Перший Гетьманат (СПХ)

**Пеpший Гетьманат** (також **Військо Запорізьке**, **Україна** або **Русь**) - держава створена Богданом Хмельницьким після перемоги над Річчу Посполитою.

## Історія

### Хмельниччина

1648-го року Богдан Хмельницький очоливши військо запорізьких козаків та уклавши союз із Кримським Ханством бочав повстання. Він завдав польському війську серйозних поразок під Жовтими Водами, Корсунем, Берестечком. Повстання підхопили селяни на тогочасних українських та білоруських етнічних тереторіях. На українські та південно білоруські землі Хмельницький послав кохацьких отаманів які очолели селянські війська. Після облоги Львову яка закічилася відкупом оточених Гетьман зрозумів що брати фортеці його втомлене військо не зможе, тож він оменув укріплені міста такі як Замостя, Перемешель чи Люблін і пішов до Варшави. Він не збирався брати місто а лише змусити сейм погодитися на будь-які умови. Тоді ж у Польщі помер Король Владислав IV і шляхта готувалася до виборів нового Короля.

#### Перемир'я

20 листопада 1648 року у містечку Стежиця (Сандомирське Воєводство) було укладено перемир'я між Річчу Посполитою і повстанцями. За результатом угоди сторони домовилися лише про припинення бойових дій. Шляхта тікала із захоплених повстанцями регіонів, лише польські війська у Львові, Луцьку та Кам'янеці-Подільському відмовилися здатися. Хмельницький навіть міг впливати на вибори Короля Речі Посполитої, але Гетьман не знайшов достатньо лояльного кандедата тож погодився із кандедатурою Яна Казимира.

#### Поновлення конфлікту

Переговори були преречені на провал адже у Львові, Кам'янці-Подільському та Луцьку знаходилися війська тих шляхтичів чиї землі знаходилися на тереторії України і вони відмовлялися здаватися. Тому на прикінці травня козацько-кримське військо на чолі із Хмельницьким та кримським ханом Іслам III Гераєм вирушило на захід щоб змусити поляків остаточно погодитися на їхні умови, польське військо на чолі із Адамом Фірлеєм рушило їм на зустріч, тоді ж литовське військо на чолі із Янушем Радзевілом фактично вигнало козацькі війська із тереторій Великого Князівства Литовського та становив пряму загрозу Києву та на щастя для Богдана Хмельницького його військо було втомлене тож він зупинив свій похід. Військо Адама Фірлея кількісно поступалося козацько-кримському тож поляки розбили табір біля Почаїва (місто на Волині) готуючись до оборони. Козацькі війська поновили облогу Львова, Луцька та Кам'янця-Подільського, а основне козацько-кримське військо оточило польський табір під Почаївим. На допомогу оточеним вирушело ще одне польське військо на чолі із самим Яном Казимиром. Проте це військо зазнало нищівної поразки у битві під Бородами, а сам Король потрапив у козацький полон. Казимир опинившись у безвиході погодився підписати Бородинську угоду за якою польські війська виходили з Львову, Луцьку та Кам'янець-Подільську, та значно збільшувався реєстер. Також поляки заплатили значний викуп кримцям.

### Зовнішня політика Хмельницького

#### Молдавське Князівство

У 1650 році Богдан Хмельницький разом і кримцями вторгся у Молдавське Князівство. Гетьман хотів засватати доньку молдавського господаря Василе Лупу Розанду за свого сина Тиміша Хмельницького, а також змусити Молдову перейти на сторону Гетьманату у випадку майбутьних конфліктів з Річчу Посполитою (до того Молдова симпатизувала полякам). Також цей шлюб мав зробити Хмельницьких повноцінною монархічною династією, а також померитися з досить сильним суперником - Янушем Радзевілом який був одружений на іншій донці Василе Лупу. Коли козацько-кримське військо вторгнулось до Молдови Василе Лупу втік із столиці (Ясси) і через деякий час погодився заручити свою доньку із Тимішем а також заплатити викуп кримцям.

У 1651 році поляки спробували повернути Україну під свій контроль, Польський Король оголосив "посополите рушення" (мобілізацію шляхти), але через невдалу облоги Львову та неприязнь місцевого населення шляхтичі покинули військо а коронні війська зазнали поразки під Любаром і відступили.

У 1652 році нарешті відбулося весілля між Тимішом Хмельницьким та Розанди Лупу. Його зіграли у Яссах столиці Молдавського Князівства.

#### Молдавський похід

У 1653 році Василе Лупу скинули із пристолу заколотники на чолі із Стефаном Георгіцу. Козацьке військо під керівництвом Тиміша Хмельницького вирушило на допогу союзнику розгромивши Стефана Георгіцу та повернувши трон Василе Лупу.

Після цього у Яссах пройшли переговори між Янушем Радзевілом та Богданом Хмельницьким на яких Молдавія виступала посереднецою. За результатом переговорів Литовський Гетьман погодився відвести свої війська з-під кордону з Україною а також по обіцяв не підтримати Польського Короля у випадку поновлення бойових дій.

