Ivanič Grad

**Ivanić-Grad** (vug. *Ivanicsvár)* je mesto v Horvatske. Nahaja se v Zagrebečke županije. Po popisu iz 2011. leta v mestu je živelo 14 548 stanovnikov.

## Zemljopis

Ivanič-Grad se je smestil vuz reku Lonju, v zahodne Moslavine, na 103 metrov nadmorske visine, vuz avtocestu A3 Zagreb - Lipovac, ter je s železničkum prugom Zagreb - Vinkovci spojen s obližnjemi mesti Dugem Selom, Križom, Popovačom i Kutinom.

Ivanič-Grad zavzema područje jugoizhodnega dela Zagrebečke županije, pri čemu svojim južnem rubom meji sa Sisečko-moslavečkum županijom, a na severu s Belovarsko-bilogorskum županijom. Čez mesto prohaja reka Lonja.

Zestoji od 19 naselj: Caginec, Deanovec, Derežani, Graberje Ivaničko, Greda Breška, Ivanič-Grad, Lepšič, Levi Dubrovčak, Opatinec, Posavski Bregi, Prečno, Prerovec, Šemovec Breški, Šumećani, Tarno, Topolje, Trebovec, Zaklepica, Zelina Breška.

Samo mesto Ivanič-Grad se zestoji od 8 kvartov: Center Ivanič Grad, Dolnja Poljana, Dolnji Šarampov, Gornja Poljana, Gornji Šarampov, Jalševec, Lonja i Prkos.

## Povest

V rimskemu razdoblju je ovde prohajala cesta od Andautoniae prema Mursi. Prvi spomen Ivaničkega područja v dokumentih datira iz 12. stoletja gda se spominje ka je vugerski kralj Ladislav daroval zagrebečki biškupiji posed Dubravu za vreme osnivanja zagrebečke biškupije 1094. Meje tega poseda poznate su tek od početka 13. stoletja, a obuhvačale su denešnje ivaničko područje osim dela vuz reku Savu, šteri je pripadal posedu Moslavina. Radi lakšega vupravljanja biškupi kasneše odvajaju od dubravske župe del područja, ter osnivaju ivaničku župu sa sediščem v Kloštar Ivaniču. Ta se župa najprvle spominje 1334.

Područje biškupskega poseda Ivanič, v vnogih dokumentih nazivano "Otok Ivanič" (denes područje Ivanič Grada, Križa i Kloštar Ivaniča) dobro se je razvijalo, čemu je pogodovalo i plodno tlo nastalo krčenjem šum. Stanovniki su se bavili poljoprivredom i stočarstvom, a v bregovitemu delu i vinogradarstvom. Razvoju je pogodovala i cesta štera je prohajala ovem područjem i povezivala Čazmu, Dubravu i Ivanič s panonskum cestom vuz Savu, tak da su naselja Jalševec Breški, Poljana Breška i Ivanič-Grad nastala jošče v predturskemu razdoblju.

Turska osvajanja v prve polovine 16.st. iz temelja su premenila razvoj ovega područja. Kak i drugde, stanovniščvo napušča naselja i pred turskum se opasnošču iseljava v sigurnejše zahodne kraje. Obrambu svojega poseda od početka turskeh nadiranj organizirali su zagrebečki biškupi, ampak zbog nedostatka ljudstva i sredstav, organizacija obrambe prehaja v nadležnost krajiške vojne lasti štera se je polehko stvarala. Područje Ivaniča vklopljeno je stoga v Slavonsku krajinu. Od teda Ivanič ima važnu vlogu v obrambi ostatkov Horvatske ar je postal sedišče jedne od krajiških kapetanij. Zaradi tega se v druge polovine 16. stoleča gradi nova festunga.

Fortifikacija je služila za smeščaj vojnega garnizona i ratne opreme. Od druge polovine 17. stoletja v festunge postoji dervena kapela sv. Ivana Kapistrana (odnosno kapela sv. Petra), ter velka carska vojarna, štera je imela prizemlje grajeno od opeke, drveni kat, šiljati krov i nizek turen. V prizemlju vojarne 1750. otprta je prva pučka škola kak “Komunitetna pučka škola”, štera je tu bila smeščena do 1797., gda je preseljena v posebnu školsku zgradu, zgrajenu v pod bregom Prkos.

Potli prestanka turske opasnosti, Ivanič Grad ostaje važna vojna baza krajiške vojske. V 18. stoletju Ivanič je bil direktno pod komandom Varaždinskega generalata kak slobodna vojna opčina. Imel je miren gospodarski razvoj vnuter krajiških mejah i pretvoril se v snažen obrtnički center, nadalko poznato trgovišče. Potli turskeh osvajanj zapuščeni su obrambeni nasipi, a jarki s vodom postaju žarišča malarije. Zatrpavanje jarakov počinje 1827. Na prostoru negdašnjega nasipa vrejen je prvi vrt i perivoj vuz tedašnju zgradu pučke škole, kaj je začetek vrtne vumetnosti na ovemu području.1805. osnovana je v Ivaniču župa sv. Petra. Na ozelenjenemu platou negdašnjega festunga v 19. stoletju grade se nova župna cirkva, dovršena 1831. l. , ter nova zgrada škole, dovršena 1861. l.

Cesar Franz Jozef 8. lipnja 1871. l. potpisal je proglas šterim se vkida Varaždinska krajina, a njeno područje stavljeno je pod last horvatskega bana. Istega dneva cesar je potpisal je i odluku šterum trgovišču daje status i naslov mesta. Stoga se denes tega datuma slavi den mesta Ivanič-Grada. Sačuvana stara jezgra Ivaniča ima spomeničku vrednost. V prvemu desetletju 20. stoletja češki vrtlar Viteslav Durchanek na temelju postoječega školskega vrta vredil je denešnji Perivoj Stjepana Posezija. Gradnjom zgrad v druge polovine 20. stoletja zatireju se ostatki negdašnje festunge, a center mesta dobiva denešnji izgled.

## Gospodarstvo

Poleg mesta se nahaja jedinstven zvir lekovite nafte pa je tu zgrajena bolnica Naftalan. Po ekonomskmi pokazatelji, Ivanič-Grad je bil tretje mesto v bivše Jugoslavije, čak sa nadimkom "mali Kuvajt" zbog brojneh nahajišč nafte i plina.

## Kultura

V povesnemu centru mesta nahajaju se cirkva sv. Petra i večnica iz 19. stoletja. V Poljane Breške je kapela sv. Jakova, takaj iz 19. stoletja.

Vsake jeseni se v Ivanič Gradu održava Bučijada, sejem proizvodov od buče šteri poseti prek 20.000 ljudi.