Rasa a Etnicita

*Jak definujete rasu?  Kdybyste měli popsat, proč si myslíte, že patříte k jedné rase a někdo jiný k jiné, pravděpodobně byste se zaměřili na vzhled - kůži, vlasy, možná i na stavbu těla a obličeje.  Většinou však tato fyzická kritéria znamenají různé věci v závislosti na kultuře, jejíž jste součástí.  Zřejmým příkladem je barva pleti.  Slovy běloch a černoch označujeme dvě rasy, ale rozdíl v barvě pleti mezi těmito rasami není tak jednoznačný.  Běloch, který strávil léto na pláži, se může vrátit domů se snědou pletí, ale opálení jeho rasu nezmění.  A černoši se světlou kůží mohou mít kůži, která není o nic tmavší než to opálení.  Je zřejmé, že rasa se týká více než jen doslovné barvy něčí kůže.  Pojďme si tedy promluvit o rase a o tom, proč je to téma, které jde více než jen do hloubky kůže.*

Stejně jako pohlaví je i rasa sociálně konstruovanou kategorií.  V tomto případě se používá ke kategorizaci lidí, kteří sdílejí biologické znaky, jež společnost považuje za důležité.  Možná se ptáte: jak může být rasa zároveň sociálním konstruktem i něčím, co je založeno na biologii?  No, klíčovou částí této definice rasy je ta poslední část: to, co společnost považuje za důležité.  Jistě, barva kůže se v různých oblastech světa značně liší.  Ale stejně tak se liší i barva očí a lidi s modrýma očima nepovažujeme za jinou rasu než lidi s hnědýma očima.  A i když se fyzické znaky často používají k popisu nebo identifikaci rasy, ne vždy se uplatňují důsledně.  Vezměme si například takzvané pravidlo "jedné kapky" ve Spojených státech, kdy i nejmenší množství afroamerických předků stačí k tomu, aby byl někdo klasifikován jako černoch, a ne jako běloch.  Opak však není pravdou - někdo, kdo má jednoho černého a jednoho bílého rodiče, není téměř nikdy považován za bělocha.

Navíc lidé z různých míst nebo různých časových období definovali rasové skupiny odlišně.  V dnešní době jsou ve Spojených státech za ´bílé´ obvykle považováni lidé světlé pleti evropského původu.  Nezáleží na tom, zda je váš původ britský, irský, italský, polský nebo německý - jste prostě ´bílí´.  Ale před sto lety tomu tak nebylo.  Na počátku 20. století byl každý, kdo nebyl bílý anglosaský protestant, považován za ´etnika´ - takže například pokud jste byli Italové nebo Irové, nebyli jste považováni za bělochy.  Stejně tak je dnes ve Spojených státech za etnikum často považováno být Židem.  Evropané však o židovství uvažují spíše jako o rase.  To vyvolává otázku: Jaký je rozdíl mezi etnickou příslušností a rasou?  Inu, etnika jsou sociálně konstruované kategorie založené na kulturních rysech, které společnost považuje za důležité, spíše než na striktně biologických rysech.  Etnická skupina je v podstatě skupina, která má společné kulturní dědictví.  Jazyk, tradice, náboženství - to všechno jsou typy kultury, které mohou určovat váš etnický původ.  Dva lidé různých ras mohou mít společnou etnickou příslušnost - a naopak dva lidé stejné rasy mohou být zcela odlišné etnické příslušnosti.  Japonci a Vietnamci jsou oba považováni za Asiaty, ale pocházejí z odlišného kulturního prostředí.  Termín, o kterém si mnoho lidí myslí, že označuje rasu - ´Hispánec´ - ve skutečnosti označuje etnickou příslušnost.

