Футурологія: Розширені поняття

Довідник футуролога.

# Вивчення майбутнього

## Майбутнє

У лінійній концепції часу майбутнє — це частина шкали часу, яка ще має відбутися, тобто місце в просторі-часі, де лежать усі події, які ще не відбулися. У цьому сенсі майбутнє протиставляється минулому (сукупність моментів і подій, які вже відбулися раніше) і теперішньому (сукупність подій, які відбуваються зараз).

Майбутнє завжди займало дуже особливе місце у філософії та, загалом, у людській свідомості, тому що величезна частина людського життя потребує принаймні прогнозу подій, які мають відбутися.

Можливо, можна стверджувати, що еволюція людського мозку значною мірою є еволюцією когнітивних здібностей, необхідних для прогнозування майбутнього, тобто абстрактної уяви, логіки та індукції. Найдавніші печерні малюнки із зображенням полювання на тварин не відображали минулого, вони дозволяли передбачати майбутнє, як тільки людина. Висновок про те, що має вийти з того, що тут є, — це те, що робили наші предки і що ми робимо з футурологією. Знати майбутнє, уявляти його, передбачати – це в природі людей.

## Apocryphology

Апокрифологія – вивчення вигаданих світів, які на перший погляд можуть бути твором теорії майбутнього, але насправді є лише спробою мріяти, і класифікується як література втечі, а не інтерпретаційна чи практична література. Теоретизування майбутнього — це не лише мрії, ані робота великої частини наукової фантастики, як-от «Зоряні війни», «Зоряний шлях» і «StarCraft», і це лише деякі з них. Дисципліна виникла з потреби людства відчувати себе впевнено перед приходом майбутнього та пошуку надії та покращення якості життя, що проявляється в багатьох світових релігіях. Тим не менш, сценарії кінця світу, які були розкриті через релігії, і які більше стосуються символіки та винагороди за добро, також підпадають під цей клас теорії майбутнього.

Стаття: Шаблон:Апокрифологія

## Футурологія

Футурологія — це аналітичне, аргументоване передбачення майбутнього, і це те, чим займається цей сайт. Це набуває форми прогнозів аналітиків компаній, тенденцій цін на нафту та модного дизайну тощо. Хоча існує багато різних версій майбутнього, навчання набагато складніше освоїти, і його загальні принципи потрібно вивчати через вивчення.

Дослідження майбутнього — це дисципліна дослідження можливих цілей, у які перетворяться початки сьогодні і вчора. Це сфера досліджень, що швидко розширюється, яка все більше впливає на успіх, як для організацій, так і для окремих людей, через те, що суспільство так швидко змінюється. Багато прогнозів втілилися в реальність. Автори наукової фантастики зробили багато технологічних прогнозів, як правильних, так і невірних, починаючи з Жуля Верна, Герберта Уеллса та Олександра Бєляєва.

Передбачення майбутнього — справа не з легких і вимагає значної ерудиції, творчості, мудрості й проникливості. Це тому, що майбутнє, безумовно, не буде таким, як сьогодні, і якщо ми використовуємо те, що бачимо навколо себе сьогодні, щоб передбачити майбутнє, ми не будемо додавати в гру компоненти як минулого, так і майбутнього. Ніхто не передбачав потужність ядерного вибуху до Ейнштейна, який знав його фізику. Так само жоден сучасник Вольти не передбачав впливу електрики. Величина, на яку світ може змінитися всього за кілька десятиліть, не піддається усвідомленню і, очевидно, непередбачувана. Однак частина радості від прогнозування — це процес дослідження можливостей і пошук майбутніх істин.

Стаття: Шаблон:Футурологія

## Впевненість

*Див. основну статтю: Певності*

У сфері ф’ючерсних досліджень дійсно мало певності. Ті, що існують, ймовірно, існуватимуть назавжди. Кілька з них слідують.

* Тільки існування чогось може спричинити існування чогось іншого (ці два мають бути пов’язані.)
* Логічні процедури та отримані математичні формули
* У Всесвіті завжди будуть зміни.
* Універсальні закони (ентропія завжди буде зростати)
* Людська природа залишиться незмінною (хоча це можна інтерпретувати різними способами)
* Чим далі ми прогнозуємо майбутнє, тим більше невизначеності.

Стаття: Шаблон:Впевненість

### Припущення

У сценарному плануванні **відносні впевненості** часто розглядаються як припущення. Ті твердження про майбутнє, які з великою ймовірністю відбудуться, а отже, їх можна написати за будь-яким сценарієм. Вони також не представляють змінні чи невідомі про майбутнє, тому вони зазвичай не пристосовані до тієї чи іншої крайності, щоб збагатити набір сценаріїв стратегічного планування.

Ця сторінка містить перелік «відносних визначень» для сценаріїв стратегічного планування до 2020 року. Для цілей цієї сторінки ці відносні впевненості представлені у двох рівнях. Перший рівень (тринадцять) складається з найважливіших елементів на майбутнє до 2020 року. Вони не перераховані в певному порядку. Другий рівень (десять) — це ще один набір певностей, але меншого значення.

