Økokritik

**Miljøet har aldrig fået det helt store fokus inden for litteraturens verden, selvom det jo i virkeligheden burde være et emne, nærmest en gennemgående tematik, der var langt mere fokus på. Vi skal ikke blot forstå naturen som et sted, hvor en historie foregår, men som en medspiller i fortællingen. I et stigende urbaniseret samfund spiller ’naturskrivning’ en stor rolle i at lære os at værdsætte den naturlige verden.**

**Hvad er økokritik?**

**Først er fremmest kan det være relevant at definere ordet "økologi", som økokritik er dannet af. "Øko" stammer fra det græske oikos, som betyder husholdning; altså dét, der fokuserer på vores store fælles hus (Jorden). "Logi" er videnskaben herom.**

**Økokritik er studiet af forholdet mellem litteratur og det fysiske miljø, men**

**Det kan være vanskeligt at karakterisere økokritik, da naturen, som økokritikken tager sit udgangspunkt i, er et flydende begreb i sig selv. Forståelsen af natur er historisk betinget, og er derfor konstant under forandring. Mennesket har en generel kapitalistisk realistisk tilgang til verden omkring os - vi tror ikke på, at tingene kan være anderledes end som så, hvilket dog ikke just stemmer overens med den dynamiske opfattelse af natur.**

**Cheryll Glotfelty beskriver økokritik som: “The study of the relationship between literature and the physical environment. Just as feminist criticism examines language and literature from a gender-conscious perspective, ecocriticism takes an earth-centered approach to literary studies” (Introduction to Ecocriticism)**

**Historie**

**I 1970’erne begyndte de første forskere at fokusere på økokritiske tilgange, men de var dengang spredte og kendte nærmest ikke til hinandens arbejde. Senere op igennem 80erne og 90erne opstod der publikationer og konferencer, hvor forskere tog emnet op i samlet flok.**

**I 1985 ville Frederick O. Waage fremme en større tilstedeværelse af miljømæssig bekymring og opmærksomhed i litteraturen. I 1989 grundlagde Alicia Nitecki The American Nature Writing, som havde til formål at udgive tekster, der omhandlede naturen og miljøet.**

**På nogle universiteter begyndte litterære kurser at indgå i miljøpensummet.**

**I slutningen af det 20. århundrede ville man, hvis man kun læste skønlitteratur, ikke vide noget om Jordens miljømæssige problemer, dette var man nødt til at læse i aviserne fra samme periode, der fortalte om miljøkrisen.**

**Hvorfor kom økokritik til så sent?**

**Den herskende litteraturkritik har været overvejende marxistisk, hvorfor litteraturen som produkt primært har været centreret om samfundsforhold og klasseforskelle. Når man i høj grad lægger vægt på forholdene mellem mennesker, er det svært at inddrage forholdet mellem menneske og natur.**

**Derudover var det først sent, at strukturalismen mistede sin betydning for tilgangen til litteratur. Hvis man blot koncentrerer sig om, hvordan sproget producerer virkeligheden, anerkender man samtidig, at der ikke findes en realitet uden sproget. Det skaber et tomrum for naturens rolle.**

**En sidste, men ganske relevant faktor, er subjektivisering. Tilbage i oplysningstiden opstod tanken om mennesket som subjekt, dermed individ, for første gang. Før da havde menneskesynet været noget nært lignede The Great Chain of Being, hvor mennesket ses som et helhedspræget hierarki med Gud øverst. Når mennesket pludselig får et sådan privilegium som subjekt, mistes interaktionen med omverdenen i stigende grad, herunder naturen. Dette betyder, at vi ikke længere befinder os naturligt i vores eget miljø.**

**Kan kan man som økokritiker fokusere på?**

**Cheryl Gotfelty opstiller i sin introduktionsartikel “Literary studies in an age of environmental crisis” 3 fokuspunkter for økokritiken, modelleret efter feministisk teori.**

1. **Repræsentation/fremstilling (hvor man ser på hvordan natur/miljø og menneskets forhold dertil er fremstillet i litteraturen)**
2. **Litterær tradition (reevaluering) (ser på den litterære tradition ift. økokritsike emner og hvordan denne har ændret sig med tiden)**
3. **Teoretisk stadie (hvor man forsøger at danne teori udfra de diskurser og fremstillinger, man har undersøgt i de to foregående punkter)**