv vad en patientjournal enligt dessa föreskrifter bör innehålla enligt kapitel 3, §6 i dessa föreskrifter. (3p)

1. Uppgift om pat identitet

2. Väsentliga uppgifter om bakgrund till vård

3. Uppgift om ställd diagnos och anledning till mera betydande åtgärder

4. Väsentliga uppgifter om vidtagande och planerade åtgärder

5. Information som lämnats till pat och ställningstaganden som gjorts ang val av behandlingsalternativ och om möjligheten till en förnyad medicinsk bedömning

6. Uppgift om att en pat har beslutat att avstå från viss vård och behandling.

7. Av vem och när som anteckning gjordes

- Aktuellt hälsotillstånd

- Aktuell medicinering

- Epikris

- Smittrisk

- Undersökningsresultat

- Vårdhygienisk smitta

- Överkänslighet

- Förskrivningsorsak vid ordination av läkemedel

- Kostnadsförslag

- Prognos

- Social situation

2011HT

Att i samband med ett möte med en patient göra en bedömning av patientens allmäntillstånd (AT) är av stor betydelse för att skaffa sig en uppfattning om en patient kommer att klara av den behandling som planeras. Denna bedömning görs genom att lägga samman den information som erhålls i samband med anamnesupptagningen med den information som undersökningen ger.

a. Ge två exempel på vad man som behandlare kan få uppgifter om genom att bara observera en patient i olika sammanhang! (2p)

* Överviktig patient – fetma. Högt blodtryck, diabetes, hjärtkärlsjukdom?
* Underviktig patient - anorexia. Försämrad läkningsförmåga pga näringsbrist. Nedsatt immunförsvar. Erosionsproblematik.
* Hur dem går, andfådda, profil, hörsel, tal sludder etc

b. Ge två exempel på andra tillstånd som kan vara av värde att notera i journalen beträffande en patientens status. (2p)

* Patient med lungsjukdomar – astmaanfall kan utlösas i en behandlingssituation (ansträngning, allergi och stress).
* Patient med tidigare hjärtinfarkt – illamående, stickande känsla i vä arm och underkäke. Hur länge sedan var det patienten hade sin hjärtinfarkt? Om behandlingen är nära inpå kan man hellre avvakta.
* Reumatisk sjukdom – sitter sjukdomen i nacken? Kan patienten sitta i behandlingsstolen?

2012HT

Vad är syftet med "preoperativ bedömning", både för patienten och dig som tandläkare? (5p)

* Se om det finns indikation för ett kirurgiskt ingrepp eller annan behandling.
* Pats möjlighet att klara av ingreppet.
* Beslut om strategi för hur man ska göra sin anestesi och sedering samt operation
* Info till och samråd med patient: diskutera diagnos, behandlingsmöjligheter, risker och vinster, kostnad och påverkan på livskvalitet med patient.

2016VT

Inför behandling av en patient gör man en så kallad Preoperativ bedömning. Vilka huvudsyften finns med denna process? (2p)

* Att värdera patientens hälsa och se vilka indikationer som finns för ett ingrepp samt patientens förmåga att klara av ingreppet. Patienten ska vara optimerad för det aktuella ingreppet.

* Fördelar ska vägas mot nackdelar. Nyttan med ingreppet måste vägas mot de risker som finns och den smärta och ev rehabilitering eller läkningstid som kommer att efterfölja ingreppet.

* Om ett ingrepp ska göras ordineras också eventuell premedicinering samt vilka ordinarie mediciner som ska intas innan ingreppet.
* Bedömningen syftar också till att upptäcka och minimera risker vid anestesi. Typen av anestesi och ingreppsmetod bestäms ut efter den preoperativa bedömningen.
* Patienten får också information om förloppet och eventuell eftervård och möjlighet att ställa frågor, något som både minimerar oro och smärta.

2011HT

Vid din kliniska undersökning noterar du en resistens på höger sida i nivå strax nedanför käkvinkeln. Denna knöl är drygt centimeterstor och ömmande vid palpation. Patienten är inte medveten om dess existens. (3p)

1. a. Vad är den mest troliga orsaken till denna knöl?
Inflammation i munhålan som leder till att den dränerat till en lymfkörtel = svullen lymfkörtel.
2. b. Vad kan det vara mer för orsak till denna knöl?
Tumör (gränsen för patologi vid lymfkörtlar är 1 cm), muskelknuta.
Beroende på knutans karaktär (rörlig, fast) avvaktar jag i ca 2 veckor och ser om den ändrar karaktär. Är den fortfarande kvar efter 2 veckor kan det vara malignitet.

2012HT

Vid ett av de första återbesöken efter undersökning av en patient påtalar han att "han fått ett sår på vänster tungrand" (se bild). Hur hanterar du situationen?