*Початкові тринадцять фактів були отримані з проєкту Національної розвідувальної ради 2020 — «Картування глобального майбутнього». Будь ласка, не соромтеся редагувати будь-який рівень і переміщувати елемент з одного рівня на інший. Якщо ви вирішили відредагувати перший рівень, будь ласка, опублікуйте обґрунтування своєї зміни в розділі обговорення цієї сторінки та надайте посилання чи допоміжний матеріал, щоб пояснити чи обґрунтувати запропоновані зміни.*

### Перший рівень, до 2020 року

* Глобалізація в значній мірі незворотна, але, ймовірно, вона стане менш вестернізованою.
* Світова економіка буде значно більшою.
* Збільшення кількості глобальних фірм сприятиме поширенню нових технологій.
* Відбудеться підйом Азії і, можливо, поява нових економічних середніх.
* Населення старіючих держав буде все більше старіти.
* Запаси енергії «на землі‿ достатні для задоволення світового попиту.
* Влада недержавних акторів зростає.
* Політичний іслам залишиться потужною силою.
* У деяких штатах будуть покращені можливості ЗМЗ.
* Дуга нестабільності охопить Близький Схід, Азію та Африку.
* Конфлікт великих держав, який переросте у тотальну війну, малоймовірний.
* Екологічні та етичні питання вийдуть ще більше на перший план.
* США залишаться найпотужнішим суб’єктом в економічному, технологічному та військовому плані.

### Другий рівень до 2020 року

* Населення світу становитиме від 7 до 9 мільярдів людей.
* Технологічний прогрес збереже нинішню швидкість або просуватиметься трохи швидше.
* Нове джерело енергії не буде знайдено, світ продовжуватиме працювати на викопному паливі.
* Світове економічне зростання становитиме від 1,5% до 4%, але відмінності між націями продовжуватимуться.
* Не буде створено жодних великих антиамериканських союзів, але НАТО як інституція буде змінено, і рідше буде використовуватися для планування коаліції.
* Держави будуть більше покладатися — особливо наприкінці періоду — у двосторонніх союзних відносинах.
* Війна проти Аль-Каїди буде слабшати протягом періоду часу, але інші терористичні загрози залишаться або з'являться.
* Ціни на нафту залишаться на рівні нещодавніх цін від 40 до 50 доларів за барель — з поправкою на інфляцію.
* Існує принаймні помірна ймовірність іншої великої театральної війни за участю Сполучених Штатів у певний період часу.
* Темпи зростання будуть переривчастими — одні регіони зростатимуть, інші залишатимуться на місці, нерівність доходів зростатиме.

## Невизначеність

*Див. основну статтю: Невизначеності*

У будь-якій спробі теоретизувати майбутнє існує певна кількість невизначеності; і оскільки теорія стає більш конкретною або прогнозує подальше майбутнє, ця кількість невизначеності зростає. Певність і невизначеність виникають головним чином через аналіз сучасних тенденцій, законів суспільства та законів природи.

Стаття: Шаблон:Невизначеність

### Ключові змінні сценарію

У сценарному плануванні **відносна невизначеність** часто розглядається як ключові чинники або змінні, які можуть формувати майбутнє. Вони також представляють змінні або невідомі про майбутнє, які зазвичай коригуються до тієї чи іншої крайності, щоб збагатити набір сценаріїв стратегічного планування.

Ця сторінка містить перелік «Відносних невизначеностей» для сценаріїв стратегічного планування до 2020 року. Для цілей цієї сторінки ці відносні невизначеності представлені у двох рівнях. Перший рівень (тринадцять) складається з найважливіших невизначеностей на майбутнє до 2020 року. Вони не перераховані в якомусь конкретному порядку. Другий рівень (десять) — це ще один набір певностей, але меншого значення.

*Початкові тринадцять фактів були отримані з проєкту Національної ради з розвідки 2020 — «Відображення Глобальнього майбутнього». Будь ласка, не соромтеся редагувати будь-який рівень і переміщувати елемент з одного рівня на інший. Якщо ви вирішили відредагувати перший рівень, будь ласка, опублікуйте обґрунтування своєї зміни в розділі обговорення цієї сторінки та надайте посилання чи допоміжний матеріал, щоб пояснити чи обґрунтувати запропоновані зміни.*

### Перший рівень, до 2020 року

* Чи потягне глобалізація до відстаючих економік; і наскільки азіатські країни встановлять нові «правила гри»?
* Що станеться з розривами між «мають» і «не мають», чи відбудеться відступ тендітних демократій; чи може міжнародна система впоратися з фінансовими кризами чи стримувати їх?
* Чи буде посилення зв’язку кинути виклик урядам?
* Чи відбудеться очікуване зростання Китаю/Індії гладко?
* Чи зможуть ЄС та Японія адаптувати робочі сили, системи соціального забезпечення та інтегрувати населення мігрантів, чи зможе ЄС інтегруватися, щоб стати наддержавою?
* Чи спричинить політична нестабільність у країнах-виробниках серйозні перебої в постачанні?
* Наскільки готові та спроможні держави та міжнародні інституції пристосуватися до нових акторів?
* Чи буде релігійність кинути виклик єдності держав і стане джерелом потенційних конфліктів, як буде рости джихадистська ідеологія?
* Чи буде більше чи менше ядерних держав, чи зможуть терористи отримати біологічну, хімічну, радіологічну чи ядерну зброю?
* Які швидкі події призведуть до повалення режимів?
* Наскільки надійною буде здатність міжнародних акторів/інституцій керувати точками спалаху та конкуренцією за ресурси?
* Чи створять нові технології або вирішать етичні дилеми?
* Чи будуть інші країни більш відкрито кидати виклик Вашингтону, і США втратять свою науково-технічну перевагу?

