Ljubreg

Ljubreg ili Ludbreg (nem.: Lubring) je mesto v severne Horvatske. 2011. je imel 8, 478 stanovnikov.

## Zemljopis

Ljubreg se nahaja v izhodne Podravine v Varaždinske županije. Prometno je Ljubreg i okolicu odredjival položaj vuz reke Dravu i Bednju, ter Bilogorske-topličko pobrdje. K temu se more pridodati položaj izmed vekšeh regionalneh središč kakša su bila Varaždin, Koprivnica , Križevci i Čakovec kak najvažneša, ter menšeh središč poput Legrada i Priloka. Položaj vuz reku Dravu ter lehka prohodnost Topličkega gorja omogučili su Ljubregu da postane važno križišče štero je povezivalo Podravinu s dolinom reke Bednje.

## Povest

Postoji legenda da je Ljubreg i Ljubreško vlastelinstvo osnoval burgundski plemenitaš Lodbring 1100. na povratku iz križarske vojne. Dakle Ljubreg je svoje ime dobil po temu plemenitašu, no za tu legendu nema povestneh dokazov.

Tekom stoljetj je menjal razne vlasnike. 1451. Ljubreg je psedoval Juraj Čuz, sin Ivana. On je 1452. del ljubreškeh posedov založil Andriji Orahovičkem. V založeni del poseda naselil se je 1452. skup s Andrijom Orahovičkem i njegov zet Benedikt Turoczy šteri je mam ostvaril vutecaj na neoženjenega i verjatno betežnega Jurja Čuza Ljubreškeg. Juraj je 1456. potvrdil Benediktu Turoczyju i njegvi suprugi Ani posed založenega dela vlastelinstva kajti je v medvremenu vmrl Andrija Orahovički. Jošče istega leta Turoczy je vuspel nametnuti Jurju vugovor o medsobnemu nasledjivanju. Vugovorom o medsobnemu nasledjivanju Benedikt Turoczy je pokušal osigurati posedovanje čitavega vlastelinstva kajti se je očekivalo ka bu betežni Juraj Čuz, šteri je ne imel muške naslednike, skoro vmrl. Prema vredečimi pravnimi propisi njegvi su se posedi teda trebali vrnuti kraljevemu fisku. Strana oseba mogla ih je naslediti lestor na temelju vugovora o medsobnemu nasledjivanju šteri je potvrdil kralj, kaj se je i dogodilo. Neje dovoljno jasno zaradi česa je Juraj Čuz Ljubreški na samrti pokušal raskinuti vugovor s Benediktom Turoczyjem, a verjatno se je nastojal osloboditi njegva skrbništva.
Trgovišče (oppidum) Ljubreg se spominje prvi put v oporuke Jurja Čuza iz 1461. Začetkom XVI. stoletja ljubreško je trgovišče išlo v red vekšeh gradskeh naselj v severozahodne Horvatske. Stanovniki ljubreškega trgovišča činili su koncem XV. i začetkom XVI. stoletja posebnu skupinu podložnikov. Vlastela su im priznavala status grajana (cives), itak su oni i dalje bili feudalni podložniki. Trgovišča su mogla zebirati svojega sudca i osnivati opčine štere su vživale široku autonomiju. Sloboščine pojedineh trgovišč bile su regulirane posebnemi poveljami. Takša se je povelja za Ljubreg ne občuvala, ampak se je status njegveh grajanov ne mogel bitno razlikovati od statusa stanovnikov spodobneh naselj.

Juraj je vse svoje posede predal Janu Vitovcu i njegvem sinom. Potlam smrti Jurja Čuza Vitovci su sudskem putem zaiskali vlastelinstvo, ampak kralj Matijaš Korvin je več ne htel jakšanje Vitovcov šteri su se pridružili velikaški oporbi. Ljubreg je skup s ljubreškem vlastelinstvom na koncu dodeljen Benediktu Turoczyju, a kralj Matijaš Korvin mu ga je 1464. potvrdil zasebnum darovnicom. Benediktov sin Juraj dobil je za Ljubreg i Svinušu 1468. novu darovnicu šterom su se Turoczyji vutvrdili kak vlasniki. Kasneše su vlasniki bili iz obitelji Erdödy (horvatski: Erdedi) i od 17. stoljetja do najnovšega doba Batthyányi (horvatski: Bačani). Denes je Ljubreg naselje sa statusom grada, a tekom 20. stoletja se je polehko razvijal v moderni center Ljubreške Podravine.

## Kultura

Ljubreg se prema lokalne legende smatra središčem sveta. Istina je ka se vnogi svetski gradi nahajaju na koncentričnih krugih čije središče je v Ljubregu (prvi krug Varaždin-Čakovec-Koprivnica, drugi Zagreb-Maribor-Kaposvar, tretji Beč-Budimpešta-Trst, itd).

    Na glavnemu placu se nahaja točka štera predstavlja središče sveta. V novše je vreme zgrajeno Svetišče Predragocene Krvi Kristušove.

    Svetišče je zdignuto radi ispunjenja davnega zaveta Horvatskega sabora da zgradi svetišče iz 1739. Zestoji se od zavetne kapele Horvatskega sabora i postaja Križnega puta.
Vuz zavetnu kapelu je dvorec Bathyanny jedna od najvekšeh arhitektonskeh znamenitosti Ljubrega.

     V dvorcu je smeščena radionica Horvatskega restauratorskega zavoda. Dvorec je nastal pregradnjom staršega srednjevekovnega dvorca za grofa Ludovika Batthyanyja sredinom 18. stoletja (1745. - 1753.) v reprezentativnu baroknu rezidenciju.