Dokumentera lokalisation, utbredning, utseende, konsistent vid palpering och om patient känner smärta, när det uppstod och eventuella förändringar.

Väntar därefter ca 2 veckor, om såret blivit värre eller kvarstår ges remiss till specialist (kan vara malignitet).

2012HT

En patient har sedan ett par veckor tilltagande symtom från munhålan i form av "bedövningskänsla" i mjuka gommens högra sida liksom tonsillen på samma sida. Patienten upplever att smaken är förändrad. Vilken anatomisk struktur misstänker du vara påverkad och hur hanterar du situationen? (3p)

* N. Glossopharyngeus kan ha skadats då den innerverar mjuka gommen, tonsillerna och delar av svalget samt står för tungans bakre 1/3 smaksensation.

* Undersöker genom att testa sväljning, kväljreflex och om uvula är sned vid ”Aah!”. Vid nedsatt funktion remittera till läkare.

En patient som dyker upp i din mottagning har sedan ett par veckor symptom från tungan i form av att den känns "stor och klumpig" och att patienten har svårt att slicka sig om höger mungipa. Vad kan vara en möjlig orsak och vilken anatomisk struktur bör man vidare undersöka?

* Skada på N. hypoglossus, då den innerverar tungmuskulaturen motoriskt.
* Undersöker genom att testa artikulation (tal), om det är deviation när tungan sträcks ut och om patienten kan trycka tungan mot kinden med styrka. Palpera.

### Ett quiz på alla multiplechoice frågorna som följer under:

https://testmoz.com/933209

2014VT 2015HT

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. Endast ett alternativ per påstående är korrekt. (4p)

* Preoperativ bedömning
* Generell anamnes
* Lokal anamnes
* Bedömning av allmäntillstånd
* Undersökning av n. trigeminus
* Undersökning av n. glossopharyngeus
* Undersökning av n. facialis
* Undersökning av n. mandibularis
* Lokalt status – intraoralt
* Lokalt status – extraoralt

En screening av hur patienten ser ut och fungerar från topp till tå.

Bedömning av allmäntillstånd

Undersökning av patientens känsel inom gingiva buccalt i underkäken, samt i läpp- och hakpartiet efter en operativ extraktion av visdomstand i underkäken där mandibularkanalen tecknade sig direkt över roten på den delvis retinerade tanden.

Undersökning av n. mandibularis

Ställningstagande till om en patient har möjlighet att klara ett ingrepp och om det finns en reell indikation för att göra ett planerat eller akut ingrepp.

Preoperativ bedömning

Hes röst, devierande uvula och sväljsvårigheter.

Undersökning av n. glossopharyngeus

Patientens berättelse om sina sjukdomar och symtom i allmänhet.

Generell anamnes

Kliniska fynd som du gör vid din undersökning av munhålan och angränsande områden och som ligger till grund för diagnostiken.

Lokalt status – intraoralt

2015VT

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. (4p)

* Nll. submandibularis
* N. hypoglossus
* Papilla parotidea
* Anamnes
* Nll. submentales
* N. glossopharyngeus
* Status
* Preoperativ bedömning

Värdering av risker i förhållande till vinster vid en specifik behandling

Preoperativ bedömning

Dränerar tänder och gingiva i underkäkens frontala delar.

Nll. submentales

Behandlarens samlade bedömning av patientens egen berättelse och undersökningsfynd med syfte att få en bild av patientens möjlighet att klara av ett planerat ingrepp.

Preoperativ bedömning

Styr tungans rörelse

N. hypoglossus

2015HT-2

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. Endast ett alternativ per påstående är korrekt. (4p)

* N. vagus
* Nll. jugulodigastricus
* N. hypoglossus
* Nll. submentales
* N. facialis
* Nll. submandibulares
* N. glossopharyngeus
* Nll. cervicales profundi superiores

En nerv som förmedlar känsel till bland annat stora delar av svalget och bakre delen av tungan.

N. glossopharyngeus

En blandad nerv som sensoriskt innerverar några av de stora spottkörtlarna. Funktionen testas genom att patienten får ”blåsa upp kinderna”.

N. facialis

De lymfkörtlar som i första hand dränerar gingivan i mandibelns främre delar.

Nll. submentales

En blandad nerv som sensoriskt innerverar spottkörtlar och där funktionen bland annat testar och bedöms beroende på patientens röst och sväljningsfunktion.