### Другий рівень до 2020 року

* Чи будуть дуже високі демографічні збурення (високі чи низькі) від очікувань?
* Чи будуть частота та важливість поштовхів для фізичного середовища значною?
* Світове економічне зростання буде набагато вищим чи нижчим від очікуваного?
* Чи будуть глобальні релігійні чи етнічні конфлікти?
* Рівень розповсюдження технологій (ноу-хау та розподілу) значно підвищиться чи знизиться?
* Стабільність держави значно підвищиться чи зменшиться?
* Державний альянс і партнерство різко зростуть чи зменшаться?
* Чи зміниться філософія зовнішньої політики США радикально на агресивну або пасивну протягом більшої частини періоду?
* Рівень тероризму зросте чи впаде радикально?
* Чи зіткнуться США та розвинені держави із радикальним збільшенням чи зменшенням асиметричних загроз безпеки, економічних та політичних загроз?
* Рівень регіональних загроз (регіональної напруженості), з якими необхідно боротися, зросте чи радикально впаде від останніх історичних норм?
* Чи стануть багатосторонні інституції дуже сильними чи дуже слабкими в майбутньому?

## Точки розбіжності

Точки розбіжності — це особливі, «конкретні» зміни, які мають далекосяжні наслідки. Приклади включають рівняння Шредінгера, Манхеттенський проєкт і 95 тез, і це лише деякі з них. Ці точки розбіжності слід позначати в будь-якій теорії, насамперед тому, що вони навряд чи відбудуться, але необхідні для підтримки решти теорії. Зауважте, що певні події, такі як квантова теорія, яка виникла з рівняння Шредінгера; бомбардування Хіросіми, яке відбувалося з Манхеттенського проєкту; і Дієта черв’яків, яка виникла з 95 тез, НЕ є точками розбіжності, оскільки вони логічно випливають з батьківської події, яка БУЛА точкою розбіжності. Точки розбіжності є прямими причинами для альтернативних часових ліній, як пояснюється нижче.

Стаття: Шаблон:PoD

## Хронологія

*Див. основну статтю: Хронологія*

Хронологія – це хронологія тривалості події (наприклад, Друга світова війна) і складається з низки подій, які відбуваються в певний період часу, місця або теми. Хронометраж зазвичай розходиться з конкретними змінами або точками розбіжності, як-от вбивство Франца Фердинанда. Оскільки існує так багато можливих точок розбіжності, і оскільки кожна з них діє як вододіл, який розділяє майбутнє на два окремих майбутнього, величезна кількість часових шкал швидко стає тривалим і утворюють групи на основі того, наскільки пізно в майбутньому точка розбіжності відбувається. Один із способів впоратися з цим — створити Дерево часу, в якому єдине сьогодення розбивається на кілька передбачуваних найближчих майбутніх і безліч незначно передбачуваних далеких майбутніх. У цьому Фандомі це можна зробити, встановивши точки розбіжності як сторінки з неоднозначністю, які служать «розвилкою».

Стаття: Шаблон:Хронологія

## Стандартна шкала часу

Для того, щоб встановити погляд на майбутнє, ми повинні спочатку встановити загальний графік, який обґрунтовано випливатиме з минулого досвіду та поточних подій. Таким чином, ми зможемо сформулювати прогноз, який буде одночасно надійним і конкретним, замість того, щоб передчасно розгалужуватися на сценарії. Ця стаття буде присвячена встановленню такої центральної хронології.

## Дерева часу

Від стандартної шкали часу ми можемо розгалужуватися до різних сценаріїв за допомогою точок розбіжності. Найімовірніше, хоча і не так імовірно, як стандартна шкала часу, будуть перші гілки; подальші відгалуження від *цих* гілок будуть ще менш імовірними. Таким чином, ймовірність того, що певні події відбудуться в майбутньому, розколюється і стає більш конкретною.

# Метод сценарію

## Дикі картки

Часто у вправах із планування сценаріїв учасникам буде запропоновано скласти список **подій підстановки**. Це малоймовірні події, але якби вони мали місце, вони мали б значний вплив на майбутнє середовище. Корисно розглянути ключові впевненості (припущення), ключові невизначеності (можливі змінні) та підстановкові знаки разом. Такий огляд часто призводить до того, що елемент переміщується з одного списку в інший. Або певність оцінюється як змінна, або підстановка вважається не такою малоймовірною подією і, отже, також заслуговує на розгляд як змінна.

Сеанси, які мають розробити підстановочні знаки, часто важко контролювати, оскільки учасники мають спокусу визначити ті проблеми, які, хоча це справді підстановочні знаки, було б дуже важко спланувати старшим менеджерам або особам, які приймають рішення. Прикладами пізнішого може бути падіння метеора на землю або відвідування інопланетянами. Будь ласка, не соромтеся додати до списку підстановкових знаків нижче.