#### Раднотська коаліція

##### Захоплення Польщі

У 1655 році Богдан Хмельницький уклав із Трансельванією, Швецією, Курфюрством Брандербурзьким та Гетьманом Литовським Янушем Радзевілом Раднотську антипольську коаліції. Також до коаліції доєдналася Молдова а Кримський Хан прислав на допомогу невеличке військо. У Львові об'єдналися та готувалися йти на Варшаву козацьке, молдавське, трансельванське та кримське війська. Тим часом на північному кордоні Речі Посполитої теж не спокійно - шведи захопили васальне до Польщі Герцорство Курляндії і Земгалії. Тоді ж Януш Радзевіл проголосив незалежність Литви від Польщі та за підтримки козацьких загонів до яких часто доєднувались місцеві житилі (як правило білоруси) взяв під контроль більшу частину Великого Князівства Литовського. Тим часом об'єднане військо під керівництвом Богдана Хмельницького вирушило із Львову на Варшаву розбивши Коронне Військо та взявши в облогу Люблін. Тоді ж Януш Радзевіл захопив Берест-Литовський а шведське військо взяло Данциг. Фрідріх Вільгельм І - одночасно Курфюр Бранденбурзький та Герцох Пруський збирає війська двох держав та теж атакує Річ Посполиту. Після взяття Хмельницьким Любліну до об'єднаного війська приїдналося ще й литовське після чого спільними силами військ трансельванського князя Георгія Ракоці, Гетьмана Богдана Хмельницького, гетьмана Литовського Януша Радзивіла, очільника кримського війська Тугай-Бея та кондувача силами Молдавського Князівства Тиміша Хмельницького було взято Варшаву.

Після падіння столиці Ян Казимир тікає спочатку до Кракова а потім до Австрії, а у Варшаві сейм вимушиний обрати королем князя Георгія Ракоці (обрання Ракоці королем Польщі було умовою його приїднання до Раднотської коаліції). Георгій Ракоці відразуж виконує вимоги своїх союзників по коаліції відмовляючись від титулів Великого князя Литовського та Руського на користь Януша Радзивіла та Богдана Хмельницького відповідно. Також новий король дав незалежність Герцорству Пруському та передав Швеції Герцорство Курляндії і Земгалії. Натомість члени коаліції гарантували Георгію Ракоці збереження влади.

Протягом 1656-57 років у Польщі спалахували повстання шляхти утім союзникам вдавалося їх придушувати.

### Тиміш Хмельницький та Іван Виговський

У 1657 році Богдан Хмельницький помер але встиг оголосити себе монархом - Великим князем Руським. Князем Хмельницького відразу визнали його союзники по коаліції. Попри це Великий князь розумів що після його смерті козаки могтимуть не визнати владу його сина, тож він звернувся до козацької ради та просив їх вибрати нового Великого князя Руського. Козацька старшина воліла вибрати гетьмана а не князя але авторетет Богдана зіграв совою роль тож як компроміс його старшого сина Тиміша Хмельницького обрали гетьманом але із стасусом монарха. Також великий вплив отримав генеральний писар Іван Виговський.

На молодого гетьмана відразу звалилось багато проблем - перша з них це атака Данії на союзника Гетьманата Швецію. Також із коаліції вийшла Прусія яка оголосила про свій неітралітет. Це залишило північ Польщі без військ Радноської Коаліції і там майже відразу спалахнуло повстання шляхти начолі із Яремою Вишнивецьким. В Данциг вернувся Ян Казимир після чого на Варшаву пішли об'єднані сили шляхти. Коронне військо перейшло на бік повстанців а Юрій Ракоці втік із Варшави в Люблін. Львівському полку та Молдавським військам вдалося придушити повстання в Кракові але Варшаву сили Яна Казимира таки зайняли. Почалися бої у Сандомирському, Варшавському та Люблінському воєводствах але вони не пренсли жодній із сторін серйозної перемоги. Тому виснажені війська обох сторін припинили актавні бої обмежуючись невеличкими зіткниннями. Через це Ян Казимир вирішив укласти на противагу антипольській коаліції антишведську. У нову коаліцію увійшли такі країни як Данія (яка вже воювала із Швецією), Московія та сама Польща. Це врятувало Яна Казимира адже тепер більшу частину сил Тиміш Хмельницький вимушений був відправити на схід. Але поляки були вимушені пообіцяти Московії передати всі польські тереторії які Москва контролювала до Смути, і також обрати московського царя королем Польщі після смерті Яна Казимира.

Московські війська спочатку атакували Литву. Велика частина литовської шляхти була пропольською тож повстала проти Радзевіла. Здавалося що капітуляція Литви не менеча а це ставило під загрозу існування Гетьманату адеже наступ одночасно з сходу, заходу і півночі було витримати важко. Тому Тиміш відправив на допомогу Радзивілу 3 козацьких полки але це тільки сповільнило московських загарбників. Утім саме тоді гетьману і генеральному писару вдалося відновити союз з Кримом і кримсько-козацьке військо атакувало Московію та розгромило московитів під Конотопом і почало наступ на Москву. Для захисту столиці цар Московії Олексій Михайлович вивів війська із тереторій ВКЛ і кпід вів їх до Москви. Та навіть так встояти проти козацько-кримського війська було мало шансів тож цар пішов на хитрість. Московські опсли вмовили запорожців яким давно не подобався союз із Кримом та монархічні нахили Чегеринської влади напасти на Крим що і сталося під проводом Івана Сірка. Розгніваний кримський хан відвів війська для захисту влісної тереторії. Тепер перевагу отримали московити до того ж у козацького війська яке вже зайшло в глибокі тили Московії почалися проблеми з постачанням. Без підтримки кримської кінноти козаки із втратами відступали а до оборони тепер готувався Тиміш Хмельницький.