Анділонська мова

**Класифікація:** | Індоєвропейська
Слов'янська

**Анділонська мова** — штучна мова, створена на основі української з елементами бойківського діалекту і чорногорської, хорватської, румунської та польської мов.

Створена в 2017 році. Більшість слів аналогічні з українськими, проте є і винятки.

## Історія

Після заснування Анділонії влада хотіла розпочати створення мови, але більшість громадян були проти цієї ідеї. Проте у квітні 2017 року були створені окремі слова і правила. Остаточне завершення цього проекту — середина травня 2017 року.

20 травня 2017 року Президент Анділонії Роман Янів видав указ про статус анділонської мови як державної в Анділонії.

## Відмінності від української мови

### Дієслова

#### Минулий час

 Однина, жіночий рід
 Однина, середній рід
 Множина

### Іменники

Іменники, які в орудному відмінку закінчуються на -ою (-єю), в анділонській закінчується на -ov (-øv): дитиною — dytynov, сім'єю — sim'øv.

Основи слів, які в українській мові закінчуються на -л, в анділонській закінчуються на -lj.

### Прикметники

У власних назвах з привійними прикметниками пишуться за такою схемою: *іменник* + *lja* + *іменник в називному відмінку*: Львівська область — oblastj lja Lviv.

Прикметники, які в орудному відмінку закінчуються на -ою, в анділонській закінчується на -ov: красивою — krasyvov.

### Інші відмінності

Буквосполучення -io-, -ia-, -ie-, -iu-, -ii- читаються [ійо], [ія], [іє], [ію], [ії] відповідно.

### Слова-винятки

**Іменники:**

Мова — ğvara (ґва́ра)

Столиця — capitalie (капіта́ліє)

Пісня — pjesenj (п'є́сень)

Школа — skvolja (скво́ля)

Жінка — femeja (феме́я)

Бувай — adio (аді́йо)

Поле — planina (плані́на)

Смуток — tuga (ту́га)

Кава — kafia (кафі́я)

Лимон — ljamulje (ляму́лє)

Молоко — mleko (мле́ко)

Музика — mjuzika (м'юзі́ка)

Підвал — pívnícje (пивни́цє)

Очі — očy (о́чи)

Кохання — kohanje (коха́ньє)

Любов — ljubave (любаве́)

Гора — horica (хорі́ца)

Тиша — tyšyna (тиши́на)

Рай — rajan (рая́н)

Пекло — peklym (пекли́м)

Дядько — vujko (ву́йко)

Тітка — cjоcje (цьо́цє)

Півень — kоgut (ко́гут)

Група — artelj (арте́ль)

Темрява — tymnjana (тимня́на)

Дерево — drevo (дре́во)

Книга — četancie (чета́нціє)

Календар — dnejnik (дне́йнік)

Фотографія — znymka (зни́мка)

Лампа — sviteljka (світе́лька)

Одяг — vbyren (вбире́н)

Посудина — skljenka (склє́нка)

Пиріг — pljacok (пля́цок)

Полуниця — truskavka (труска́вка)

Годинник — dzyğar (дзи́ґар)

Склянка — keljušok (келю́шок)

Кювет — fosa (фо́са)

Картопля — buljba (бу́льба)

Лелека — busjok (бу́сьок)

Палиця — patyka (пати́ка)

Огірок — voğerok (воґе́рок)

Ранок — jutro (ю́тро)

День — dzenj (дзе́нь)

Ім'я — imje (і́м'є)

Година — ğadzyna (ґадзи́на)

Господир — ğazda (ґа́зда)

Господиня — ğazdynje (ґазди́нє)

Прапор — stjag (стяг)

Ріка — rečka (ре́чка)

Місто — ğrad (ґрад)

Указ — uzreč (узре́ч)

Президент — prezident (презі́дент)

Зміна — zmiena (зміє́на)

Лідер — ljeder (лє́дер)

Член — kavalok (кава́лок)

Поділ — kavalie (кава́ліє)

Територія — uzemie (узе́міє)

Прізвище — prjezvysjko (прє́звисько)

Ім'я — jmennje (йме́ннє)

По-батькові — batjkjevstvo (батькє́вство)

Народження — vrodenie (вроде́ніє)

Громадянство — deržavinstvo (держа́вінство)

Назва — imenie (іме́ніє)