Підстановки до 2020 року
* Різкі зміни клімату, такі, що швидкість зміни регіональної або глобальної температури (вгору або вниз) перевищує останні (10 000 років) історичні норми.
* Різкі зміни в тривалості людського життя завдяки медичному прориву.
* Масовий терористичний напад, що спричинив 10 000 чи більше смертей.
* Ядерна війна між регіональними державами (Індія-Пакистан, Пакистан/Іран, Іран/Саудівська Аравія тощо)

## Екстраполяція

Екстраполяція — ключ до розуміння та передбачення того, куди піде світ у майбутньому. Ми бачимо тенденції навколо нас, починаючи від все більш передових технологій, які ми називаємо «прогресом», до піднесення Китаю до статусу світової держави до зростання темпів змін. Ці тенденції, ймовірно, триватимуть у доступному для огляду майбутньому й становлять основу всіх наших прогнозів. Події, які не виправдовуються методами екстраполяції, не будуть цінними. Для того, щоб бути ефективним прогнозистом, ви повинні спочатку навчитися навичок розпізнавання тенденцій, вирішальних для футурології.

## Оцінка термінів

Часто згадується, що ми схильні переоцінювати короткостроковий прогрес і недооцінювати довгостроковий прогрес. У короткостроковій перспективі люди часто надто оптимістично налаштовані щодо того, коли певні продукти можуть бути виведені на ринок, і не передбачають усіх можливих невдач. З більшим масштабом часу домінуючою проблемою є те, що люди просто не усвідомлюють усіх можливостей і всіх синергічних ефектів.

Це призводить до дуже розбіжних думок про майбутні технології, коли прогнози нібито кваліфікованих експертів коливаються від «через 25 років» до «через 5 століть» до «ніколи». Хоча, безумовно, важко стверджувати обґрунтованість ваших власних «хороших» прогнозів, ви можете бути впевнені, що більшість «експертів» не поінформовані, а їхня методологія – це не що інше, як випадкові припущення.

Хоча немає очевидного способу надійно передбачити часові рамки майбутнього розвитку подій, повинні бути хороші короткі шляхи.

1. Можливий спосіб — знайти ключову технологію, яка необхідна для певного розвитку і може бути описана **кількісно**, напр. вуглецеві нанотрубки для космічного ліфта та їх довжина. Потім цей параметр можна нанести на часовий графік і зробити деякі розумні прогнози.
2. Інший спосіб — вгадати кількість необхідних **технологічних ітерацій** (тобто поколінь технології) та використовувати тривалість циклів досліджень і розробок як основну одиницю часу. Наприклад, це можна зробити, щоб передбачити, коли може бути розроблений певний тип літака/автомобіля/процесора.
3. Може статися так, що **ставлення суспільства** (включаючи маси, науковий істеблішмент, основні ЗМІ тощо) йде подібним шляхом із багатьма різними технологіями. У тому випадку, коли раніше спірне передбачення, нарешті, озвучено кількома авторитетними виданнями, ми можемо бути достатньо впевненими, що передбачення, швидше за все, правдиве, але більшість просто ще не зрозуміла, і його слід ігнорувати.
4. Ми можемо відзначити подібність із моделями впровадження технологій, які були раніше: використання електронних адрес, використання Вікіпедії, участь у технологіях соціальних мереж.
5. Можливо, ми зможемо поглянути на діяльність, пов'язану з розробкою технологій, і провести деякі **паралелі з тим, як розвивалися старіші технології**. Порівняння та протиставлення різних галузей у різний час може виявити загальні закономірності, які можна використовувати для прогнозування. Наприклад, можна запитати: чим розвиток робототехніки нагадує розвиток комп’ютерів? Чи схожі моделі витрат та інвестицій у великих корпораціях та урядах? Які види діяльності ми бачимо в аматорських спільнотах? Як просуваються зусилля зі стандартизації, чи існують стандартні інтерфейси компонентів? Чи з’являються нові ринки (наприклад, паралель між ринками любителів ранніх персональних комп’ютерів та іграшкових роботів)? Чи експериментування з новими продуктами та технологіями та їхнє впровадження відбуваються так само, як це було зі старою технологією раніше?

## Діаграма Ґанта

Діаграма Ґанта, популярний тип стовпчастої діаграми, що показує взаємозв’язки того, як проекти, розклади та інші пов’язані з часом системи прогресують з часом (див. більше на діаграмі у Вікіпедії), можна розглядати як метод аналізу майбутнього.

Діаграма Ґанта як модель залежних подій
Діаграма Ґанта являє собою модель розвитку часу, що складається з подій, пов’язаних із відносинами залежності. Залежність сувора — подія може відбутися (виконуватися), якщо і лише з подій, від яких вона залежить, відбулися. Події мають тривалість, тому модель дозволяє нам оцінити, коли ці події можуть статися і що потрібно зробити, щоб це сталося.

