4.3. Education and training

## **EDUCATIE SI FORMARE PROFESIONALA**

 Problema **formarii si educarii profesionale** este de mare actualitate in conditiile societatii moderne. Tanarul trebuie sa fie pregatit nu pentru a face fata numai unei anumite profesiuni, ci pentru intreaga sa cariera profesionala in mecanismul schimbarilor care se vor produce „Educarea cariereireclama o muncaeducativa sustinuta, pe temeiul unei pregatiri temeinice teoretice si practice. Prin **formare profesionala** se in*t*elege „devenirea individului datorata celor mai diverse influente si actiunicare marcheza personalitatea sub unghiul de incidenta cu activitatea profesionala.                                         Prin **educatie profesionala** se intelege orice forma de pregatire sau perfectionare in vederea unei activitati profesionale, care cuprinde insusirea cunostintelor teoretice, formarea deprinderilor, priceperilor si transmiterea valorilor etice si de comportament social necesare unei asemenea activitati. Esenta educatiei profesionale consta in „formarea unui orizont cultural si tehnologic cu privire la o anumita profesiune, concomitent cu dezvoltarea unor capacitati, priceperi si deprinderi necesare exercitarii ei*.*

   **Educatia tehnologica** formeaza elevii pentru actiune, pentru a fi apti sa explice cunoasterea stiintifica in actiune. Ea este legata de educatia intelectuala (educatia prin si pentru stiinta), deoarece tehnologia este o dimensiune a cunoasterii stiintifice, dimensiunea sa praxiologica. Continutul educatiei tehnologice este constituit din notiunile, principiile, legile si teoriile stiintifice fundamentale, ordonate din punctul de vedere al aplicabilitatii lor. O temeinica educatie tehnologica constituie platforma pentru educatia profesionala. **Educatia politehnica** vizeaza pregatirea profesionala pentru tehnica in calitate de domeniu distinct al activitatii umane.       Educaţie şi formare 2020 (ET 2020) este un nou cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educaţiei şi formării profesionale, creat pe baza predecesorului său, programul de lucru „Educaţie şi formare 2010” (ET 2010). Acest cadru prevede obiective strategice comune pentru statele membre, inclusiv un set de principii pentru atingerea acestor obiective, precum şi metode de lucru comune cu domenii prioritare pentru fiecare ciclu de lucru periodic. **Obiectivele educatiei profesionale**  **a) Un obiectiv cognitiv**. Dobandirea de cunostinte profesionale de specialitate (cultura tehnica generala si cultura tehnica de specialitate) pornita de la o educatie politehnica si care sa asigure o pregatire de specialitate de profil larg, evitandu-se pregatirea de specialitate ingusta, pentru a oferi profesionistului posibilitati de adaptare la schimbari si mutatii in stiinta si tehnica, in productie si profesiuni.  **b) Un obiectiv psihomotoriu-practic**. Formarea unor abilitati (deprinderi) practice de specialitate de profil larg, in sistem de policalificare, care sa asigure exercitarea unei profesii cu randament, dar si posibilitatea de adaptare la schimbarile (mutatiile) produse in stiinta si tehnica, in productie si profesii, specializarea realizandu-se (adancindu-se) dupa absolvirea scolii sau facultatii, in productie, management etc. - dupa caz, corespunzator calificarii profesionale -muncitori, tehnicieni, specialisti.Desigur, acest obiectiv formativ-psihomotoriu (practic) trebuie sa fie asigurat de laboratoare si ateliere didactice corespunzatoare cerintelor contemporane, ca si de o practica de specialitate in unitatile de profil-productive, de cercetare, proiectare etc.                                          **c) Formarea si dezvoltarea capacitatilor si aptitudinilor profesionale** - imaginatia si gandirea tehnica, artistica, economica etc. - dupa caz, cunoscan-du-se ca, in viitor, rolul si aprecierea deosebita le vor avea inventatorii, creatorii in domeniu.                                                                                                                   **d) Formarea si dezvoltarea dragostei fata de profesia aleasa**. Omul este creatorul muncii si nu instrumentul ei, munca pe care s-o faca din (cu) placere si nu din constrangere, aceasta ca o conditie importanta a succesului sau profesional, a indeplinirii nazuintelor sale personale, dar si ale societatii in care traieste. Nu poti obtine rezultate valoroase, in mod constant, fara dragoste de profesie.

