České knížectví

**České knížectví** byl západoslovanský stát od 10. do 12. století, s centrem na území dnešních Čech. Vládnoucí dynastií byl rod Přemyslovců z kmene Čechů.

## Češi pod nadvládou Velké Moravy

Kmen Čechů se snažil rozšířit svoji moc na ostatní kmeny (Litoměřici, Pšované, Doudlebové, Sedlčané, Chebané, Děčané, Lučané, Zličané, Charváti). Jejich sídlem byl Vyšehrad a také Pražský hrad, který stojí opodál. Prvním historicky doloženým knížetem byl Bořivoj, který společně se svojí manželkou Ludmilou přijal od svatého Metoděje křest. Nechal také postavit na Levém Hradci první kostel v Čechách. Měl dva syny - Spytihněva a Vratislava. Vratislav si vzal za družku Drahomíru, se kterou měl syny knížata svatého Václava I. a Boleslava I. Ukrutného.

### Václav I.

Svatý kníže Václav I. vládl v letech 931 až 935. Snažil se vymýtit pohanství a rozšiřoval křesťanství. Založil kostel sv. Víta na Pražském hradě. V zahraniční politice ubránil samostatnost českého státu, když uzavřel mír s Jindřichem I. Ptáčníkem za cenu tributu. Stal se symbolem české státnosti a patronem české země, v této zemi je silný svatováclavský kult.

Kníže Václav byl velmi vzdělaný. Vychovávala ho jeho babička svatá Ludmila.

### Boleslav I. Ukrutný

Boleslav I. nechtěl na rozdíl od svého bratra Václava platit tribut Němcům. Vypukl tak dlouhodobý konflikt s králem Ottou I., nakonec však byl tribut obnoven a společně porazily Maďary na řece Lechu. Pro České knížectví získal rozsáhlá území - horní Slezsko, Krakovsko, Moravu a Pováží, čímž začal proces sjednocování českých zemí. Díky christianisaci a expansi zajistil Českému knížectví hospodářský rozkvět.

Praha se za jeho vlády stala střediskem knížecí moci, opevněným sídlem a centrem obchodu. Na Vyšehradě razil mince - stříbrný denár.

### Boleslav II. Pobožný

Boleslav II. vládl v letech 972 až 999. Za jeho vlády bylo dokončeno sjednocení země. V roce 973 bylo v Praze zřízeno biskupství v čele se Sasem biskupem Dětmarem. Za jeho vlády vznikly nejstarší kláštery v Čechách, například při kostele sv. Jiljí v Praze a klášter břevnovský. V roce 995 vyvraždili Slavníkovce, kteří byli konkurenčním rodem Přemyslovců. Jeho říše se rozkládala na území Čech, Moravy, Lužice, jižního Slezska a Krakovska. Měl syny Boleslava III., Jaromíra a Oldřicha. To vedlo k 1. krizi českého státu.

### Boleslav III. Ryšavý

Boleslav III. vládl v období let 999 až 1002, krátce pak ještě v roce 1003. Byl to krutý a neschopný panovník. Zasáhl proti němu polský kníže Boleslav Chrabrý, který do Čech dosadil Vladivoje. V roce 1003, kdy se po smrti Vladivoje opět ujal vlády, nechal vyvraždit konkurenční rod Vršovců. Po tomto činu vypuklo povstání, načež ho Boleslav Chrabrý povolal do Polska, kde jej oslepil a uvěznil.

### Boleslav Chrabrý

Pokusil se o vytvoření Česko-polské říše. Čechy za jeho vlády vzkvétaly. Po jeho smrti byli Poláci vyhnáni.

### Jaromír I.

Jaromír I vládl v letech 1004 až 1012, znovu pak v letech 1033 až 1034. Za jeho vlády byla opět obsazena Morava a založen Sázavský klášter v roce 1032.

### Břetislav I.

Břetislav I. vládl v letech 1034 až 1053. Byl schopným vládcem a udatným bojovníkem. Za jeho vlády opět došlo k rozmachu státu a byla centralizována moc.