Діаграма Ґанта як модель
* **майбутнє** — Припустимо, у нас є якесь майбутнє, яке слід проаналізувати. Якщо майбутнє можна розбити на події, і ці події суворо залежні, тоді ми можемо побудувати діаграму Ґанта для майбутнього і зробити деякі прогнози щодо того, коли і що станеться. Якщо ж ми говоримо про соціальний і технологічний розвиток людської цивілізації, то події переважно є вчинками груп чи окремих людей. Щоб відрізнити їх від природних подій, таких як дощі, урагани або льодовиковий період, ми називаємо їх артефактами.
* чи **минуле** — ланцюги причинно-наслідкових зв'язків у минулому точно такі ж, як і в майбутньому, тому для їх аналізу ми могли б використовувати ті ж методи. Ми повинні знайти відповідний набір артефактів, визначити їх залежності та побудувати діаграму залежностей. Це важливо, оскільки ми можемо перевірити та покращити наші методи на основі набагато ширшого набору фактичних даних.

Як аналізувати
Припустимо, ми хочемо зробити твердження про можливість якогось артефакту в майбутньому. Щоб використовувати метод діаграми Ґанта, ми повинні визначити залежності цього артефакту від інших артефактів, які можуть бути меншими, простішими, більш передбачуваними або навіть уже існувати. Повторюючи цей крок для залежних артефактів, ми могли б створити історію для оціненого артефакту у вигляді дерева залежностей. Маючи дерево залежностей (діаграма Ґанта) для цього артефакту, тепер ми можемо робити більш детальні твердження про майбутнє.

Обмеження та покращення
Модель причинно-наслідкового зв’язку діаграми Ґанта заснована на суворій причинності — подія може статися (здійснюватися) тоді й лише тоді, коли події, від яких вона залежить, дійсно відбуваються. Це типово для певних видів діяльності — наприклад, інженерного проєкту — але для інших видів діяльності, як-от дослідження, це може бути іншим. Зрештою, подія може бути викликана кількома різними причинами або не зовсім спричинена, але ймовірність (пов’язана з одиницею часу) події може залежати від наявності, тривалості чи віку інших Артефактів.

Маючи цю розширену залежність, ми можемо побудувати розширену діаграму Ґанта.

## Крива S

**S-крива** (S-подібна крива) — це графік, який зазвичай зустрічається під час побудови різних аспектів технологічних розробок. Наприклад, зростання знань у нещодавно відкритій галузі (моделі Ізенсона та Хартмана) та впровадження нової технології часто дуже добре описуються S-подібною кривою.

На ілюстрації показано, як послідовні технології виготовлення кордів для шин (бавовна, віскоза, нейлон і поліестер) перевершили старі й замінили їх на ринку. Після певного моменту витрачати гроші на дослідження в старій галузі просто безглуздо, і стара технологія відмирає.

## Цикл галасу

Описана консультантами Gartner, «крива хайпу» на початку показує **надмірний кайф**, а потім **крах** («провал розчарування»), оскільки завищені очікування відсуваються реальністю продуктивність, потім **поступове відновлення**, оскільки переваги краще розуміються та усвідомлюються, з'являються зрілі та стабільні пропозиції.

Завдяки циклу реклами ми схильні переоцінювати потенціал технології на початку її життєвого циклу і недооцінювати його після початкових розчарувань. У міру наближення до реалізації початкових обіцянок наше сприйняття наближається до «правильного».

19952005
## Сканування

Сканування – це діяльність зі швидкого огляду ЗМІ, вивчення наукової літератури, літератури популярної культури, літератури майже всього. Зазвичай воно проводиться на початку форсайт-дослідження і вважається передумовою для будь-яких форсайт-досліджень. Сканування навколишнього середовища передбачає аналіз основних тенденцій, проблем, інновацій, подій та ідей у загальному середовищі. Метою сканування навколишнього середовища є збір інформації, яка допоможе особам, які приймають рішення в ситуаціях, коли невизначеність висока. Під час сканування читач може виявити проблеми, що виникають. Десь, де збираються люди, відбувається щось нове.

Людині, що розбирається в скануванні, все підходить. Через деякий час новини про технологічні розробки перестають бути просто курйозами і стають проявом майбутніх досягнень.

## Метод Delphi

Основна ідея «методу Delphi» така:

* створити список тверджень/запитань
* попросити експертів дати свої оцінки/відповіді тощо.
* зробити звіт — розіслати його всім
* попросити експертів переглянути свої відповіді
* зробити другий звіт

Тепер у вас є найкращі відповіді, які дозволяють сучасні знання експертів. Методологія для Delphi (як виконувати кожен крок) добре розроблена.

## Спільний аналіз

Спільний аналіз включає інтеграцію різних концепцій, з якими ми стикаємося в пошуках прогнозування майбутнього. Кожна людина має особливий погляд на майбутнє, і в будь-якій групі таких людей знайдеться багато ідей, які можна відкрити та поділитися. Чим більше людей вносить свої ідеї в групу і чим більше вони можуть відпрацювати ідеї, подані групі, тим точнішим буде прогноз. Тому такі статті, як ця, мають бути цінними для спільної спільноти.

## Інновація

Інновація – це впровадження нових ідей, товарів, послуг і практик. Важливим елементом інновацій є їх комерційно успішне застосування.

