Ковель-Пасажирський (станція)

Шаблон:Otheruses Шаблон:Залізнична станція Шаблон:Сарни — Ковель Шаблон:Здолбунів — Ковель Шаблон:Ковель — Берестя Шаблон:Ковель — Камінь-Каширський Шаблон:Ковель — Холм Шаблон:Ковель — Холм (1435 мм) Шаблон:Ковель — Сапіжанка **Ко́вель** (*Ковель-Пасажирський*) — вузлова дільнична позакласна залізнична станція Рівненської дирекції Львівській залізниці розташована в місті Ковелі, Волинської області.

Звідси розходяться залізничні колії до (за годинниковою стрілкою, зі сходу на захід):

* Каменя-Каширського
* Сарн, далі до Коростеня
* Ківерців, далі до Здолбунова
* Володимира-Волинського, далі до Львова, Ізова
* Холма, далі до Любліна
* Берестя, далі до Білостока.

## Історія

Перша залізниця, що з'явилася на карті Волині, — Києво-Берестейська. Вона одна з перших залізниць Російської імперії, побудована у 1870—1873 роках на кошти Товариства Києво-Берестейської залізниці. 1870 року Товариство придбало східну частину Києво-Балтської залізниці. Через вкладення у коштів у цей проєкт трохи сповільнилося будівництво залізниці Київ — Берестя. Проте вже 1 березня 1873 року відкрито рух поїздів від Бердичева до Кривина, а 25 травня 1873 року — від Кривина до Берестя та далі до Білостока і Граєво. Під час будівництва цієї лінії товариство зазнало великих витрат, але уряд частково їх компенсував. Відтоді сільськогосподарські вантажі з Центральної і Південної України, ліс з українського та білоруського Полісся, сіль, будівельні матеріали через Волинь та Берестя везли до Прусії, в порти Кенігсберга,Піллау та Данцига. На території сучасної Волинської області ця лінія, минаючи Луцьк, пролягає через Цумань, Олику, Ківерці, Рожище, Переспу, Голоби, Ковель, Вижву, Кримне, Заболоття і є основною залізничною віссю області.

Станція Ковель побудована 1873 року коштом Києво-Берестейської залізниці. Її будівництво у російській імперії інтенсифікувалося після скасування кріпосного права, коли уряд вирішив впровадити будівництво залізниць не за рахунок казни, а силами акціонерних об'єднань. Саме їм був гарантований прибуток у 5,5 % на витрачений капітал — незалежно від рентабельності. Навіть державні залізниці і ті були продані акціонерним товариствам.

25 травня 1873 року розпочався регулярний рух потягів станцією. Одразу після запуску Києво–Берестейської залізниці в Ковелі починають діяти паровозне і вагонне депо. Це зумовило економічний розвиток міста і збільшення кількості жителів. Кількість жителів міста з прокладанням залізниці зросла з 3646 осіб у 1863 році до 15116 осіб у 1893 році.

17 серпня 1877 року увійшла в експлуатацію Привіслянська залізниця, яка з'єднала Ковель з прикордонним містом Млавою, біля Прусії, через Люблін та Варшаву.

За два десятиліття населення Ковеля збільшилося уп'ятеро. Потік пасажирів і товарів зростав, усе гострішою ставала потреба у новому вокзалі. За проєктування взявся майбутній автор київського вокзалу Олександр Вербицький. Він здобув практичний досвід будівництва під час спорудження Київського оперного театру.

На Ковельському вокзалі у 1902 році Києво-Ковельську залізницю офіційно введена в експлуатацію. Зараз станції цієї гілки — це Чорторийськ, Маневичі, Повурськ.

1907 року споруджено новий залізничний вокзал за проєктом відомого архітектора Олександра Вербицького. Будівля розташовувалася на висоті другого поверху, мала зали для пасажирів 1-го, 2-го і 3-го класів. Станцію Ковель вважали однією з шести кращих у царській Росії. Для вокзалу характерні риси модерну — популярного стилю будівництва тих часів. Цей вокзал пережив Першу світову війну, міжвоєнний час. Не витримала будівля вокзалу перипетій Другої світової війни.