**Rozdíly mezi pojmy Hispánec, Latinoameričan a Latinský Američan.**  Termín "Hispánec" se poprvé objevil jako rasová kategorie při sčítání lidu v USA v roce 1970 jako způsob popisu osob, jejichž původ pochází ze španělsky mluvící země.  Do té doby sčítání lidu označovalo tyto lidi jako Španělské Američany - přestože vysledovat jejich původ do Španělska by pro mnohé z nich znamenalo jít hodně daleko do minulosti.  A pro jiné by to bylo zcela nepřesné.  V každodenní konverzaci se však většina lidí ze španělsky mluvícího prostředí obvykle označovala podle země svého původu, například Mexičan nebo Kubánec, někdy také šířeji jako "Latinoameričan".  Od tohoto posledního termínu se také odvozuje slovo ´Latino´ - a od něj odvozené latinx.  Jedná se o zkrácenou verzi španělského slova ´latinoamericano´ a označuje osobu, jejíž dědictví pochází z národů Ameriky, které se nacházejí na jih od Spojených států, včetně Mexika, celé Jižní Ameriky a Karibiku.  Ne všichni Hispánci jsou Latinoameričané.  Pokud například pocházíte ze Španělska, jste Hispánec, ale ne Latinoameričan - a ne všichni Latinoameričané jsou Hispánci.  Brazilci mluví portugalsky, což znamená, že nejsou považováni za Hispánce.  Ale bez ohledu na to, který termín používáte, zda Hispánec nebo Latinoameričan, ani jedno z těchto rozlišení není založeno na fyzickém vzhledu.  Na rozdíl od rasy, která je založena na pozorovatelných, fyzických rysech, etnické příslušnosti nejsou.  A ve skutečnosti mohou být dva lidé stejné etnické příslušnosti zcela odlišné rasy.  Například Cameron Diazová i Rosario Dawsonová jsou Američanky kubánského původu, což znamená, že jsou obě Hispánky, ale Cameron Diazová je běloška a Rosario Dawsonová černoška.

Ačkoli je rasa ve společnosti častěji používána jako způsob organizace lidí a rozdělování moci, rasa i etnický původ hrají roli v tom, jak jsou lidé vnímáni, a tedy i v tom, jaké příležitosti jsou jim k dispozici.  Rasa člověka ovlivňuje celou řadu sociálních výsledků, od jeho vzdělání přes příjem až po zkušenosti s trestněprávním systémem.  Ale to, které rasy nebo etnika jsou zvýhodněny nebo znevýhodněny, závisí na tom, kdy a kde o tom mluvíme.  Například ve Spojeném království bylo v poslední době hodně neklidu kvůli přistěhovalectví z východní Evropy, zejména z Polska.  Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie se zvýšil počet případů nepřátelství a násilí vůči polským přistěhovalcům.  Ale zatímco ve Spojeném království jsou Východoevropané považováni za etnickou menšinu, lidé ve Spojených státech mnohem častěji považují přistěhovalce z východní Evropy pouze za bělochy - nejsou považováni za menšinu.  A to proto, že to, co představuje menšinu, je složitější, než by se mohlo zdát.  Sociologové definují menšinu jako jakoukoli kategorii lidí, kteří se vyznačují fyzickou nebo kulturní odlišností a které společnost vyčleňuje a podřizuje.

Všimněte si, že tato definice má dvě důležité části:  Za prvé, menšiny sdílejí odlišnou identitu založenou na fyzických nebo kulturních rysech.  Za druhé, menšiny zaujímají ve společnosti nižší postavení a mají menší přístup k pákám společenské moci.  Všimněte si, že tato definice neříká nic o velikosti skupiny.  V sociologii není relativní velikost menšinové skupiny důležitá.  Například ženy jsou považovány za menšinu, přestože tvoří asi 51 % obyvatel Spojených států.  A skupina, která je menšinou z hlediska velikosti, může být přesto většinou z hlediska moci.  Příkladem je jihoafrický apartheid.  Od roku 1948 do roku 1994 udržovala bílá menšina systém rasové segregace a diskriminace černých Jihoafričanů.  V současné době jsou ve Spojených státech běloši, kteří nejsou hispánci, většinovou skupinou, pokud jde o samotnou velikost, a tvoří 61 % americké populace.  To se však rychle mění.  Od roku 2015 je nyní počet narozených dětí barevné pleti vyšší než počet dětí nešípánských bělochů.  A pět států již patří mezi státy s menšinovou většinou: Kalifornie, Texas, Nové Mexiko, Nevada a Havaj.  Jak se stát nebo země může stát menšinovou? Není to něco jako oxymóron?  No, za prvé, i když běloši, kteří nejsou hispánci, už nebudou tvořit více než polovinu země, pravděpodobně zůstanou větší skupinou než kterákoli jiná rasa.  Ale také, aby byla skupina menšinou v sociologickém slova smyslu, musí být v nevýhodném postavení.

A jak jsme již mnohokrát diskutovali, běloši, kteří nejsou hispánci, mají zpravidla vyšší příjmy, žijí v lepších čtvrtích a je u nich větší pravděpodobnost, že budou mít prestižnější zaměstnání a lepší vzdělání než rasové a etnické menšiny.  Než však budeme moci porovnávat různé rasové skupiny v USA, měli bychom si promluvit o rasách, které tvoří Spojené státy.  Sčítání lidu USA používá při sběru údajů o demografických údajích v zemi šest různých kategorií ras.  Běloši označují všechny, kteří uvádějí svůj původ v Evropě, na Blízkém východě nebo v severní Africe.  Takže Irové, Němci, Italové, Libanonci, Íránci, Maročané - to všechno jsou etnické skupiny, které spadají do kategorie bělochů.  Ano, slyšíte správně.  Lidé blízkovýchodního původu jsou podle sčítání lidu zařazeni do kategorie bělochů, i když se s nimi často jako s bělochy nezachází.