Інновації змінили історію людства (розглянемо розвиток електрики, парових двигунів, транспортних засобів тощо). Економічні планувальники зараз рекламують інновації як шлях до технологічного виправлення криз капіталізму (наприклад, досягнення екологічної стійкості та очищення збитків), і вони є центральним елементом багатьох політик підвищення конкурентоспроможності на корпоративному та національному рівнях. Розповсюдження теорії інновацій, спосіб, у який інновації сприймаються новими групами споживачів, був першовідкривачом Еверетта Роджерса, який спирався на ранніх дослідженнях Габріеля Тарда.

Про те, чи інновації в основному підштовхуються пропозицією (на основі нових технологічних можливостей) чи керуються попитом (на основі соціальних потреб і вимог ринку), була темою гарячих обговорень. Одна точка зору полягає в тому, що «визнання попиту є більш частим фактором успішної інновації, ніж визнання технічного потенціалу». (Маркіз 1969)

# Підводні камені

## Швидкість змін

Однією з труднощів, з якою можуть зіткнутися футурологи, є те, що часто розглядається як постійно швидша швидкість змін. Ідея полягає в тому, що не тільки прогрес просувається, але й швидкість цього прогресу (швидкість змін) також зростає. Крім того, швидкість ЦІХ змін також зростає, а також ЦІ темпи. Швидкість зміни можна змоделювати за допомогою рівняння

y = e^x
для яких похідна та першопохідна (швидкість зміни та обсяг прогресу, викликаного відповідно) також є e^x. Кожен ступінь зміни збільшується на однаковий ступінь зміни.

Це означало б, що для футуролога кількість змін, які можна побачити за останні 100 років, повториться лише через кілька десятиліть (наприклад, 2020-2060 чи 2060-2080). Якщо це правда, то це означає величезний тягар при прогнозуванні майбутнього через двадцять років; потрібно бути обережним, щоб у своїх прогнозах все більше і більше технологій відкривалося все швидше і швидше в будь-якій часовій шкалі.

Однак ідея про те, що темпи змін збільшуються, має певні проблеми. Фізик Джонатан Хюбнер з Центру військово-повітряної війни флоту нещодавно провів аналіз, у якому виявив, що кількість ключових інновацій на людину досягла піку в останньому 19-му або на початку 20-го століття, залежно від того, які критерії він використовував. Хюбнер (2005) припускає, що уповільнення темпів технологічного розвитку, ймовірно, пов’язане або з «економічними межами технології, або з обмеженням людського мозку, до якого ми наближаємося» (с. 985). Якщо це правда, то в найближчі роки темпи змін можуть сповільнитися, а не прискоритися, що зробить менш імовірним виникнення більш екстремальних бачення наступного століття.

Стаття: Шаблон:Швидкість змін

## Радикальні зміни

Що б не відбувалося в 21 столітті та за його межами, цілком ймовірно, що ми не можемо передбачити його масштаби. Для ілюстрації давайте поїдемо не в майбутнє, а в минуле — приблизно століття тому. Ніхто в січні 1900 року, навіть Едісон чи Ейнштейн, не міг повністю зрозуміти масштаби майбутніх змін… і ми говоримо про те, що було найближчим майбутнім у 1900 році.

Розглянемо катастрофічні події першого десятиліття століття:

* У 1900 році Фрейд опублікував «Тлумачення снів», фактично створивши сучасну психологію.
* У 1901 році Марконі відправив перший бездротовий радіосигнал через Атлантичний океан, що в кінцевому підсумку призвело до «стільникових телефонів».
* У 1902 році Жорж Мельєс випустив кінематографічний знак «Подорож на Місяць», який разом із «Великим пограбуванням потяга» вийшов наступного року, винайшов стиль оповідання, який ми знаємо як «кіно».
* У 1903 році брати Райт покинули узи землі … на 12 секунд.
* У 1905 році Ейнштейн розробив теорію відносності зі своїм знаменитим E=mc2, поклавши початок ланцюжку подій, які дозволять нам знищити Землю.
* У 1907 році вперше було синтезовано пластик, — з якого складається наш світ.
* У 1908 році Форд вперше випустив автомобіль у масове виробництво, в результаті чого з’явилися автомобільні сигналізації на 3 години ночі та шосе 17, серед інших проклять сучасного життя.

У сукупності ці події змінили життя, яке ми знаємо, мільйоном відкритих і тонких способів. Жоден художній письменник того часу не міг передбачити таких речей без допомоги надприродного.

Так і зараз. Якщо останній рубеж століття є ознакою, все, що станеться, швидше за все, станеться швидко, а тим часом зробить життя набагато цікавішим. Будьте уважні, добре записуйте. Ті, хто відтає від кріогенного глибокого сну, захочуть знати кожну деталь.

## Oversimplification

Розум може зробити лише так багато за певний час, і для одного розуму аналіз величезної кількості даних може бути приголомшливим. Тому наша свідомість несвідомо звертається до давнього методу, званого надмірним спрощенням, щоб знайти сенс із плутанини. Це НЕ ПРИЙНЯТЛИВО для передбачення майбутнього, і ми повинні зробити все можливе, щоб зробити наш майбутній графік якомога складнішим і якомога повнішим, оскільки завжди залишаться речі. Проявом цього є єдина проблема прогресу, тенденція прогнозистів мовчазно припускати, що в суспільстві відбудеться лише одна істотна технологічна зміна, а все інше залишиться таким, як є зараз.