N. glossopharyngeus

2015HT 2014VT 2015HT-2

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. Endast ett alternativ per påstående är korrekt. (4p)

* Nll. submentales
* N. hypoglossus
* Nl. jugulodigastricus
* N. facialis
* Nll. submandibulares
* N. glossopharyngeus
* Nll. parotidei
* N. trigeminus

En patient på din mottagning kommer med en svullnad vid angulus mandibulae på vänster sida som vuxit till de senaste dagarna. Hen hade i början en molande värk i vänster underkäke, men värken har nu minskat i intensitet. En cirka 15 mm stor hård knöl som är förskjutbar i förhållande till omgivande vävnad kan palperas. I munhålan ses en karierad rotrest i regio 38 med blödande gingiva runt om. Det finns en svullnad i vestibulum regio 37 – 38 och en rodnad i svalget på vänster sida.

Nll. jugulodigastricus

En andra patient har en hård svullnad i munbottens främre delar, i medellinjen. Du noterar att 33-31 är lösa och det spontanblöder från området bara patienten gapar och/eller rör på tungan. Patienten har mycket ont och det finns två, knappt centimeterstora, knölar under hakan.

Nll. submentales

Dagens tredje patient kommer med diffusa symptom från munnen. Patienten uppger en 'stelhet' i tungan som tilltagit de senaste två veckorna. Du upplever att patienten 'sluddrar' när hen svarar på dina frågor. När du undersöker patienten noterar du en sårighet i munbotten på vänster sida, i gränsen mellan tungans ventrala sida och munbotten. När du ber patienten sträcka ut tungan devierar den åt höger.

N. hypoglossus

Dagens sista undersökningspatient har, när du undersöker hen, ett par palperbara knölar i buccan, alldeles framför örat vänster sida, centimeterstora. Hen har viss sväljningssmärta vänster sida och när du undersöker patienten har hen ett sår, ca en cm, till vänster i mjuka gommen, med en central sårighet och en röd halo runtom.

Nll. Parotidei

2013HT 2015VT-2

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. Endast ett alternativ per påstående är korrekt. (4p)

* NII. submandibulares
* N. hypoglossus
* Papilla parotidea
* Anamnes
* NII. submentales
* N. glossopharyngeus
* Status
* Plica sublingualis
* Caruncula sublingualis

Patientens berättelse om sin situation

Anamnes

Innerverar delar av tungan motoriskt

N. hypoglossus

Innerverar delen av tungan sensoriskt

N. glossopharyngeus

Dränerar tänder och gingiva i underkäkens främre delar

Nll. submentales

Spottkörtelmynning i munbotten

Caruncula sublingualis

Den bild du får av en patient genom din undersökning

Status

Dränerar tänder och gingiva i överkäken

Nll. submandibulares

Spottkörtelmynning i kinden

Papilla parotidea

2014HT

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. (4p)

NII. submandibularis

N. hypoglossus

Papilla parotidea

Anamnes

NII. submentales

N. glossopharyngeus

Status

Caruncula sublingualis

Terapeutens undersökning/bedömning av en patient

Status

Dränerar tänder och gingiva i underkäkens sidopartier

Nll. Submandibularis

Delaktig i förmedlandet av smak

N. glossopharyngeus

2016VT

I följande scenarion är du *dagjour*, det vill säga får ta hand om de akuta fall som kommer under dagen till den tandvårdsklinik där du arbetar. Du får ett antal mer eller mindre kluriga patientsituationer under ditt förmiddagspass.

Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. Endast ett alternativ per påstående är korrekt. (4p)

A. N. Facialis

B. N. Trigeminus

C. N. Hypoglossus

D. NIl. Submandibulares

E. NIl. Parotidei

F. NI. Jugulodigastricus

G. NIl. Submentales .

H. N. alveolaris inferior

 b)
 c)
 d)

## RÖNTGEN

2012HT

Ny patient. Varför försöker du få tag på dennes gamla röntgenbilder innan du tar nya trots att det var 10 år sedan patienten var hos tandläkaren? Diskutera några orsaker till varför du gör det? (2p)

* Se eventuell progression av kariesangrepp eller om de är kroniska (inaktiva).
* Jämföra bennivå.
* Se om pat hade någon sjukdom på de gamla bilderna som läkt ut till idag

Innan patienten kom till er klinik var han hos sin gamla tandläkare för 3 år sedan, förutom akutbesöket i jan 2011. Din kollega skickade efter tidigare bilder från patientens gamla tandläkare men de hade inte kommit när sköterskan tog de bilagda röntgenbilderna på patienten.

a) Skriv ett röntgenutlåtande på patientens bilder.

Tänder och alveolarutskott, Marginalt, Fyllningsöverskott/underskott, Karies, Övrigt.

b) Var det rätt eller fel att ta ett helstatus? Diskutera och motivera ditt ställningstagande ur ett strålhygieniskt perspektiv (risk kontra nytta)!