1908 року на мапі Волині виникла нова гілка: Ковель — Володимир-Волинський, що пролягла через Турійськ та Іваничі.

1939 року, коли Волинь увійшла до складу СРСР, була сформована Ковельська залізниця. Одразу ж почалася підготовка до обслуговування військових цілей. Стратегічним став відрізок колії Сарни — Ковель, за який тривали запеклі бої. У результаті залізниця зазнала нищівних ударів. Особливо постраждала станція Ковель, бомби понищили залізничне полотно, побили вагони та паровози.

Вранці 4 червня 1944 року за Ковелем відбувся єдиний лобовий бій бронепоїздів Другої світової війни, у якому брали участь легендарний «Ілля Муромець» та німецький «Адольф Гітлер». Дуель вийшла стрімкою, противники, виявивши один одного, майже одночасно дали залп, але якщо артилеристи «Іллі Муромця» накрили ворога з першого пострілу, то снаряди ворога лягли повз ціль. «Катюші» «Іллі Муромця» завершили розгром ворожого бронепоїзда, а після захоплення міста, переможці виявили останки спотвореної машини ворога.

 Файл:Bahnhof Kowel.jpg  Подарунок фронту від муромських жителів — бронепоїзд «Ілля Муромець» почав війну з загарбниками на самому початку 1942 року на Брянському фронті. Він був озброєний важкими гарматами, скорострільними зенітними гарматами, кулеметами і реактивними мінометами «Катюша» (вперше в історії бронепоїздів) і за одну хвилину вражав площу 400х400 метрів гарматним вогнем.

У квітні 1942 року бронепоїзд «Ілля Муромець» прийняв перший бій біля станції Виползово. А трохи пізніше брав участь у нальоті на захоплений фашистами Мценськ з наказом паралізувати роботу станції, де в цей момент йшло інтенсивне розвантаження ешелонів. Після виконання завдань у німецькому тилу бронепоїзд повернувся без втрат.

Гітлерівська авіація вистежувала бронепоїзд в дорозі і на станціях і 12 травня 1942 роки змогла пошкодити штабний вагон, в якому загинули командир 31-го дивізіону бронепоїздів майор Грушелевський Я. С., начальник штабу дивізіону старший лейтенант Писемський С. В., кореспондент газети «Гудок» Букаєв О. С.

Велику війну «залізничний бог» закінчив у Франкфурті-на-Одері, зробивши понад 160 вогневих нальотів, під час яких знищив 14 гармат і мінометних батарей, 36 вогневих точок противника, 875 солдатів і офіцерів, збив 7 літаків і розгромив незліченну безліч ворожих ешелонів і товарних поїздів. Після війни за бойові заслуги 31-й окремий особливий Горьківський дивізіон бронепоїздів, до якого входив бронепоїзд «Ілля Муромець», був нагороджений орденом Олександра Невського. У 1971 році «Ілля» знайшов вічну стоянку у своєму рідному Муромі.

1943 року Ковельський вокзал ще був, проте згодом його підірвали. Нову будівлю, яка й існує досі, відкрили вже 1951 року.

Післявоєнне відродження залізниці було тяжким, але швидким — у 1950 році на Ковельській залізниці вже курсувало 33,5 пар поїздів, із яких прямого сполучення — 5,5 пар, місцевого — 2 пари, приміського — 26 пар. Для порівняння: на початку 1950-х років в області діяло всього 6 регулярних автобусних маршрутів: Луцьк — Володимир-Волинський, Луцьк — Берестечко, Луцьк — Ратне, Луцьк — Ківерці, Луцьк — Київ і Луцьк — Львів.

1953 року Ковельська залізниця увійшла до складу Львівської залізниці.

