Käkkirurgi - seminarium 1

## **TP5DIP - Käkkirurgi – klinik – Riskbedömning 18/2**

* Tittar på patienten som helhet, lämnar munhålan lite.
* Grunden för riskbedömning är anamnes och status – färskvara!
* Kan inte alltid vara säker på att pat berättar allt för oss. Döljer vissa saker.
* Var därför observant i kontakt med pat - använd ögon och öron.

Varför är det så viktigt med anamnes?

* För att vårdkedjan ska funka. Terapiplanen följer ett schema. Tillkommer det nya mediciner kan det påverka terapiplanen.
* Risk att drabbas av allmänsjukdomar ökar för varje levnadsår.
* Om en äldre inte besöker tandvård på ett tag kan det därför hänt saker sen sist.
* Äldres hälsa förändras snabbare än hos unga individer.
* Ställ alltid frågan ”om du varit frisk sen sist?” . Journalför också, även om pat är frisk ”allmän anamnes ua”.

Varför är det så viktigt med status?

* Inte lika beroende av ålder som anamnes. Kan förändras fortare, exempelvis en infektion.
* Annat exempel att man lagt täckförband som pat råkat bita av och påverka terapiplanen.

Vad berättar egentligen pat utan att använda sig av ord? Observera och lyssna!

1. Överviktig patient (fetma) – högt blodtryck, diabetes, hjärtkärlsjukdom, metabolt syndrom?

* ”Har du regelbunden läkarkontakt?”
* Om pat svarar ja – kan lita mer på svaret.
* Om pat blånekar – var lite mer skeptisk, skicka kanske pat för allmän hälsokontroll.

1. Underivktig patient (anorektiker) – kan leda till försämrad läkningsförmåga om man ska extrahera visdomstand pga näringsbrist. Nedsatt immunförsvar. Erosionsproblematik.

* Vad sysselsätter du dig med på dagarna? Läker dina såg långsamt? Blir du oftast förkyld?

1. Pat med lungsjukdomar – astamatiker och KOL. Lyssna!

* Astmatiker: kan få anfall av ansträngning, allergi och stress. Samtliga situationer kan inträffa vid behandling. Viktigt att pat har med sig sin medicin in i behandlingsrummet, vid akut anfall.
* KOL: status varierar väldigt mycket. Perioder med både bra andning (12-15 andetag/min) och sämre (flåsar, 30 andetag/min).

Om pat är dålig, avstå från behandling eller skicka till sjukhustandvård. Behandla sittandes.
* Lungödem: ”rosslande lungor”, blodet pressas ut i alveoler, lungcirkulationen kollapsar, pat kvävs av sitt eget blod inom minuter. Ring 112, hämta syrgasmask.

1. Pat med tidigare hjärtinfarkt – illamående, stickande känsla i vänster arm och underkäke, kräkningar, medvetslös i värsta fall.
2. Pat med demens

* Särskilt om demensen är under utveckling och inte diagnosticerad ännu.
* Högriskpat.
* Ju längre tid som går, ju längre blir perioderna då pat är mentalt frånvarande.
* Var observant på tecken om demens – verifiera uppgifterna som pat ger en vid anamnes, ex mha nära släkting, vårdcentral, behandlingshem.
* Pat med demens upprepar sig ofta under en kort tid.

Preoperativ bedömning – varför görs den?

Syfte 1

* Indikationer för operation eller annat planerat ingrepp som belastar pat – måste vi göra behandlingen nu? Kan vi avvakta istället?
* Pats möjlighet att klara av ingreppet.

Syfte 2
* Anamnes och status – ffa vitala funktioner.
* Optimera förutsättningarna – utsätt inte pat för alltför stor risk.
* Info till och samråd med pat – viktigt att berätta för pat varför vi tar vårt beslut.

* Beslut om strategi för anestesi, sedering, operation och postoperativ fas
* Ordination av premedicinering och typ av anestesi ska dokumenteras skriftligt
* Vi som tandläkare ska kontrollera att patienten tar sin medicin, att det är rätt medicin, styrka etc. Utskrivningen görs på ens egen legitimation. Be därför tandsköterskan att visa er påsen med medicinen som pat ska få, dess styrka och hur den ska tas innan.

Patientsynpunkter
* Alternativ till operation/ingrepp – finns andra behandlingsmöjligheter som är bättre?
* Risk
* Vinst
* Påverkan av livskvalitet

Att tänka på

* Aktuella infektioner – ta hand om dessa innan ens egna behandling utförs. Både lokalt (oralt) och regionalt (övre luftvägsinfektioner).
* Hjärtsjuka pat
* Angina pectoris
* Hypertoni – ska vara under kontroll innan behandling
* Klaffproblematik – kontakt läkare innan behandling och se om pat behöver profylaktisk antibiotika (individuell indikation).
* Flimmer
* Lungsjuka pat.
* Reumatoid artrit (RA) – nedsatt mobilitet i nacken vid behandling, svårt att fälla bak – ”har du sjukdomen på nacken?”. Läkemedel – cytostatika används vid grav RA -> nedsatt immunförsvar, infektionskänsliga.
* Diabetes – ökad infektionsbenägenhet. Försämrad läkningsförmåga eftersom man tappar blodcirkulationen i perifera kroppsdelar. Behandlingen ska utföras map kost och insulin – exempelvis inte klockan 8 på morgonen när patientens insulinhalt i blodet är väldigt låg (kan då svimma).