Багато науково-фантастичних історій і багато футуристичних сценаріїв страждають від проблеми «єдиного просування». Автор переносить нас на 20-70 років у майбутнє, щоб розповісти застережливу історію про одну конкретну технологічну розробку (яка їх найбільше цікавить), але жертвує правдоподібністю світу майбутнього. Навіть просунуті мислителі зазвичай ігнорують складну взаємодію змін у різних технологічних сферах. Прихильники нанотехнологій ігнорують розвиток у галузі штучного інтелекту та віртуальної реальності, прихильники космосу ігнорують очікувані досягнення в галузі біотехнології та генетики тощо.

Стаття: Шаблон:Надмірне спрощення

## Перебільшення

Враховуючи величезну різноманітність і можливості світу, навряд чи якась одна тенденція буде тривати вічно. Наприклад, експоненційне збільшення кількості коней на міських вулицях призвело до прогнозів[1][2], що вулиці незабаром будуть по коліна в кінському гною. Наприклад, один синоптик розробив сферу Дайсона — тонку кулю, що оточує сонце, розміром у 23 000 разів більше Землі — і вважав, що одного дня людство справді побудує її. Однак кількість часу, необхідного для такого заходу, буде настільки великою, що тим часом буде розроблено щось інше, що призведе до скасування будівництва згаданої Сфери Дайсона. Інший приклад можна побачити в підході «більше потужності в майбутньому», змодельований бомбами до ядерної бомби для руйнівника планет, який можна побачити у «Зоряних війнах» та «Грі Ендера». Дуже малоймовірно, що тенденції залишаться ТАКИМИ постійними.

Стаття: Шаблон:Перебільшення

## Абсолютизм

Створюючи бачення майбутнього, багато прогнозистів приходять до висновку, що їхня теорія повинна бути правильною, тому що вона має сенс для них або тому, що вони відчувають себе особливо сильно. Прикладом може бути те, що «християнство буде релігією кожного в світі». Це очікувалося багато століть тому під час Священних воєн і ще не сталося, і, ймовірно, ніколи не станеться, тому що в усіх релігіях є фанатики. Інший приклад того, що соціалізм переможе, Карл Маркс також вважав певним і ще має довести справедливість його твердження. Зрозуміло, що треба бути обережним, говорячи, що щось станеться з абсолютною впевненістю.

Стаття: Шаблон:Абсолютизм

## Майбутній шок

Майбутній шок є результатом прискорених темпів переважних технологічних і соціальних змін. За словами Елвіна Тоффлера, який вперше представив цю концепцію в цій книзі 1970 року «Шок майбутнього», ця зміна залишає людей відключеними і страждають від «руйнівного стресу та дезорієнтації».

Тофлер насправді більше говорив про «сучасний шок», нездатність пристосуватися до змін нинішньої реальності. З розвитком футурології та трансгуманізму зараз з’являється багато інформації про майбутнє, до якого людям також доведеться адаптуватися. Як і коли Discovery Channel знімає документальну драму про майбутню експедицію на Марс, людям потрібно якось розібратися в цьому.

Future Shock Levels are the levels where different people find themselves in terms of their concept of the future, and what they are willing to consider and what is too futuristic or even shocking for them. The classification was proposed by Eliezer Yudkowsky.

Майбутній шок уже видно; літні люди не можуть зрозуміти нові технології, що розвиваються навколо них (наприклад, комп’ютери та Інтернет), і віддадуть перевагу старішим технологіям, ніж новішим. Оскільки темпи змін продовжують зростати, ця проблема буде все більше і більше загострюватися.

Однак майбутній шок ніколи не стане надто приголомшливим для більшості людей. Це тому, що вчені ніколи не можуть придумати нові ідеї, які викличуть шок у майбутньому, оскільки їхній власний майбутній шок завадить їм відкрити ці нові концепції.

# Кодекс письма

У майбутній вікіі слід дотримуватися коду написання, щоб забезпечити якість на різних сторінках сайту. Щоб писати ефективно та переконливо, будь ласка, візьміть до уваги наступне:

## Настанови

**Підказки стилю**

Записи мають бути:

* про майбутнє
* фактичний
* написано в народному стилі

Якщо у вас немає часу або можливості написати хороший запис, просто скинувши посилання або два, також допомагає. Принаймні наступна людина знав би, з чого почати.

**Чого не варто робити**

* *Не* додавайте записи лише з посиланням на них.
* *Не* додавайте невідповідні записи, які не описують майбутнє.
* *Не* додавайте невиправдані випадкові спекулятивні прогнози.
* Якщо ви не кваліфіковані писати про певний аспект майбутнього, «не претендуйте на це».

## Упередженість, виправдання, обмеження та точність

**Упередження**: упередженість притаманна чернеткам кожного письменника. Однак це не важко визначити. Щоб очистити свої статті та редагування від упередженості, будь ласка, перевірте їх з точки зору опонента або широкої громадськості. Використання упередженості, здається, зміцнює ваше письмо, але насправді воно заважає цьому, враховуючи здатність більшості людей бачити та дискредитувати упереджене письмо.

