Kronprotetik

## TP6OR2 – Kronprotetik/MK-krona – Lars Hjalmarsson – 24 aug

Grundprinciper för kronpreparation (efter Shillingburg)

* Bevara tandvävnad – ta inte bort mer än vad som behövs
* Skapa motståndsform – kan ta upp krafter
* Skapa retentionsform – sitta kvar på plats
* Skapa utrymme för materialet – hållbart och kunna få det fint estetiskt
* Skapa tydlig preparationsgräns – så tandtek kan göra en krona som sluter an
* Skapa förutsättningar för god hygien och vävnadsanpassning (biokompabilitet)
* Skapa förutsättningar för färg- och formanpassning – estetik

Grundbultar

1. Biokompabilitet – vävnadsvänligt
2. Utrymme vs avverkning – tillräckligt för att göra en krona
3. Förankring – sitta kvar
4. Tillslutning – mot blottat dentin

1. BIOKOMPABILITET

* Tandhårdvävnad – gamla fylln/rf att ta hänsyn till, nära till pulpa (ung tand) vs långt till pulpa (äldre)
* Mjukvävnad
* Material – vad kan vi välja på i det enskilda fallet
* Pat frisk innan protetik – kontroll på karies och parod, prognosen är aldrig bättre än för sjukdomen

* Emalj olika tjocklek [Symbol] olika långt till pulpa. Slipning [Symbol] kan blotta dentin [Symbol] trauma på pulpan [Symbol] rf
* Antal dentinkanaler/ytenhet ökar närmare pulpan [Symbol] mer känslig

Hur kan man minimera smärta vid preparationsarbete?

* Bedövning
* Arbeta i korta sekvenser med pauser mellan
* Effektiv kylning – highspeed 100-500k varv/minut [Symbol] kylning, tryck lätt, fingerstöd
* Extra kylning om det behövs – tsk kan spruta med vattenblästern
* Fräscha borr och diamanter – avverkar bättre
* Välcentrerade borr utan ”slag” (wobbling)
* Inte alltför grovkorniga diamanter – de slår mer mot ytan än finkorniga
* Avverka inte mer än nödvändigt – minimalinvasivt
* Använd bra provisorier – så blottlagt dentin och dentinkanaler skyddas

Olika provisorier

Protempkrona/Luxatemp

* Avtryck av tanden [Symbol] preppa [Symbol] fyll avtryck m luxatemp [Symbol] sätter på
Frasacokrona – celluiodkronor – klipper till och fylls med luxatemp/komposit

Directakrona – prefabricerade, tandfärgade, för incisiv och hörntänder

Aluminiumhätta – på molarer

2. UTRYMME (TILLRÄCKLIGT) VS AVVERKNING (RISK FÖR TRAUMAPREP)

Hur mycket ska man avverka?

* MK-krona – sidorna upp till 1,5mm, prepgränsen < 1mm, mer ocklusalt
* Helkeram med kärna (zirconiakrona) – avverkar mer
* Bondad keramkrona (empress, e-max) – avverkar mindre
* Genomgående är att man avverkar mer ocklusalt (stor belastning) och buckalt (plats för material)
* Preparerar för lite (underpreparation) ofta orsak till problem med kronor – behövs utrymme

Hur ska man preparera?

* Chamferdesign mha diamanter – mjuk övergång mot prepgränsen
* Preparationsdjup 0,8-1,5 mm (incisalt/ocklusalt 1,5-2,0 mm)
* Bygg upp icke-ideala tänder med komposit – ta bort gammal lagn + exkav karies och bygg upp igen
Utrymme behövs för

1. Hållfasthet
2. Hygien – kunna hålla rent, inte vara bulligt i sin form
3. Estetik

3. FÖRANKRING
Retention

* Motstånd mot vertikala krafter som vill lossa kronan från tanden
* Bestäms av preparationens höjd (3mm) och konicitet (10-15\* konvergensvinkel)
* Konvergensvinkel = hur vertikala ytorna är vinklade mot varandra, 10-15 grader
* Parallella ytor (mindre konvergensvinkel) [Symbol] mer kraft för att lossa krona, men också svårt att få på den
* Koniskt brostöd (hög kon.vinkel) [Symbol] få bättre retention och motståndsform genom att:
* Öka höjden (förskjuta prepgränsen subgingivalt [Symbol] ökar diagonal)
* Räta upp de vertikala ytorna (minska kon.vinkel)

Hur påverkas konvergensvinkeln av vilken tand vi preparerar på?