1972 року з Ковельського залізничного вокзалу вперше відправився за межі державного кордону потяг сполученням Ковель — Москва. Ця подія стала початком розбудови Ковельського залізничного вузла.

Ковель.Залізничний вокзал.jpgПривокзальна площаКовельський залызничний вокзал.jpgЗалізничний вокзалKovel Railway Station.jpgФрагмент будівлі вокзалуKovel Volynska-train station-details.jpgГерб Ковеля на шпилі вокзалу2013 року відзначена історична подія, саме 140 років тому на станцію Ковель прибув перший потяг. До пам'ятної дати у Ковелі відреставрували і своєрідний символ міста — легендарний паровоз Су-253-25 на Привокзальній площі.

## Інфраструктурний проєкт

ПАТ «Укрзалізниця» планує залучити до реконструкції споруд залізниці з електрифікацією ділянки Ковель — Ізов — *Державний кордон* (з Польщею) разом із регіональною філією «Львівська залізниця» та ТОВ ПКП «Металургійна ширококолійна лінія» (LHS). На цю ділянку, яка зараз експлуатується на тепловозній тязі, припадає 90 % залізничних перевезень між Україною та Польщею. Завдяки електрифікації потік вантажів на цьому напрямку стане більш інтенсивним та зменшаться експлуатаційні витрати і спроститься технологія організації руху вантажних потягів.

7 квітня 2017 року підписаний меморандум про взаєморозуміння про втілення даного проекту.

## Пасажирське сполучення

Пасажирське сполучення Волині з областями Україною та світом донедавна постійно покращувалося. Кілька десятиліть із Волині вирушають фірмові пасажирські поїзди:

* «Світязь» сполученням Ковель — Київ-Пасажирський;
* «Голубі озера» сполученням Ковель — Одеса-Головна;
* «Лісова пісня» сполученням Ковель — Новоолексіївка (до 2014 року — до станції Сімферополь);
* «Волинь» сполученням Ковель — Москва (з 2014 року — вагони безпересадкового сполучення у складі поїзда № 74/73 Шаблон:Ст. — Москва, з 20 травня 2019 року — скасовані).

У складі поїзда Ковель — Київ деякий час курсував вагон безпересадкового сполучення Ковель — Кисловодськ. У 1990-х роках курсували поїзд Ковель — Черкаси, до середині 2000-х років поїзд сполученням Ковель — Суми. Згодом швидкість поїздів почала знижуватися, а деякі рейси відмінялися через фінансоване зубожіння.

### Сьогодення

Станція є кінцевою майже для усіх пасажирських поїздів, за винятком лише пасажирського потягу № 142/141 сполученням Львів — Бахмут. Поїзд міжнародного сполучення Шаблон:Ст. — Холм тимчасово скасований з березня 2020 року через карантинні обмеження щодо нерозповсюдження захворюваності спричиненою COVID-19.

Пасажирські поїзди далекого сполучення зі станції Ковель курсують до Києва, Львова, Луцька, Рівного, Здолбунова, Івано-Франківська, Чернівців, Варшави-Західної, Холма (Польща), Коростеня, Козятина, Бердичева, Вінниці, Одеси, Новоолексіївки (через Дніпро, Запоріжжя I, Мелітополь) тощо.

З актуальним розкладом руху пасажирських потягів на конкретну дату можна подивитися в розділі «Оn-line резервування та придбання квитків» на офіційному веб-сайті ПАТ «Укрзалізниця».

З 6 березня 2015 року, завдяки регіональному поїзду Ковель — Тернопіль, відбувалося пряме сполучення з Дубном, Радивиловом, Бродами, Красним, Золочевом, Тернополем. З грудня 2017 року потяг скасовано через те, що більшість пасажирів їдуть автобусами.