Indikationer för helstatus:

* Mycket tandbehandling – fyllningar, amalgam, kronor
* Marginal bennedbrytning
* Djupa kariesangrepp – ex på bitewing
* Onormalt trabekulärt utseende
* Trauma
* Apikala förändringar

För att bedöma:

i. Karies

ii. Marginalt

iii. Periapikalt

iv. Trauma

v. Frakturer

c. Är det viktigt att du får de gamla bilderna på patienten, när du nu har nya bilder på alla tänder? Motivera ditt svar!

Ja, för att bedöma progression av karies, marginal benförlust, läkning från tidigare tandvård, cystor.

d. Var är den lilla, runda amalgamfyllningen på 25 belägen? Buccalt eller palatinalt? Ange vilka bilder du använder dig av för att bestämma det och förklara hur du bestämmer hur bilderna är tagna och förklara hur du bestämmer fyllningens läge!

Anatomiska strukturer används i sidopartierna.

ÖK: os zygomaticus, 6:ans rötter.

UK: linea obliqua, mandibularkanalen, ev. foramen mentale.

Det som ligger buckalt åt rör sig i motsatt riktning från hur riktmedlet rör sig (SLOB - Same Lingual, Opposite Buccal)

e. Hur bedömer du patientens kariologiska anamnes, saliv- och bakteriedata i patientinformationen. Diskutera och motivera detta i jämförelse med den kliniska bilden (också bilagd).

Relatera till intagsfrekvens, kost, fluoranvändning, tborstning, fluoranvändning etc.

Bakteriedata: 1 miljon på MS = inte bra. För laktobaciller ligger riktvärdet kring 100,000.

Salivdata:

* Stimulerad saliv– 0,7-1 ml/min - låg. Under 0,7 – mkt låg.
* Vilosaliv - Över 0,25 – normal. Under 0,1 - låg.
* Buffertkapacitet: Blå - över 6 - hög, Grön - 4,5-5,5 - medel, Gul – under 4 - låg.

2014VT

Din tandhygienist har tagit de bilagda röntgenbilderna på en ny patient, efter det att du tagit upp anamnes och gjort din kliniska undersökning. Ingen av bitewingbilderna avbildar marginala benet distalt sista tanden på ett adekvat sätt.

a) Motivera ditt ställningstagande att inte låta utvidga undersökningen med ytterligare, mer distalt placerade bitewing! (2p)

* Varje bildtagning innebär en risk för pat. I detta fall har vi helstatus, så man kan bedöma benet distalt bakom sista tanden på ett bra sätt ändå, vilket gör att inga fler bitewings krävs.
* Ser det friskt ut på röntgen och kliniskt - behöver inte ta fler bilder?

b) Om din tandhygienist själv hade tagit upp anamnes och gjort den kliniska undersökningen, hade hon då också självständigt kunnat besluta om att ta de röntgenbilderna som hon nu tagit, utan att först diskutera det med dig? (1p)

Nej.

* Tandhygienist får ta röntgen på indikationen kariologi och parodontologi
* Får diagnostisera karies och marginala förändringar.
* Rätt att bedöma om vävnaderna avviker från det som är normalt, men då måste bilden också granskas av en tandläkare för ev. kompletterande undersökningar.
* Förutsätter att tandhyg har tillräcklig kunskap för att se patologi i röntgenbilden - kunskap om normalanatomi.

c. Skriv ett röntgenutlåtande på de bilagda röntgenbilderna. (11p)

2011HT

AA var hos sin gamla tandläkare för 1,5 år sedan. Du har nu tagit ett helstatus på honom.

a. Diskutera om det var rätt att göra det eller om du med utgångspunkt från anamnesen, de kliniska bilderna samt kunskap om sannolikheten för olika sjukdomar i tänder och alveolarutskott liksom om den risk patienten utsätts för i samband med röntgenundersökningen, skulle gjort på något annat sätt?

* Pat har högt sockerintag.
* Låg salivsekretion.
* Högt antal bakterier --> hög risk för karies.
* En del lagningar och rotfyllningar.
* Ömmar från underkäken är en indikation på helstatus.
* Saknar en hel del tänder.
* Skulle undersökt pat kliniskt innan man tar helstatus.
* Strålning som pat utsätts för vid tandröntgen är låg, dock ska man inte ta bilder i onödan. Ju fler gånger man exponeras, ju mer ökar riskerna.

b. Skriv ett röntgenutlåtande under rubriken ”Karies” på AA.

2012HT

Din sköterska har tagit röntgenbilder (se bild).

a. Är den tekniska kvalitén med avseende på detektorplacering, projektion, och centrering tillräcklig för din diagnostik i röntgenbilderna? Om inte, hur skulle du vilja komplettera och varför? Motivera ditt svar. (3p)

* Projektion - för korta rötter (överaxial)/utdragna rötter (underaxial). Ortoradiell (friprojicerat). Distal/mesialexcentrisk.
* Bländare - centrering.
* Detektorplacering – parallelt med OP, avbilda apex på apikalbilder, marg.benet på bitewing.

b. Skriv ett röntgenutlåtande.

