Cement och cementering

1. Permanent – konventionell och adhesiv, måste ”borra” loss det som cementerats permanent
2. Temporärt – Nobetec (högviskös), Tempbond (lågviskös)

* Vid bättre passform (protempkrona) [Symbol] vill ha tunnare konsistens (lågvisköst) jmf m al-hätta
* Tillsätt vaselin eller modifier till temporärt cem [Symbol] lättare att lossa
* Bryts ner med tiden

Varför använder vi cement?

* Försluta – vi har spalt mellan tand och krona [Symbol] vill inte ha bakterier där [Symbol] förslut spalten
* Optimera estetik och hållfasthet
* Retinera – kronan ska hållas på plats

1. Mekanisk retention – konventionell cementering, retentionscylinder
2. Adhesiv retention – adhesiv cementering, som fylln med ets+bond, vid glaskeramer,

Ska kunna lägga kofferdam + ha ring of confidence (emalj runt hela preparationen)

1. Mekanisk retention

* Rå yta (därför har vi ett diamantborr), retentionscylinder, tillräcklig höjd
* Ska inte putsa ytan eller insidan av kronan, då försämras mekanisk retention
* Tandtek oxiderar insidan av kronan

2. Adhesiv retention

* Kombination av mikromekanisk retention till tandytan (små underskär)

och kemisk till konstruktionen vi lägger på (via kiselatomer, silanisering)

VATTENBASERADE CEMENT

Används för cementering av konventionellt cementerade konstruktioner

1. Metallbaserade konstruktioner (mk) med bra retention (förutom etsbroar)
2. Konstruktioner av oxidkeramer (Al-oxid eller zirkoniakrona)
3. Rotstift av metall (pelare)

1. Zinkfosfat-cement

* Blandar pulver (zinkoxid) med vätska (vatten+fosforsyra) [Symbol] ger ett salt (zinkfosfatcementet)
* Vatten behövs för reaktionen, men inte bra om man överskott/underskott av vatten

 Välbeprövat

 Lätta att använda– ”slarvmarginal”
 Lätt att ta bort överskott (väldigt sprött)
 Tryckhållfasta– tål axiala krafter
 Reglerbar stelningstid genom

1. Temp– varmt ute[Symbol]stelnar fort,användkyld glasplatta

2. Pulvermängd
3. Inblandning

–ingenmikromekanisk eller kemisk retention,

 ”Slarvmarginal”

2. Glasjonomercement

* Blandar pulver (fluor-aluminium) med vatten [Symbol] gör det mer biokompatibelt än zinkfosfatcement
* Fasta proportioner – 2 skopor pulver + 2 vatten, kan inte anpassa som zinkfosfat
* Täcker över med resin eller vaselin efteråt för det inte ska torka ut (Sogge)
* Uttorkning ger försvagat cement, lägre styvhet och hållfasthet, sprickbildning, ökad löslighet

 Biokompatibla

– ingen stark syra i, mest vatten

 Adhesion till tand– binder lite kemiskt
 Fluoravgivning–kortvarig,bara någon dag
 Tryckhållfasta(samma som zinkfosfat)
 Lätt att blanda
 Relativt välbeprövat

– inte lika länge som zinkfosfat

– kan inte reglera stelningstid

3. Resinmodifierade glasjonomercement

* Blandat i resiner till glasjonomer [Symbol] blir en förstärkning = ”resinarmerat glasjonomercement”
* Resinerna är HEMA, bis-GMA och fotonitiatorer [Symbol] sämre biokompabilitet
* Ger ljushärdning eftersom man blandat i resiner

 Låg löslighet
 Förbättrad tandadhesion
 Förbättrade fysikaliska egenskaper

 Lätt att ta bort överskott

 Längre arbetstid och kortare stelningstid– pga ljushärdningen

KOMPOSITCEMENT (RESIN-, POLYMERBASERADE CEMENT)

* Sämre biokompabilitet (plast), bättre fysikaliska egenskaper (mer hållfast)
* Som en lite lösare kompositfyllning (lågviskös) [Symbol] flyter ut
* Vid adhesiv cementering måste vi ha kompositcement
* Följ bruksanvisningen och blanda inte olika system

1. Kemiskt härdande – två komponenter blandas och stelnar naturligt efter ett tag [Symbol] kort arbetstid
2. Ljushärdande – lyser på det så stelnar det [Symbol] har därför längre arbetstid
3. Dualhärdande – används mest, både kemiskt och ljushärdande

* Bra vid konstruktioner långt in i munnen som man inte kan lysa på direkt
* Kemiskt härdande som stelnar långsamt men kan påskyndas med ljus
* Ljushärdar när man är nöjd med konstruktionen, djupare skikt härdas kemiskt under dagen

Används för cementering av adhesivt OCH konventionellt cementerade konstruktioner

1. Etsbroar – eftersom vi inte har någon mekanisk retention måste vi etsa+bonda och binda adhesivt
2. Silikatbaserade, etsbara keramer – dvs fältspatsporslin och glaskeram
3. Kompositkronor

1. Metallbaserade konstruktioner (mk) med dålig retention
2. Konstruktioner av oxidkeramer (Al-oxid eller zirkoniakrona)

 Utmärkta fysikaliska egenskaper- hållfast

 Låg löslighet i munvätskor

– braom man har spalter
 Ytbehandling avkonstruktionen

 Adhesion till tand OCHkonstruktion

-starkare adhesion än vattenbaserade
 Överskott– svårt att ta bort + låg löslighet i munvätskor

 Tandfärgade

Skala från rent glasjonomer till rent kompositbaserade cement

Glasjon-cem[Symbol] Resinmodifierat glasjon-cem [Symbol] Kompomer-cem (blandning glasjon+komp)[Symbol] Komposit-cem

Labstudier – har de klinisk relevans?