* Приклад: «Усі ісламісти є терористичними фундаменталістами» – неправда, і, безумовно, викличе ворожнечу з боку більшої кількості читачів, ніж лише ісламісти.
* Приклад: «У майбутньому люди повинні бути *майбутніми*, інакше вони залишаться позаду»— хоча це може бути правдою, це не відображає переконання більшості населення, які психологічно більш схильні до консервативний, ніж радикальний.

**Обґрунтування**: У будь-якому передбаченні для його виникнення має бути вагома причина. Тому вони мають бути належним чином обґрунтовані. При цьому ви посилюєте свою статтю, показуючи, чому це можливо або ймовірно.

* Приклад: «Ми всі помремо.»-- чому? Якщо ви збираєтеся робити заяви, які навряд чи відбудуться (і ви повинні знати, що це таке), вам також слід приділити час, щоб пояснити, чому ви так думаєте. Не миріть це лише з наміром розпалити ворожнечу.
* Приклад: «Астероїд вдариться про Землю, і багато людей загине».— це можливо, і тому кваліфікується як точка розбіжності. Однак ви повинні аргументувати свою претензію.

**Обмеження**: Враховуючи невизначеність будь-якого передбачення, майже нічого, що представлено на цій Futures Wikia, не можна вважати певним. Тому подбайте про те, щоб уникати таких термінів, як «буде» та «повинен» або інших самовпевнених мов, які лише змусять читачів дискредитувати вас як новачка, і замініть їх словами на кшталт «можливо» або категоризуйте ваш твір як сценарій.

* Приклад: «Ми не можемо знати майбутнього».-- правда, але яке саме майбутнє? Ми можемо знати деякі речі в розумній мірі.
* Приклад: «Вікіпедія надає всю інформацію на всі теми, які ви, можливо, захочете знати».— Вікіпедія ВЕЛИЧАЛЬНА, але оскільки автори не перевіряються заздалегідь, надійність джерела викликає великі суперечки в школах.

**Точність**: Будь ласка, знайдіть час, щоб вивчити свою роботу. Використання граматики та перевірки орфографії Microsoft Word заощадить вам багато часу, а також визначить ваші слабкі місця. Також переконайтеся, що ваша робота є надійною та правдоподібною.

* Приклад: «*Див. основну статтю: Майбутнє:Поняття*»-- це написано неправильно. Особливо коли справа доходить до посилань, переконайтеся, що вони працюють.
* Приклад: «Ви перейшли за посиланням на сторінку, яка ще не існує.»-- орфографічна й граматична помилка.

## Базові поняття

Сторінки понять визначаються як спроба з’ясувати деякі аспекти теорій майбутнього, передбачень і проблем, від яких страждають прогнози. Ця категорія наближається до завершення.

Якщо ви плануєте написати статтю під цією категорією, перегляньте список усіх статей Futures Wikia, щоб переконатися, що ця тема ще не висвітлена. Якщо немає подібної теми, ви можете почати нову статтю на цю конкретну тему. Будь ласка, НЕ змінюйте безпосередньо статтю Понять; ця сторінка буде періодично оновлюватись із інших статей про основні поняття вибірково.

Статті, що підпадають під цю категорію, повинні мати маркер «Категорія:Поняття» десь на сторінці та мати шаблон із переліком усіх статей у категорії.

## Для передбачення

Загальні прогнози показують тенденцію, до якої спрямований певний аспект технології, суспільства чи політики, або логічні, дуже ймовірні зміни чи розвиток у майбутньому. Будь ласка, не думайте, що всі ваші прогнози будуть остаточно правдивими, оскільки є випадки, коли розвиток подій передбачити неможливо.

Статті, що підпадають під цю категорію, повинні мати маркер «Категорія:Передбачення» десь на сторінці та мати шаблон із переліком усіх статей у категорії.

## Для сценарій

Сценарні прогнози показують майбутнє з урахуванням конкретного «впливу чи промаху» точку розбіжності, і тому є більш конкретними за обсягом, але менш імовірними, вимагаючи, щоб дана точка розбіжності відбулася колись протягом передбачуваного часові рамки в майбутньому.

Сценарії призводять до інших сценаріїв; тому деякі сторінки сценаріїв можуть містити посилання на ще більш конкретні та неймовірні сценарії, які мають ту саму точку розбіжності плюс одну або кілька додаткових точок розбіжності, що характеризують новий сценарій. Тому результатом є дерево сценаріїв, також відоме як дерево часу.

Статті, що підпадають під цю категорію, повинні мати маркер «категорія: (група сценаріїв, пов’язаних спільною точкою розбіжності)» десь на сторінці та мати шаблон із переліком усіх згаданих статей сценаріїв.

Крім того, сторінки сценаріїв лише з однією точкою розбіжності матимуть кілька підсценаріїв, які мають бути перераховані за допомогою маркерної форми (\* списки) у кінці статті про сценарії з посиланнями на підсценарії. Фактично, читач вибирає певний шлях у майбутнє, обираючи сценарій, підсценарій тощо.

## Примітки

Хюбнер, Джонатан. «Можлива тенденція до зниження світових інновацій». «Технологічне прогнозування та соціальні зміни», 72, 2005, с. 980—986.