2013HT

Efter din kliniska undersökning lät du din sköterska ta bitewing och apikalbilder på AAs samtliga tänder. Skriv ett utlåtande på bilderna. Tänk på att granska bilderna systematiskt och också göra dina registreringar systematiskt.

2015VT

Efter din kliniska undersökning låter du din sköterska ta bitewing och apikalbilder på patientens i Patientfall 1 samtliga tänder. (se rubriken "Övrigt")

a. Är det något du ur diagnostisk synpunkt skulle velat ha annorlunda i det helstatus som din sköterska tog? Motivera ditt svar! (2p)

- Titta på pappret "Helstatusprinciper - betandad patient".

b. Skriv ett utlåtande på bilderna. Tänk på att granska bilderna systematiskt och också göra dina registreringar på ett systematiskt sätt.

2012HT 2014HT

Du får ett helstatus som du bett din tandhygienist ta på patienten AA (röntgenbilder finns bilagda).

* Tycker du att de liggande bitewingbilderna är adekvata för diagnostik? Motivera ditt svar. (2p)

Ska vara friprojicerat på liggande bitewing, kunna se marginala benkanten i ök och uk. Se kronor.

* Skriv ett röntgenutlåtande på de bilagda röntgenbilderna på patienten AA. (18p)

2015HT

a. Du får ett helstatus som din tandhygienist tagit på patienten HH (helstatusbilder finns bilagda). Du är inte helt nöjd med bitewingbilder. Förutom att bländare finns också ett annat fel i samtliga bitewingbilder.

Vilket fel och hur skulle din hygienist gjort istället? (2p)

Marginala benkanten syns inte. Stående bitewing hade hjälpt då pat har parodontala problem.

b. Tanden 26 har filfraktur i två rötter. Nämn en av rötterna! (1p)

Lägesbestämning - SLOB! Mesiobuckala roten.

c. Skriv ett röntgenutlåtande på de bilagda röntgenbilderna på patienten HH! (12p)

2016VT

Patienten JJ kom i förra veckan till din kollega som tog en helstatus på patienten. Din kollega har nu gått i pension och du har tagit över patienten. Skriv ett utlåtande på JJ's röntgenbilder som finns bilagda i iPad.

Tänk på att granska bilderna systematiskt och också göra sin noteringar på ett systematiskt sätt.

Patient JJ återkommer nu till dig och du har gjort en klinisk undersökning. (Bilder bilagda.)

a) I status ovan ska du skriva in JJ's föregående tandvård:

* saknade tänder markeras med X
* fyllningar: använd för respektive yta "c" för komposit
* och abrassion / attrition (A)
* samt provisorisk fyllning pf
* defekt fraktur (D)

b) Skriv in kariesskadorna som du noterade i ditt helstatusutlåtande.

* initial karies (1, 2)
* manifest karies (3)
* sekundär karies (S)
* rotrest (rr)

## ORAL MIKROBIOLOGI

2012HT 2013HT

Din patient LL har generell parodontit och har behandlats av din tandhygienist. Resultatet är inte vad du förväntat dig och du skickar därför prov från några tandköttsfickor för mikrobiologisk analys. Hur tolkar du provsvaren nedan?

Red complex signifikanta värden ≥ 3. P. gingivalis, T forsythia, T denticola.

* Site 1: behandlingsresultat ok eller felmätning
* Site 2: signifikanta värden för alla red complex à inte bra à gör om behandling
* Site 3: se ovan
* Site 4: signifikanta värden för P. gingivalis + T forsythia à gör om behandling

Hade vi haft värden för fickdjupen skulle kirurgi (fickeliminering) kunna vara aktuellt.

2015VT

En annan av dina revisionspatienter har din tandhygienist behandlat för parodontala problem. Du tar ett skrapprov och skickar för mikrobiologisk analys. Remiss med remissvar ser du bilagt: Patientfall 3. (3p)

Red complex signifikanta värden ≥ 3. P. gingivalis, T forsythia, T denticola.

Orange complex signifikanta värden ≥ 4. C. rectus, F. nucleatum, Prev. intermedia, P. nigrescens, P. endodontalis.

* Site 1: signifikanta värden för alla red complex-bakterier à inte bra à gör om behandlingen.
* Site 2: låga bakterievärden i en lika djup ficka som site 1 (6mm). Fel vid provtagning? Frisk ficka?
* Site 3: även här låga bakterievärden i en 5 mm ficka. Fel vid provtagning? Frisk ficka?
* Site 4: signifikanta värden för alla red complex à inte bra à gör om behandlingen.