* Posteriora tänder prepareras med större kon.vinkel än anteriora
* Svårare att hålla borret i rätt vinkel + anatomiskt lutar tänderna inåt posteriort
* Mandibulära tänder högre än maxillära – pga kronflykt på tänder i uk
* Mandibulära molarer uppvisar störst kon.vinkel
* Buccolinguala ytor har större ocklusal konvergens än approximala – det är ju så tänderna ser ut
* Brostödständer prepareras med större kon.vinkel än singelkronor

Diagonalen vs basdiametern

* Diagonalen cervikalt hörn [Symbol] incisalt hörn ska vara större än basdiametern [Symbol] ger bra konv.vinkel

* Annars finns risk att kronan lossnar

Sammanfattning över hur man ska preparera

* Generellt kon.vinkel 10-15\*
* 3 mm:s höjd minst för incisiver, hörntänder och premolarer
* ≥ 4mm för molarer pga
* Prepareras med större kon.vinkel
* Större basdiameter [Symbol] avverkar mer i höjden för att diagonalen ska vara längre
* Belastas mer än anteriora tänder [Symbol] kräver mer retention (ökad höjd)Ränn/låd-preparationer
* Speciellt på rf tand för att skapa mer retention
* Tanden är konisk bucco-lingualt [Symbol] gör rännan mesialt/distalt
* Tanden är konisk mesio-distalt [Symbol] gör rännan buccalt eller lingualt (se bild)
* Preparera minst 1 mm in i tanden, men tänk på pulpan

Circumferent morfologi

* Bevara facioproximala och linguoproximala hörnen

[Symbol] totala ytan blir större jmf. med kantiga hörn

[Symbol] skapar motstånd mot roterande krafter horisontellt

Preparationsgränsens placering

* Supragingivalt – ger insyn + om estetik tillåter (beakta high smile line och om pat har kort överläpp)
* Subgingivalt – vid rotkaries, fyllningar cervikalt och för att förbättra retention (öka höjden)
* Sträva efter supragingivalt, lättare med insyn och för pat att hålla rent

Vad händer om vi har dålig passform/anslutning av kronan?

* Sekundärkaries vid marginalen
* Gingivit (plack ansamlas vid marginalen)
* Missfärgningar
* Endodontiska problem – blottlagt dentin + karies

Modifierad chamfer-design kan behövas i specialfall

* Vid cervikala skador/fyllningar eller vid retentionsproblem kan man ha metallkantsavslutning, ger:
* Bättre form – lättare att göra metall där än porslin
* Bättre anslutning
* Hygienisk formgivning

4. TILLSLUTNING
Precision

* Kron/broprotetik = passform, preparationsytorna på tanden och kronans inre ytor överensstämmer

* Kronan passar bra och sluter an
* Kantprecision = passform vid preparationsgränsen, kanske det viktigaste pga risk för sekundärkaries

Hur kan vi kolla att vi har bra kantprecision?