Proč? To, co se dnes nazývá "bílá", pochází z termínu označujícího lidi indoevropského původu: "kavkazská" rasa.  Termín Kavkazané vznikl jako odkaz na pohoří Kavkaz, které se táhne přes dnešní země Rusko, Gruzii, Arménii a Ázerbájdžán.  V době, kdy byla rasa chápána jako čistě biologický jev, byli všichni od Evropy až po Indii zařazeni do jedné "kavkazské" skupiny.  Takže včerejší "Kavkazané" zahrnovali většinu lidí, kteří se dnes počítají mezi "bílé", ale také zachycovali skupiny, které se dnes označují jako asijské, jako jsou Indové nebo Pákistánci.  Nyní se při sčítání lidu mezi bělochy počítá i mnoho Hispánců.  Pro účely sčítání lidu se "hispánský" původ považuje za etnickou příslušnost, nikoli za rasu, takže při sčítání lidu v roce 2010 se 52 % hispánských Američanů označilo za bělochy, zatímco 36,7 % se označilo za "nějakou jinou rasu" a menší procento za jednu z ostatních rasových skupin.

Černoši nebo Afroameričané jsou druhou nejpočetnější rasovou skupinou ve Spojených státech a jsou definováni jako osoby s africkým původem, včetně těch, kteří jsou afrokaribského původu.  Vzhledem k tomu, že předkové mnoha Afroameričanů byli do Spojených států násilně přivezeni jako otroci, země, ze kterých jejich předkové pocházeli, často nejsou známy.  Pozůstatky otrokářství a jižanského plantážnického systému jsou dodnes patrné v geografickém rozložení černošských Američanů po celé zemi.  Ačkoli se mnoho černošských Američanů během Velké migrace na počátku 20. století přestěhovalo do severních měst, většina jich zůstala na Jihu, v oblasti, která se stala známou jako Černý pás Spojených států.  Třetí rasovou kategorií používanou při sčítání lidu je "americký indián nebo aljašský domorodec", který označuje všechny osoby, jejichž původ je původem z přilehlého území Spojených států a Aljašky.

Ačkoli v době příchodu Evropanů v 15. století čítali původní obyvatelé Ameriky miliony lidí, dnes ovládají pouze 2 % rozlohy země, tvoří pouhých 0,2 % obyvatel USA a zůstávají značně znevýhodněni v přístupu ke vzdělání a příjmu.  Čtvrtá kategorie sčítání lidu pro rasu - Asiaté - se vztahuje k původu ve východní Asii, jihovýchodní Asii nebo na indickém subkontinentu, včetně Číny, Indie, Japonska, Pákistánu, Filipín a Vietnamu.  Největší podskupinou asijských Američanů jsou lidé čínského původu, kteří tvoří o něco méně než ¼ celkové asijské americké populace.  Pátou kategorií sčítání lidu jsou původní obyvatelé Havaje a ostatních tichomořských ostrovů, což se týká osob, které pocházejí z Havaje, Guamu, Samoy nebo jiných tichomořských ostrovů.

Jak jsem již zmínil, Havaj je jedním ze států, kde je menšinová rasa většinovou rasou státu - a ve skutečnosti je to jediný stát, který byl vždy menšinový.  Poslední kategorie sčítání lidu je pouze souhrnná kategorie "nějaká jiná rasa".  Možná si vzpomenete, že do této skupiny spadá asi třetina hispánských Američanů; pokud osoba uvede zemi původu, která neodpovídá žádné z ostatních kategorií, uvízne v této skupině.  Možná si říkáte, že tyto kategorie nevypadají jako rasové skupiny, které si obvykle představujete.  A to je v pořádku!  Se vší pravděpodobností se způsob, jakým vláda definuje rasy, bude i nadále měnit, aby zohlednil měnící se pojetí rasy a etnické příslušnosti v naší společnosti.  A ze všeho, o čem jsme dnes mluvili, by mělo být jasné, že rasy nejsou pevně dané neměnné kategorie - jsou definovány společností.

Dnes jsme se dozvěděli, jaký je rozdíl mezi rasami a etniky.  Diskutovali jsme o tom, jak se definice ras a etnik měnily v průběhu času a na různých místech.  Diskutovali jsme také o pojmech menšina a menšinová většina.  A na závěr jsme diskutovali o tom, jak jsou rasy definovány ve Spojených státech.