Inga signifikanta värden för A.A. (≥ 3) eller orange complex (≥ 4).

2015VT

Du undersöker en av dina revisionspatienter och upptäcker en förändring på tungan. Du tar ett skrapprov och skickar för mikrobiologisk analys. Remiss med remissvar ser du bilagt i Patientfall 2. (3p)

* Ingen växt av candida à bra, en opportunist
* Riklig växt av viridansstreptokocker à bra, finns i normalflora.
* Relativt riklig växt av enterokocker à inte bra
* Växt av haemophilus parainfluanzae à okej
* Sparsam växt av neisseria och fusiforma stavar à ok

Relativt riklig växt av enterokocker visar på att opportunistiska bakterier tagit sig in i orala miljön och indikerar patologi. Trolig orsak till problemen även om viridansstreptokockerna inte hunnit minska i antal än (tyder på frisk flora).

2014VT

Patient med ett sår på läppfrenulum som inte läkt på 6 veckor. Patienten tror att det uppkom i samband med tandborstning när han var på resa i Egypten. Hur tolkar du det mikrobiologiska svaret?

* Relativt riklig växt av viridansstreptokockeràbra, visar på frisk flora
* Sparsam växt av Nocardia, Neisseria och Prevotellaà helt okej
* Ytterst sparsam växt av C. albicansà helt okej, finns inte i stora mängder.
* Svaret visar på att mikrobiell orsak till besvären kan uteslutas.

2011HT

Eftersom BB klagar över tungsveda beslutade du dig då patienten kom vid den första undersökningen för att ta prov från tungan och skickar det för analys.

a) Hur tolkar du det mikrobiologiska svaret på remissen avseende slemhinneproblemen? (3p)

* Ingen candida à bra.
* Haemophilus parainfluanzae à normal flora.
* Enterokocker hör inte till den normala slemhinnefloran, vilket inte är bra. Trolig orsak till problemen.

Efter att patienten behandlats hos din tandhygienist vill du kontrollera behandlingen. Du tar mikrobiologiska prov från ett par tandköttsfickor 6 månader efter att patienten var hos dig första gången.

b) Hur tolkar du det mikrobiologiska svaret på remissen avseende djup tandköttsficka efter depuration? (3p)

* Signifikanta värden på red complex.
* Depurationen inte tagit på dessa, överväg kirurgi för att minska fickdjupet och rubba den ekologiska miljön som dessa gramneg. proteolytiska bakterier trivs i.

2013HT

När du undersöker AA kliniskt noterar du slemhinneförändringar som gör att du väljer att ta ett skrapprov och skicka för mikrobiologisk analys. Hur tolkar du provsvaren nedan? (3p)

* Ingen växt av svamp. à bra
* Mycket riklig växt av coliforma stav à inte bra
* Riklig växt av enterococker à inte bra
* Riklig växt av Prevotella, och fusiforma stavar à okej
* èColiforma stavar och enterokocker trolig orsak till patologi.

2013HT 2014VT

Hur tolkar du det mikrobiologiska remissvaret avseende de fördjupade tandköttsfickorna nedan?

* Site 1: signifikanta värden för Prev. Intermedia (orange komplex, ≥ 4) och T. forsythia (red complex, ≥ 3) à inte bra à gör om behandlingen
* Site 2: signifikant värden för alla red complex à inte bra à gör om behandlingen
* Site 3: inga signifikanta värden, trots väldigt djup ficka. Fel vid provtagning? Frisk ficka?
* Site 4: signifikanta värden för P. gingivalis, T. forsythia à inte bra à gör om behandlingen

Tre stycken fickor på 5mm indikerar att redepuration kan funka. Kirurgi (fickeliminering) kan övervägas på site 3 (9 mm).

2015HT

Hur tolkar du de bilagda mikrobiologiska remissvaren?

a. Mikrobiologiskt svar avseende prov från slemhinnebeläggningar från patienten JJ! (3p)

* Riklig växt av viridansstreptkocker à okej, finns naturligt i residenta floran
* Riklig väst av fusiforma stavar à okej, tillhör normalfloran
* Sparsam växt av C. albicans à okej, kan finnas hos friska patienter
* Sparsam växt av mikrokocker à okej att ha
* Enstaka svampceller i jästfas à okej att ha eftersom sparsam tillväxt (hyfer är det dåliga)
* Svaret visar på att mikrobiell orsak till besvären kan uteslutas.

b) Mikrobiologiskt svar avseende kontroll efter depuration (patient JJ)! (3p)

* Site 1: väldigt få bakterier, antingen frisk eller dåligt taget prov.
* Site 2+3+4: P. gingivalis, T. forsythia, T. denticola à signifikanta värden (röda komplexet ≥ 3)
* Röda komplexet ingår vid parodontit, depurationen har inte lyckats, därför återbehandla för att reducera fickdjup, ev. kirurgi pga djupa fickor.