* Ta avtryck (alginat) och se om det är tjockt på något ställe [Symbol] dålig kantprecision där
* Syns i bästa fall approximalt på röntgen eftersom det är summationsbild (bucco-lingualt vet vi inte)
* Sondera gränsen – om sonden försvinner under är passformen dålig

Krav på kantanslutning

* Ingen cementskarv – blir fult
* Jämn övergång mellan tand och krona vid sondering – motverka plack och karies
* Inget underskott – blottlagt dentin [Symbol] risk för pulpabesvär
* Röntgenkontroll ska vara ua approximalt

Passformen ska vara bra hos
* Metallkonstruktion – provar göt innan tandtek gör porslin, finns lagom plats för porslinet?
* Cementerad konstruktion – kläm, glid och löspassning

Passformen påverkas av

* Preparation (se ovan)
* Avtrycksmaterial och sked – stadig sked så det inte formförändas vid stelning
* Teknik/scanning – spreja pulver på prep för att skanna av bra, tydlig prepgräns så det scannas bra
* Framställningsteknik – vaxning, inbäddning, gjutning av tandtek , fräsning-sintring-3D-printing

* Cementering – hur vi fått dit konstruktionen

Krav på preparationen – vi kan påverka detta mycket

* Inga underskär (se bild) – teknikern kan inte fylla ut hålrummet [Symbol] dålig passform
* Utrymme för material – hållfasthet, estetik, vara lätt att hålla ren
* Jämna preparationsytor
* Tydlig preparationsgräns
* Goda retentionsegenskaper – konvergensvinkel och höjd

METALLKERAMISKA KRONOR (MK-KRONOR, MBP=METALLBUNDET PORSLIN)

* Metallstomme (guld/koboltkrom/titan) med (fältspats)porslin på
* Porslinet är ett sinterporslin på fältspatsbas (mer om detta på materiallära)
* Sintrar porslin (blandar pulver+vätska) [Symbol] lägger på metallytan [Symbol] in i ugn [Symbol] bränns fast på metall
* Porslinet i sig är svagt men blir starkt efter det binds till metallen
* Högädla guldlegeringar = metallblandningar med platina och palladium
* Lågädla mk-legeringar = silver-palladium
* Oädla mk-legeringar = koboltkrom, titan, nickel-krom (används inte pga nickelallergi)
* Lingual- och approximalytor kan vara täckta av metall (inget porslin) – syns ändå inte
* Palatinalt på incisiv (tuberculum) – bruxism [Symbol] gör så bitning är mot tåligare metall ist för porslin

Vad är det som gör att porslin binder till metall? (tentafråga)

1. Mekaniskt (ytråhet) – rå metallyta med små hålrum som porslin kan flyta in och binda till
2. Kemiskt – viktigast, oxidbindning. Behandlar metall [Symbol] får ett oxidskikt som man bygger porslin på
3. Kompression – tryck

* Metallen har större termisk utvidgningskoefficient (TEK) än porslinet

[Symbol] metallen utvidgar sig mer än porslin när det värms upp [Symbol] bildas tryck mot porslinet

Konstruktionsprinciper vid mk-kronor

1. Metallstommen ska vara så stabilt att det inte sviktar

– ger bra stöd till porslinet

2. Porslinet ska vara helt stött av metallen

– annars risk för porslinsfrakturer

Randvulstfraktur om det bara är porslin hela vägen ner

3. Metallen ska inte ha vassa kanter, hörn eller underskär

– mjukt avrundad i sin form (likt fyllningar)

och utformas så porslinet kan vara jämntjockt överallt (annars sprickbildning i fissurer)

4. Metall-porslinsövergångar ska inte ligga i belastade områden

– inte bita på övergången

5. Metall-porslingsövergångar ska inte bestå av tunna porslins- eller metallkanter – porslin ansluter helt runt konstruktionen eller

så har vi tillräckligt stor metallkantsavslutning

**Två olika typer av metallkeramiksfrakturer (ofta kombination av båda)**

1. Kohesionsfraktur – fraktur i porslinet
2. Adhesionsfraktur – porslin släpper från metallen och blottar metallen

Prognos för mk-kronor vs komposit-kronor (c-kronor)

* 5-årsöverlevnad [Symbol] mk-kronor 93% | 70 % c-kronor
* C-kronor överlevde oftare hos kvinnor än hos män pga mindre bitkraft
* C-kronor går fortare att göra, är billigare och därför görs de ändå idag
* Men C-kronor kräver mkt underhåll + sämre överlevnad [Symbol] ökad kostnad på lång sikt