Héland

**Héland** (he. 晒黑 *Shai hei*), officiellt **Republiken vid floden Hé**, är en av tre delrepubliker i Sydshohanten i södra Evoa. Entiteten grundades av Noileafgreen under den sjunde eran som ett protektorat av Ramoshmek och blev senare självständig republik. Det är nämnt efter den närliggande floden Hé.

Héland antog liksom Ramland ideologin zyrhenism efter den ramska revolutionen. En tid senare slogs länderna samman tillsammans med Vitmark för att bilda Sydshohanten.

## Geografi

Héland är ett avlångt land norr till söder, och definieras per sitt namn av Héfloden, vilken flyter öst om landet och utgör dess gräns mot Samaka. Över land gränsar Héland till Vitmark i väst, Netib i nordväst och United Chi i norr.

Liksom resten av Shohanten består Héland naturligt av slättlandskap, dock med undantag för området där huvudstaden Bekabeng ligger idag. Där fanns historiskt en mindre bit träsk som senare bytts ut mot spelteknisk slätt för att undvika terrängens mörka gräs. Landet är bevuxet med björkträd.

Republikens huvudstad Bekabeng ligger i söder och tar upp ungefär hälften av dess yta. Norr om Bekabeng bedrivs omfattande jordbruk av rödbetor. Héland är förbundet med Vitmark via en port mot det forna Moelndaile.

## Historia

Den omedelbara föregångaren till Héland var Héprotektoratet som omfattade samma område (med undantag för senare terraformning) innan den ramska revolutionen. Héprotektoratet hade bildats efter kriget om Shai Mas öde ur det forna öst-Shai Ma och sedan, under operation FOMO, annekterat Nya Sindien från Jespertanien. Den nya staten blev således en sorts sammanslutning av två nationella identiteter.

Efter den ramska revolutionen övergick även Héprotektoratet till zyrhenism, bytte namn till Héland och upphörde vara ett protektorat av Ramland. Noileafgreen bebyggde sedan landet under en kort, intensiv period efter zyrhenismens ideal, med kooperativbyggnader för alla yrken, offentlig grund- och förskola, öppen folkförsamling och en regeringsbyggnad med kontor för alla regeringens utskott.

Efter en tids förhandlingar med Ebicgamer gick Noileafgreen med på att slå samman Héland, Vitmark och Ramland för att bilda Sydshohanten. Detta medförde ytterligare ekonomisk tillväxt för landet.

## Lore

### Tidig historia

Det heanska folket har sitt ursprung i ett antal lokala klaner, och idén om en enad "heansk nation" är ett nyare konstrukt. Folket som kom att bilda dessa klaner anlände i området genom shisk imperialism en tid efter niternas ankomst till Evoa. När centralstyret i Ninshi förlorade greppet om området kom folket att organisera sig efter familjeband utan egentlig statsbildning. Först när den främmande klanen Mash etablerade sin stat Shai Ma och de heanska klanerna löd under en enad stat och började de definiera sig som ett folk.

### Shai Ma och Héprotektoratet

Efter kriget om Shai Mas öde flydde Mashdynastin i exil i United Chi. Shai Ma delades då upp och området omkring floden Hé ockuperades av Ramoshmek. Det ramska protektoratet vid floden Hé deklarerades en tid senare och för första gången erhöll heanerna själva betydande makt över sitt land. De klaner som haft viktiga poster under Shai Ma, samt de med störst rikedom, installerades i en position liknande den som den ramska aristokratin hade. Skillnaderna mellan klasserna var inte lika stor som i Ramoshmek, men underklassen blev med tiden mer och mermissnöjd och nya idéer om hur landet skulle kunna styras spred sig.

Nya Sindien inkorporerades i Héprotektoratet först och främst för att stärka dess ekonomiska ställning. Detta förde dock med sig att den nysindiska befolkningen nu var medborgare i landet, och många av dem ingick i någon mån i aristokratin i och med Bekbeks ekonomiska överlägsenhet gentemot resten av landet. Samtidigt fanns en sedan länge etablerad tradition av zyrhenistisk politik i Nya Sindien, vilket stärkte den zyrhenistiska rörelsen.

### Zyrhenismens framfart

Efter den ramska revolutionen hölls en folkomröstning i Héprotektoratet om hur folket landets framtid skulle bli. I och med den zyrhenistiska segern i Ramland, Nya Sindiens politiska hållningar och folkets allmänna missnöje med klassystemet fick zyrhenisterna en majoritet av rösterna och *Republiken vid floden Hé*, kortform *Héland*, förklarades.

Det bestämdes att republikens officiella språk skulle vara heanska och att alla medborgare skulle lära sig språket för att effektivt kunna delta i den politiska processen. Sindiskan fick status som minoritetsspråk och sindiskspråkiga garanterades rätten att använda sitt modersmål i för- och grundskola samt rättsväsendet. Bekbek fick det officiella namnet Bekabeng, en heanskifierad variant av det sindiska namnet.

Det bestämdes också att staden skulle byggas ut drastiskt för att sätta folket i arbete. Nya byggnader konstruerades för att bli skolor, kooperativkontor, resursfördelningar och arbetsplatser. Folkförsamlingen etablerades också öst om Bekabeng och tillät, förutom folkvalda representanter, individuella medborgare att debattera och rösta under möten.

De nya styrena i Héland och Ramland hade börjat stötta den zyrhenistiska rörelsen i det närliggande Vitmark, och när protester för reform i landet möttes av våldsam respons från styret ingrep de zyrhenistiska grannländernas arméer. Zyrhenister sattes vid makten i Vitmark och snart började det diskuteras att bilda en konfederation av zyrhenistiska länder för att stärka varandra militärt och ekonomiskt. I Héland i synnerhet var det till en början kontroversiellt att bilda en unionsstat, men sedan man nått kompromiss som garanterade delrepublikernas självstyre röstade den heanska folkförsamlingen för att bilda den nya *Shohantiska Republiken*.