2016 VT

Patient FF har parodontala problem. Du tar prov i fördjupade tandköttsfickor. Hur tolkar du det iPad bilagda remissvaret på FF? (3p)

* Röda komplexet, signifikanta värden, större än 3 av; P. gingivalis, T. denticola, T. forsythia.
* Orangea komplexet, signifikanta värden, större än 4 av; P. intermedia, P. micra, F. nucleatum, C. rectus.
* A.A signifikanta värden, större än 3.

* Site 1; djup ficka, men inga signifikanta värden. Kan ha varit svårt att ta prov i en så djup ficka och det är möjligt att mätningen inte blev korrekt gjord.
* Site 2, signifikanta värden av P. intermedia, T. forsythia, T. denticola. Bakterier som tillhör röda komplexet och en från orangea. Inte ett bra resultat. Redepurering behövs.
* Site 3, samma som site 2
* Site 4, signifikanta värden för T. forsythia, P. intermedia. Inte heller det bra resultat och mer behandling behövs.

Höga bakterievärden i många djupa fickor kan vara en indikation på att kirurgi med fickeliminering kan behövas. Det leder till att den anaeroba ekologiska miljö som dessa bakterier trivs i rubbas.

2016 VT

Patient GG kommer till dig med sveda överläppens insida. Hur tolkar du det iPad bilagda remissvaret avseende skrapprovet som tagits från GG's slemhinna?

* Ingen svamptillväxt = bra, svamp är opportunistisk
* Riklig växt av viridasstreptokocker = bra, ska det finnas mycket av i den orala floran
* Relativt riklig växt av S. aures = inte bra
* Sparsam växt av H. parainfluenzea, Neisseria, Prevotella och fusiforma stavar = ok

Trolig orsak till patologin är S. aureus. Svar på frågeställningen om besvären är orsakade av candida är nej.

## ORAL MEDICIN

Instuderingshjälp genom quiz på kliniska kännetecken & diagnostik:

https://testmoz.com/926307

(inte säkert att alla svar stämmer)

2016VT

Beskriv den kliniska bilden på patient ÅÅ som finns bilagd i iPad och ange den troligaste diagnosen.

2016VT

Beskriv den kliniska bilden på patienten ZZ som finns bilagd i iPad och ange den troligaste diagnosen.

2015VT

Klinisk bild Patient fall 4 bilagd. 44-årig kvinna som har haft en oral lichen planus i många år. Hon tycker dock att hennes slemhinneförändring har ändrat karaktär under den senaste månaden. Vilka övriga anamnes- och statusuppgifter tycker du är viktiga för att kunna ställa en korrekt diagnos? Vilka differentialdiagnoser överväger du?

Anamnes- och statusuppgifter:

* Reaktionen ligger inte i kontakt med amalgam, därför utesluts lichenoid kontaktreaktion.
* Komplettera med om pat genomfört en transplantation nyligen (graft vs host).
* Palpera förändringen – om hård kan det indikera malignitet/tumör.

Differentialdiagnoser:

* Slemhinnepenfigoid, eftersom kvinna i medelålder. För att undersöka detta gör man Nikolskys test.
* Leukoplaki, skicka biopsi till PAD för att skilja: får svaret "benign hyperkeratos" --> leukoplaki.
* Om man får svaret "lichenoid reaktion" --> OLP eller graft vs host (eller lichenoid kontaktreaktion).
* Malignitet/tumör om hård vid palpation. Dessutom ändrat karaktär över tid.

2015VT-2

Det är 8 år mellan de två bilagda bilderna till frågan som är tagna av samma patient. Beskriv den kliniska bilden som du ser på dessa två bilder. Vilka är de två troligaste diagnoserna? Vilken är den kliniska slutsatsen av prognosen av förändringen på den första bilden? (6p)

* Två bilder där den första är tydligt patologisk och den andra har förändrats, oklart om bättre eller sämre.
* Kan vara en lichenoid reaktion (OLP, lichenoid kontaktreaktion) som gradvis förändrats och blivit malign.

2014HT

Din patient BB har helprotes i överkäken och ett frontalt restbett i underkäken. BB har behandlats hos din tandhygienist men hen har inte helt kommit till rätta med BBs parodontala problem och ber om din hjälp.