* Bindningsstyrka – ofta det som jämförs mellan cement
* Vanligt kompositcement är bättre än de nya självetsande kompositcementen
* Vattenbaserat cement funkar bra om man preppat tanden med retentionscylinder
* Biokompabilitet – vill ha hög
* Filmtjocklek – om tight passform vill man ha tunn film
* Fluorinnehåll – liten klinisk betydelse, försvinner ändå fort
* pH – inte bra om det är surt

Kliniska fall – vilket cement ska man använda?

1. MK-krona på premolar som lossnat

* Kan välja både vattenbaserat (fosfat+glasjon) och kompositcem (om det är dålig retention)

2. Zirkoniakrona på premolar

* Beror på vart kronskarven ligger – supra eller subgingivalt
* Zirkonia funkar bättre ihop med kompositcement, men det är sämre för tandkött
* Vill få bra bindning [Symbol] kompositcem bra | Viktigt att pat inte får komplikationer [Symbol] fosfatcem bättre

3. Etsbro

* Kompositcement, annars lossnar det med vattenbaserade cement
* Kompositcementet ger mikromekanisk bindning till emaljen

4. MK-krona på molar

* Fosfatcement är säkrast pga att det inte är lika fuktkänsligt som kompositcement

5. Keramiskt onlay (e-max, etsbar glaskeram) på premolar

* Kräver adhesiv cementering, vi har ju ingen mekanisk retention
* Kompositcement bäst

6. Zirkoniabro på fronten

* Ofta konventionell cementering och det är ganska lätt att hålla torrt på fronten
* Både vattenbaserat och kompositcement funkar
* Använder vattenbaserat (fosfatcement) om det är subgingival kronskarv pga inte fuktkänsligtSidbrytning

HUR GÖR VI NÄR VI SKA CEMENTERA?

Börja med kontroll av konstruktion

 Porfrikonstruktion
 Konstruktion ska gå ner till prepgräns
 Passform och stabilitet
 Anatomi
 Ytan – rå på insidan, blank på utsidan
 Kontrollera höjd/ocklusion/artikulation

I. Cementering med zinkfosfatcement

1. Rengöring av konstruktionen

* Sandblästra vid behov för att ta bort cementrester
* Blästra med vatten
* Tvätta konstruktionens insida med fosforsyra

* Skölj med vatten
* Blästra torrt2. Rengöring av tandytan
* Putsa bort cementrester med pimpsten
* Tvätta med väteperoxid 3% [Symbol]
* Blästra med vatten
* Tvätta med Tubulicid
* Blästra med vatten
* Blästra torrt3. Blanda zinkfosfatcementet

1. Glasplatta (kyld om varmt i beh-rum) och pulver samt vätska
2. Dela pulvermängden i 4 portioner: 1/2, 1/4, 1/8, 1/8
(som pyramiden Elisabeth gjorde på SIMU)
3. Börja med att blanda i den minsta portionen
4. Blandningstiden 90 sek – tills du får ”tvekande droppen”

* Arbetstiden 3 min (inkl de 90 sekunderna du blandat)
* Stelningstiden 10 min från att du slutat blanda
* Arbets- och stelningstid kan som sagt regleras med temperatur, pulvermängd och inblandning
* Cementet läggs på torr tandyta samt i kronan och utan att komma i kontakt med fuktII. Cementering med glasjonomercement (Ketac-Cem i kapsel)

1. Rengöring tandyta och konstruktion

2. Blandning glasjonomercement

1. Variera inte dosen, har alltid samma = 2 skopor + 2 droppar [Symbol] därför ofta i kapslar, blanda allt på en gång
2. Blandningtid 1 min

* Arbetstid 3-5 min
* Stelningstid 7 min – när det väl börjar stelna går det rejält fort (jmf zinkfosfat som är mer långsamt)III. Cementering med kompositcement
* Följ bruksanvisningarna – de varierar mellan olika märken
Behandlingsgång vid skalfasad som ska cementeras

1. Inprovning av passform och färg [Symbol] keramen kontamineras

-->måste rengöras

2.Rengör keram + tand (smear layer) med etsgel (37% fosforsyra)

3. Primern går ner i dentinkanaler på tand,silan på keram ger mikromek retention och binder kemiskt

4. Adhesiv läggs på tand + skalfasad – nu ska allt vara torrt

5. Lägger på kompositcementet på skalfasad

6. Sätter dit skalfasaden

Ta bort överskott innan du ljushärdar

Lägg på glycerin innan du ljushärdar

-> cementet sprider ut sig till kanten bättre

* Primer och adhesiv skiljer sig mellan olika fabrikat
* Gemensamt för alla: etsat på lab + silaniserat [Symbol] blir gropar
* Silan binder sen kemiskt till keram