    Aceasta presupune o apreciere corecta a muncii tale si a celorlalti, un spirit de lupta impotriva neajunsurilor, a rutinii, a plafonarii, un spirit de cooperare si intrajutorare, admitand competitia si evaluarea corecta a rezultatelor ei, evitand insusirea a ceea ce nu-ti apartine, nedreptatindu-i pe altii. Sa castigi mult, dar prin munca si pe cai cinstite. Sa lupti pentru inlaturarea infractiunii profesionale, furturilor din avutul individual si public.                                       **f) Educatia economico-profesionala**, mai ales pentru profesiunile practice, dar nu numai pentru ele, pentru a obtine mult si bun, cu cheltuieli cat mai putine, conditie a progresului material si spiritual.                                                                                                                         **g) Educatie manageriala -** formarea capacitatii de a conduce colective, ateliere, intreprinderi etc, capacitate de a lucra cu oamenii si de a rezolva problemele in mod democratic, etic, economic si eficient.     **h) insusirea limbajului informational** corespunzator folosirii calculatoarelor si internetului in activitatea profesionala.

**Principii**

  Este prevăzut şi un set de principii care ar trebui respectate în demersurile pentru îndeplinirea obiectivelor menţionate mai sus. Aici este inclusă punerea în aplicare cooperării europene în domeniul educaţiei şi formării dintr-o perspectivă a învăţării pe tot parcursul vieţii, prin care să se utilizeze mai eficient metoda deschisă de coordonare (MDC) şi să se dezvolte sinergii între diferitele sectoare implicate. Cooperarea europeană în domeniul educaţiei şi formării ar trebui să aibă un caracter transsectorial şi transparent, implicând astfel domeniile de politici înrudite şi toate părţile interesate relevante. Rezultatele cooperării ar trebui să fie difuzate şi evaluate periodic. De asemenea, ar trebui să se aibă în vedere sporirea compatibilităţii cu procesele de la Copenhaga şi Bologna (obiectivul principal al Procesului de la Bologna este acela de a crea un spatiu european al invatamantului superior, bazat pe cooperare internationala si schimburi academice) şi consolidarea dialogului şi a cooperării cu ţările terţe şi cu organizaţiile internaţionale.                                                                                       În scopul de a avea metode de lucru eficiente şi flexibile pentru cooperarea europeană în domeniul educaţiei şi formării, cadrul prevede o serie de cicluri de lucru până în 2020, primul dintre ele cuprinzând perioada 2009-2011. Pentru fiecare ciclu se adoptă mai multe domenii prioritare, pe baza obiectivelor strategice menţionate anterior. Cooperarea ar trebui să se desfăşoare prin iniţiative de învăţare reciprocă, pentru care să se stabilească mandate clare, termene şi rezultate planificate. Rezultatele cooperării vor fi difuzate pe larg în rândul factorilor politici şi al părţilor interesate, pentru a spori vizibilitatea şi impactul. La sfârşitul fiecărui ciclu ar trebui redactat un raport comun Consiliu-Comisie, care va contribui şi la stabilirea domeniilor prioritare pentru ciclul următor. Împreună cu statele membre, Comisia va monitoriza cooperarea în domeniul educaţiei şi formării.Statele membre ar trebui să coopereze folosind MDC, pentru a dezvolta cooperarea europeană în domeniul educaţiei şi formării pe baza obiectivelor strategice, a principiilor şi a metodelor de lucru menţionate anterior. În acelaşi timp, statele membre ar trebui să adopte măsuri la nivel naţional pentru realizarea obiectivelor strategice, precum şi pentru a contribui la atingerea criteriilor de referinţă europene.Comisia este invitată să sprijine cooperarea dintre statele membre, să evalueze progresele realizate cu privire la obiective şi la criteriile de referinţă, precum şi să continue dezvoltarea criteriilor de referinţă pentru mobilitate, ocuparea forţei de muncă şi învăţarea limbilor.                                          De asemenea, Comisia, împreună cu statele membre, ar trebui să analizeze modalităţile de armonizare cu ET 2020 a cadrului coerent de indicatori şi criterii de referinţă pe baza programului de lucru al ET 2010.