Vid din kliniska undersökning av BB noterar du en vitaktig förändring i höger bucca och en ilsket rodnad slemhinna i området för helprotesen i överkäken. Din fickdjupsmätning i restbettet visar på ett antal fördjupade tandköttsfickor.

a.) Vid din kliniska undersökning av den vitaktiga förändringen i patientens bucca, vilka differentialdiagnostiska tecken gör att du då kan skilja mellan en homogen leukoplaki och en plaqueliknande lichen planus? (2p)

* Homogena leukoplaker: reaktionsmönstret är detsamma vart förändringen än befinner sig. Skarp avgränsning mot normal slemhinna. Inga strieringar.
* Plackliknande OLP - vitaktigt plack och retikulära stråk. Drabbar rökare.

b.) Du tar skrapprov av den ilsket rodnade slemhinnan i överkäken och prov i några av de fördjupade tandköttsfickor och får nedan mikrobiologiska svar.

Hur tolkar du dessa remissvar och hur ser du på fortsatt behandling av din patient som BB som f.ö. inte uppvisar några medicinska problem? (3p)

* Mikrobiologiskt svar avseende skrapprov från patient BB visar:
* Riklig växt av Pseudomonas ssp. --> inte bra, opportunist
* Sparsam växt av viridansstreptokocker --> inte bra, ska finnas i riklig mängd i residenta floran
* Sparsam växt av C. Albicans. - okej, ingen misstanke om candidos (protesstomatit).
* --> Pseudomonas trolig orsak till problemen

Mikrobiologiskt svar avseende benfickor från patienten BB: (3p)

* Site 1+2: signifikant värden för alla red complex--> inte bra --> gör om behandling. Site 2 djup ficka!
* Site 3: signifikanta värden för P. gingivalis, T. forsythia --> inte bra --> gör om behandling.
* Site 4: signifikanta värden för alla red complex --> inte bra --> gör om behandling. Djup ficka!
* Red complex finns i samtliga fickor och fickorna är djupa, kirurgi (fickeliminering) är därför indicerat.

## Övrigt

2015HT

Diskutera den kliniska bilden och ge tänkbara diagnoser utifrån bilagd information och bild (pat AA/BB) (6p).

Pat AA – 1,5p för svaret

Gingiva under papillen en ilsken röd svullnad. Tandköttet generellt lite rödare än normalt. Svullnad är välavgränsad och relativt hög. Papillen ovanför ser normal ut.

* Färg – blodaktig
* Lokalisering gingiva
* Form – likt en blåsa

* Tentativ diagnos: oral slemhinnepemfigoid. Vid utredning kan man göra Nikovskys test.
* Eventuellt ett hemangiom, vilket är en benign tumör med mycket blod i sig à färgen. Däremot är de oftast på läppen och tillbakabildas när man är ung, men kan sedan växa upp igen.

Pat BB

* Tungrygg med vita förändringar, normalt.
* Rund sårbildning med rodnad i högra sidan av patientens tungrygg.
* Eftersom den ligger på rörlig slemhinna och har en halo runt sig så är tentativa diagnosen aftös stomatit.
* Har haft förändringen i 5 veckor och inte läkt à sår som inte läker på 5 veckor kan vara malign förändring.

2015HT

Patient DD

Vilka tänder ser du på bilden? Beskriv det du ser vid din kliniska undersökning. Diagnoser? Motivera! (2p)

* Missfärgningar på samtliga tänders buckalytor närmst gingivan. Luckra ytor buckalt närsta gingivan. Diagnos: manifest och kronisk karies.
* Patient EE & FF & GG – Beskriv vad du ser på tänderna. Diagnos? Motivera! (2+2+2p)

Patient EE

* Vita ränder på samtliga tänders buckalytor. Tyder på mineralisationsstörning då förändringen ses på hela den buckala ytan. Diagnos: mineralisationsstörningar, förslagsvis fluorous,

Patient FF

* Blottade rotytor med missfärgningar, 12, 11, 21 har missfärgade (blå) kronor. Diagnos: rotytekaries. 12,11,21: trauma, endodontiska problem som gjort att tänderna gått i nekros?

Patient GG

* Missfärgade ocklusalytor och palatinalytor (incisiver) med förlorad tandsubstans. Dentinet är blottat. Diagnos: erosionsskador.

2015VT

Patientfall 1

* 52 år
* Fullt frisk
* Inga mediciner
* Tål la, pc

Lokal anamnes

* Senaste tandläkarbesök 2004
* Önskar nu fullständig behandling
* Har idag inga akuta besvär från tänderna, men har återkommande smärtor från höger ansiktshalva
* Borstar tänderna 2 ggr/dag med fluortandkräm
* Inga approximala hjälpmedel

Kostanamnes

* 3 HM och 3 MM per dag
* Lättfermenterbara kolhydrater i form av socker i kaffet, ca 3 koppar per dag

Munhygien/Fluortillförsel

* Borstar tänderna med manuell tdb och fluortandkräm (1450 ppm F) 2 ggr/dag.
* Ingen approximal rengöring och inga övriga fluortillägg