Єдність — zjednota (з'єднота́)

Об'єднання — union (у́нійон)

Партія — obśyna (общи́на)

Битва — bitka (бі́тка)

Вогонь — vatra (ва́тра)

Ліс — lias (лія́с)

Зустріч — zdybanka (зди́банка)

Бригада — briğada (бріґа́да)

Квітка — cvitka (цві́тка)

Ялина — smereka (смере́ка)

Хата — hatyna (хати́на)

Морозиво — zmerzlina (змерзлі́на)

Перелік — pereśek (пере́щек)

Дужка — kljamra (кля́мра)

Сарай — šopa (шо́па)

Черв'як — cyrv (цирв)

Дорога — droğalj (дро́ґаль)

Весна — cvitylja (цвіти́ля)

Час — čyz (чиз)

**Дієслова:**

Залишити — ostaty (оста́ти)

Закрити — sklopity (склопі́ти)

Бачити — vydity (ви́діти)

Одягати — vbyraty (вбира́ти)

Радити — konzuljtuty (конзульту́ти)

Існувати — jesnuvaty (єснува́ти)

Дивитися — ğledity (ґле́діти)

**Числівники:**

Один — jedzyn (єдзи́н)

Три — tre (тре)

Чотири — štyre (шти́ре)

Вісім — vesem (ве́сем)

Десять — dejsit (де́йсіт)

Одинадцять — jedinajcit (єдина́йціт)

Дванадцять — dvanajcit (двана́йціт)

Тринадцять — trenajcit (трена́йціт)

Чотирнадцять — šternajcit (штерна́йціт)

П'ятнадцять — pjatnajcit (п'ятна́йціт)

Шістнадцять — šistnajcit (шістна́йціт)

Сімнадцять — semnajcit (семна́йціт)

Вісімнадцять — vesemnajcit (весемна́йціт)

Дев'ятнадцять — devjatnajcyt (дев'ятна́йціт)

Двадцять — dvajcit (два́йціт)

Тридцять — trejcit (тре́йціт)

П'ятдесят —pjatdysjet (п'ятдисє́т)

Шістдесят — šistdysjet (шістдисє́т)

Сімдесят — semdysjet (семдисє́т)

Вісімдесят — vesemdysjet (весемдисє́т)

**Прикметники:**

Хороший, добрий — fajnyj (фа́йний)

Сірий — syvyj (си́вий)

Божевільний — varjat (ва́р'ят)

Прекрасна — liepa (ліє́па)

Блакитиний — nebjesnyj (неб'є́сний)

Зелений — liasnyj (лія́сний)

Хоробрий — hrabryj (хра́брий)

Інший — jenšyj (є́нший)

Швидкий — bystryj (би́стрий)

Гарячий — ğoryčyj (ґори́чий)

Дорогий — drağyj (дра́ґий)

**Прислівники:**

Ось там — оndy (онди́)

Більше — više (ві́ше)

Менше — menej (ме́ней)

Нижче — ponyzi (пони́зі)

Вище — povysi (пови́сі)

Нічого — nic (ніц)

Коли — kilje (кі́л'є́)

Ніколи — nikalir (ніка́лір)

Сьогодні — seğodni (сеґо́дні)

Назавжди — zauvjek (заувє́к)

Лагідно — lağedno (ла́ґедно)

Всюди — oskyrz (о́скирз)

**Займенники:**

Я — jeğ (єґ)

Ти — tju (тю)

Він — elj (ель)

Вона — ela (ела)

Ви — veni (ве́ні)

**Прийменники:**

Де — dze (дзе)

З — jas (яс)

Як — jaor (я́ор)

Через — krez (крез)

Якщо — jekov (є́ков)

Нехай — bodaj (бода́й)

Дуже — veli (ве́лі)

Невже — nevzy (невзи́)

**Вигуки:**

Доброго дня — fajdzenj (файдзе́нь)

Добраніч — fajneče (файне́че)

Так — ta (та)

**Частки:**

Не — ny (ни)

**Місяці:**

Січень — prosynecj (просине́ць)

Лютий — zymobor (зимобо́р)

Березень — berezilj (бе́резіль)

Квітень — cvitelj (цві́тень)

Червень — jagidecj (я́гідець)

Вересень — vynogradenj (виногра́день)

Грудень — studenj (сту́день)