З 12 червня 2017 року призначений щоденний міжнародний потяг сполученням Ковель — Холм із нагоди введення безвізового режиму з ЄС складом 2-вагонного рейкового автобуса PESA 630М 2-го класу на 187 місць. Продаж квитків проводиться у міжнародних залізничних касах. Вартість проїзду в сполученні Ковель — Холм становила на той час близько 200 грн. залежно від курсу валюти на день придбання квитка. Графік потяга № 751/752 Ковель — Холм узгоджений для пересадки пасажирів, які подорожують потягом № 58/57 Одеса — Ковель в обидві сторони. З 25 березня 2018 року призначався потяг № 753/754 Шаблон:Ст. — Холм (нині скасований).

Kovel' Pryvikzal'na 1 Zaliznychniy Vokzal 02 (YDS 6502).jpgПерон вокзалуKovel Volynska-train station-3.jpgВигляд від перонуKovel Railway Station 3.jpgПоїзди на станції КовельWaiting room Kovel.jpgЗал чекання вокзалуЗ 12 жовтня 2017 року призначений нічний швидкий поїзд № 127/128 сполученням Ковель — Харків-Пасажирський.

## Див. також

* Ковельська залізниця
* Залізниця Ковель — Холм (1520/1435)

## Джерела

* Шаблон:ТК4
* Шаблон:АЗУ-2008
* Шаблон:ЖДС

## Галерея

Вокзал - panoramio (65).jpgПанорама вокзалуВагони поїзда 98Л.jpgФірмовий потяг «Світязь»Залізничний вокзал у Ковелі.JPGВигляд із перонуЧС4-141 1.jpgЧС4-141 із потягом на станції Ковель
## Посилання

Шаблон:Railwayz

* Станція Ковель на сайті tokatema Шаблон:Ref-ru
* Сервісні послуги на вокзалі станції Ковель
* Кімнати відпочинку на вокзалах Львівської залізниці
* Історія «залізної Волині»

Шаблон:Львівська залізниця Шаблон:Роздільні пункти Рівненської дирекції ЛЗ Шаблон:Railway-stub

Шаблон:Портали

1. ↑ Як Волинь стала «залізною»: перші колії та вокзали (фото)
2. ↑ Колесо історії. Ковельський вокзал: утрачений модерн
3. ↑ Введення нового напрямку Ковель — Москва
4. ↑ 140 років тому до Ковеля прибув перший потягШаблон:Недоступне посилання // *Кovel.tv*, 2013-07-15
5. ↑ «Укрзалізниця» та LHS домовилися про спільну реалізацію проекту електрифікації ділянки Ковель — Ізов — Держкордон // *Транспортный бизнес*, 2017-04-10 Шаблон:Ref-ru
6. ↑ Розклад руху пасажирських поїздів далекого сполучення по станції Ковель на офіційному веб-сайті «Укрзалізниці»
7. ↑ Оn-line резервування та придбання квитків на booking.uz.gov.ua. Archived from the original on **Помилка: неправильний час**. Retrieved on **Помилка: неправильний час**.
8. ↑ Новий регіональний потяг «Ковель — Тернопіль» // *«Волинські новини»*, 2015-03-05
9. ↑ Обговорення нового потягу сполученням «Ковель — Холм»
10. ↑ Рейковий автобус «Ковель — Холм» здійснив перший тестовий рейс (відео) // *Новое время*, 2017-05-05
11. ↑ Розклад руху потягів № 751 Ковель — Хелм та № 752 Хелм — Ковель
12. ↑ «Укрзалізниця» відкрила продаж квитків до польського міста Хелм у міжнародних залізничних касах // *Офіційний веб-сайт «Укрзалізниці»*, 2017-06-03
13. ↑ Розклад руху потягів на сайті РКР Шаблон:Ref-pl
14. ↑ Пасажири поїзда № 84 Одеса — Ковель зможуть зручно пересісти на міжнародний поїзд Ковель — Хелм // *Офіційний веб-сайт «Укрзалізниці»*, 2017-06-09
15. ↑ З 2 жовтня 2017 року «Укрзалізниця» призначила поїзд з Харкова до Ковеля