Друга українсько-радянська-війна (СЖУ)

500 000

**Друга українсько-радянська війна** — частина Другого наступу на захід радянських військ. Невдала спроба встановити прорадянську владу в УНР.

## Передумови

17 листопада 1918 року у Москві було створено Тимчасовий робітничо-селянський уряд України, який назвав себе справжнім керівним органом УНР. До складу цього уряду входили переважно неукраїнці, очолив уряд П'ятаков. Таким же чином зробили й з Республікою війська Донського — створили Трудовий уряд донських козаків. Скориставшись занепадом економіки у Війську Донському, більшовики 18 листопада з Москви та околиць почали повномасштабний наступ на Військо Донське. Головним очільником армії був Й. Сталін. За три дні більшовикам вдалося окупувати майже усю територію Війська Донського. Україна тоді орієнтувалася на Антанту, а не на Центральні держави, як це було у Першій війні. З приводу цього за ініціятивою УНР, БНР, Веймарської республіки (яка досі зберігала активним договір про мир між РРФСР та його умови) та Фінляндії у Вільні (БНР) відбулася конференція, на якій були присутні представники вищезазначених держав, а також країни Балтії, Новгородська республіка, республіка Війська Донського, Польща, Ерзянська НР, Туркестанська НР, республіка Горців Кавказу, республіка Грузія, Вірменія та Азербайджанська республіка. Згодом був запрошений представник республіки Китай. На конференції прийняли рішення знову окупувати частину РРФСР, але уже азіяцьку, з чим погодився допомогти Китай.

## Розвиток подій

26 листопада більшовики увірвався до міста Мглин та захопили його, звідки пішли на стародубському напрямку. 28 листопада в УНР оголошено часткову мобілізацію на сході держави. 30 листопада більшовики захопили місто Ямпіль. 2 грудня була спроба піти на Глухів, але більшовики зазнала поразки ще на кордоні УНР від прикордонників та місцевої армії. У Мглин переїхав Тимчасовий робітничо-селянський уряд України, який УНР визнала нелегітимним. Натомість Володимир Ленін заявив, що даний уряд — "волевиявлення громадян України та українського народу, бажання його жити за радянським зразком". 7 грудня спроба більшовиків прорватися до Конотопу закінчилася поразкою. 10 грудня був узятий під контроль більшовиками Гострогозьк та навколишні населені пункти. 12 грудня відбулася атака на Новочеркаськ, під час якої більшовики на декілька днів захопили місто, але вже 17 грудня армія УНР разом із арміями Німеччини та донських козаків погнала більшовиків на території Всевеликого Війська Донського, а звідти до РРФСР. 21 грудня більшовиків перемогли під Стародубом та вигнали зі стародубщини. У місті Мглин було заарештовано більшість членів Селянського уряду за статтею «зазіхання на територіяльну цілісність УНР». За весь час деякі загони більшовиків встигли проникнути на Сумщині, звідки їх 22 грудня вигнали. Тим часом 15 грудня республіка Китай оголосила війну РРФСР. Окупація РРФСР закінчилася Ризьким договором.

## Наслідки

### Для УНР

Для УНР наслідки були лише хороші, за винятком того, що загинули кілька бійців та цивільних осіб. УНР нарешті втратила кордон із Росією, а за договір про кордон з республікою Війська Донського отримала частину його території. Окрім того, вдосконалили закон «про заборону створення більшовицьких військових та невійськових організацій на території УНР», а також ухвалили закони «про заборону пропаганди більшовицького та радянського режимів та їхньої символіки» (це стосувалося партії Леніна, прапорів РРФСР та червоного прапора, їх могли використовувати тільки в історичних цілях) та «про дерусифікацію, демосковизацію та декомунізацію в УНР» (закон передбачав переведення усієї літератури та діловодства на українську мову, перейменування географічних об'єктів, назви яких пов'язані з Російською імперією та РРФСР).