Dánia-Norvégia

Dánia-Norvégia egy észak-európai monarchia, élén a királlyal. Uralkodója Henrik Axelsen. Henrik egyaránt támaszkodik a norvég és a dán rendekre.Mindkét rendre erőteljesen támaszkodik, hisz hatalmát nekik köszönheti.

## Történelme

1475-ben szétesett a Kalmár Unió. A birodalom több részre szakadt. Északon létre jött a Svea Rike,keletre a Balti Köztársaság. Dán félsziget illetve a skandináv-félsziget délebbi területein. A dán-norvég unió állama Dánia-Norvégia 1495-ben jött létre . A régi új ország első királya Bo Jensen volt. Rendkívül erőszakos politikát folytatott a belpolitika terén. Az országot uralkodása 14 éve alatt folyamatos kivégzések, állandóan kivetett hadiadók, illetve a jobbágyságot sújtó szinte elviselhetetlen terhek jellemezték. Ő úgy vélte, hogy a rendet csak így lehet helyreállítani az ország területén belül. A nép gyűlölte őt, a véres uralkodás ellenére, folyamatosak voltak a paraszfelkelések melyekhez olykor csatlakoztak nemesi felkelők is. Épphogy leverte a 10. felkelést Bo, 1507-ben megtámadta az országot Svea Rike, aki könnyed győzelemet aratott déli szomszédja felett. A béke értelmében az állam északi határa még délebbre került. A vereség hatására az őt eddig támogató nemesség is fellázadt ellene így végül legyőzték, és végül kivégezték. Utódja nem révén a Jensen-dinasztia ki is halt.

Ezután a nemesi tanács hosszú tárgyalás után végül a végső felkelés hadvezérét Harald Haraldson választották királynak. Uralkodása elején már konfliktusba keveredett a skótokkak kikkel 1511-től 1514-ig háborúzott, mely norvég-dán vereséggel végződött, végül fia III. Harald Haraldson kötött békét. Uralkodása rendkívül rövid ideig uralkodott, hisz 1515 kora tavaszán elhunyt örökös nélkül. 1515 nyarán választotta meg a nemesi tanács Henrik Axelsent. Az Axelsen dinasztiának ekkor is már rendkívüli befolyása volt a királyságban Az uralkodót az oslói püspök koronázott meg, Uralma első éveiben eldöntötte, hogy a romos városokat, falvakat újjáépíteti. Ez rendkívül jól halad. A legelső intézkedései között szerepelt, az elődei által kiszabott népet megnyomorító adók rendkívüli csökkentése. A fővárost biztonsági okokból Veljébe helyezte át. Országa minden téren el van maradva a kontinens több országától, ezt is igyekszikhelyrehozni. Továbbá a viking hagyományokat éleszti újjá a nép körében természetesen a kor szellemének megfelelően.

## Családtörténet

Az Axelsen család győkerei még a viking korszakba nyúlnak vissza. Az ősei többször viseltek hadat az angolszász királyságok ellen,sikerrel. A fosztogató korszak végeztével a család letelepedett Koppenhága mellett 1050 körül. Fő birtokaik ma is itt találhatóak. Mélyen vallásos család révén a hagyomány szerint a második fiúgyermeket kolostorba küldik, hogy pap lehessen. A familia régi vágya, hogy egyszer közülük valaki bíboros legyen. Ez úgy túnik, hogy most 1517-ben valóra válik. De a család 500 év alatt sem felette el ősei viking múltját. Immár csak a hagyományoknál maradva, az erőszakosságot és a vallási dolgokat csak és kizárolag hagyományként felevenítve többször tartott úgynevezett viking tornákat amire a nemesség az ország minden pontjáról. Létrehozva ezzel a "viking lovagi tornát". Henrik ezt a hagyománykört probálta meg immár mindenkivel megismertetni, ami hatalmas sikert aratott.

Henriknek 1 lánytestvére van(Dániai Margit), 3 fiútestvére,(Tobias, Thor, Viktor), 2 fia van(Ejvind, Valdemar) 1,leánygyermeke Viktoria. Felesége, Helena.

Fontos személy még a családban Amanda, ki Viktor lánygyermeke, aki hamarosan Ditlev felesége lesz.

Henrik lánytestvére, Dániai Margit 1502. április 10.-én összeházasodott a jelenlegi német választott királlyal, I. Joachim Nesztórral.

## Területi felosztás

Dánia-Norvégia 3 része tagolódik. A legfonotosabb természetesen a Koppenhága és a tőle nyugatra elterülő sziget. A másik nagy területi egység a Dán-félsziget vagy másnéven Jylland avagy Jüttland. A harmadik területi egység a megmaradt norvég területeket öleli fel.

## Belpolitikája

A király a nemesekkel együttmöködve kormányoz. Mindkettő nemességel jó viszonyt ápol. Legföbb döntéshozó testület a királyi tanács. Ebben a tanácsban összesen 10 nemes foglal helyet. 5 dán illetve 5 norvég nemes. A következő testület a püspöki testület, melyben szintén 5-5 dán és norvég püspök foglal helyet, plusz 1 hely fenn van tartva arra esetre ha bíborosa lenne az országnak. Ez a tesület azt a célt szolgálja ,hogy itt vitassanak meg minden vallást érintő kérdést illetve itt történik minden évben a püspökségek éves történéseinek bevételeinek közlése is. A harmadik testület, a kalmári testület, amely a kereskedelmi ügyeket tárgyalja meg. Itt dől el,hogy egyes országokkal létre jöjjön-e bármifajta kereskedelem, illetve itt döntenek az esetleges bojkottról, blokádról.További belpolitikája, az ország bővelkedik mezőgazdasági illetve aranylelőhelyekből. Nyersanyagból viszont rendkívül kis területtel rendelkezik,így ebből bevitelre szorul. De az élet minden területén van elmaradás, így Henrik, célul tűzte ki,hogy a népe jóléte melett a gazdaság is helyreálljon és a termésbőség illetve az aranybányákból egy virágzó országot hozzon létre.

## Külpolitikája

Henrik nem titkolt szándéka az, hogy az elődei által elvesztett területeket ismét birtokolja, és nagy álma, hogy az egykori Kalmár Unió területét uralja. Ezért ő mindent megfog tenni. Más országokkal békés vagy akár baráti viszonyt próbál kialakítani. Szívesen osztja meg másokkal aranyát, élemiszerét. Diplomáciájában egyszerre érezhető egy kis viking virtus, de azokat az országok, uralkodók kik közel állnak hozzá rendkivűl barátságos és hálás.