Græsk mytologi

## Zeus og Heras fighte

En af hovedkonflikterne i græsk mytologi er den ægteskablige fighte mellem olympernes konge Zeus og hustruen Hera. Zeus, en af de mest lystfulde guder overhoved, har et utal af elskerinder, som han har gjort kur til i alverdens adskillelser: Tyrer, svaner, satyrer, dødelige mænd og sågar også et gyldent bad. Hera, der er en uhyre jaloux og hævngerrig kvinde, ser dog ikke blot til, mens Zeus har den ene affære efter den anden. Hun forfølger nådesløst hans elskerinder og deres børn, og hun har flere gange forsøgt at slå dem ihjel (se helten Herakles og gudetvillingerne Apollon og Artemis).

## Helte og heltinder

De græske myter er fulde af inspirerende individer, som besidder store evner og talenter som kommer dem til gode i myterne f.eks. har Achilles mod, Herakles styrke, Odysseus intelligens og Oedipus udholdenhed.

En klassisk helt er på alle måder en vinder: Han tager på storslåede missioner, overvinder farer, frier verden fra uhyrer og uromagere og vinder imod alle odds. Helten er dog hverken usårlig eller udødelig, selvom han som oftest bliver hjulpet – eller nogle gange hindret – af guderne selv.

Græsk mytologi i særdeleshed er rig på helte og heltinder af alle støbninger. Odysseus og Theseus er helte fra fredelige tider, mens Achilles og Hektor er krigshelte. Herakles og Perseus er positive og udadvente helte. Man kan dog også være en helt pga. sine holdninger og ikke sine handlinger, som Oedipus, Antigone eller Hektor, der indtil det sidste stod fast trods deres håbløse skæbne og uundgåelige nederlag.

### Herakles

Herakles, der er bedst kendt for sin enorme styrke, hjalp hele sit liv guder og mennesker med at bekæmpe monstre og skurke. Han blev tilbedt som både en helt og en gud – set som en beskytter, helt for styrke og gud for gymnasterne. I kunsten optræder han som et ideal for den mandlige styrke med kæmpe muskler og et alvorligt udtryk.

### Perseus

Perseus formåede, med beskyttelse og vejledning af guderne, at dræbe Medusa, den dødelige af gorgonsøstrene, hvis blik kunne forstene. I sit spejlblanke skjold kunne Perseus undgå Medusas blik ved kun at se hendes spejlbillede, og dermed var han i stand til at hugge hovedet af hende, mens hun sov. Gemt af Hades' usynlighedshjelm fløj Perseus i sikkerhed med sine bevingede sandaler, som nymferne havde givet ham. Medusas hoved blev sat på Athenes brystplade – et paralyserende våben i kamp.

### Achilles

Achilles var en guddommelig helt trods sin aristokratiske baggrund. Som barn havde hans guddommelige mor, Thetis, forklædt ham som pige og gemt ham blandt Lycomedes døtre på øen Scyros, for at rede ham fra den trojanske krig. Da Odysseus kom til øen, forklædt som handelsmand, viste han døtrene smykker, kjoler og våben. Kun Achilles var ivrig for at nærme sig våbene, og det var da, at han indså sit sande køn og formål i livet. Han tog derfor med Odysseus til Troja.

### Jason

Jason, den hyldede kaptajn fra Argonauts, begav sig ud på et stort eventyr for at finde det gyldne skin, som hang fra grenen på et gammel egetræ i Ares' lund i Colchis. Det var lovprist af Aietes, Colchis’ konge, men med hjælp fra en eliksir fra troldkvinden Medea, Aietes’ datter, tryllede Jason den altseende drage, der vogtede det gyldne skin, i søvn.

## Orakler og profetier

I antikkens verden blev alle menneskers liv anset for at være skæbnesbestemt. Selv guderne er, til en vis grænse, underlagt skæbnen – dog er det Zeus, der ser til at skæbnen går sin gang. Da grækerne mente skæbnen kunne forudsiges, søgte de tit råd hos orakler angående alle mulige anliggender – personlige såvel som politiske. Det mest berømte er oraklet fra Delfi, hvor Apollon, profetiernes gud, taler gennem en præstinde. Fremtiden kan også spås gennem terningers udfald, brændte offergaver m.m.

**Drømme** er en anden type orakel, der nogle gange kan forudsige fremtiden og meget tit er inspireret af guderne, oftes for at guide en favorabel dødelig i nød, men disse kan til tider være misledende.

### Cassandra

Cassandra, den smukkeste af Priam og Hecuba's døtre, var en talentfuld men tragisk seer, hvis skæbne var at blive ignoreret. Hun modtog profetier fra Apollon, i bytte for løftet om sin kærlighed. Men da hun brød sit ord, straffede Apollon hende ved at sørge for, at hendes profetier, uanset hvor sande de end måtte være, altid ville blive ignoreret. Selvom hun forudså Troyas fald, levede Cassandra en isolerede, altseende og sorgfuld tilværelse.

## Litteratur

* Cotterell, Arthur & Rachel Storm, 2015, *The Encyclopedia og World Mythology*, Hermes House.

## Referencer

1. ↑ Cotterell (2015), s.22
2. ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Cotterell (2015), s.32.
3. ↑ 3,0 3,1 3,2 Cotterell (2015), s.33.
4. ↑ 4,0 4,1 4,2 Cotterell (2015), s.42.