Baptistai

**Baptistai** (gr. Βαπτιζω – „panardinti“) – radikaliajai reformacijai priskiriama krikščionybės kryptis. Savo pavadinimą gavo dėl įsitikinimo, jog krikštas gali būti suteikiamas tik tikintiesiems, o tai reiškia suaugusiems žmonėms.

## Istorija

### Pasaulyje

Kadangi baptistai niekuomet neturėjo centralizuoto hierarchinio valdymo ir visuomet vertino vietinių bendruomenių savivaldą, yra sunku atsekti, kada jie tiksliai atsirado. Aišku tik tai, kad viso krikščionybės gyvavimo metu visuomet egzistavo grupės, kurios vienaip ar kitaip buvo artimos baptistams.

Yra keletas baptistų atsiradimo versijų, vienos jų sąsajas randa jau Jėzaus laikais ir teigia, jog netikslinga baptistus priskirti prie protestantų, kitos teorijos kalba apie Reformacijos laikus.

Tačiau aiškiausiai istorijoje baptistus atpažįstame nuo vadinamųjų anabaptistų laikų.
Pastarieji atsirado Reformacijos laikais ir norėjo eiti dar toliau nei Liuteris, Kalvinas ir Cvinglis. Dėl to vėliau šis reiškinys pavadintas „radikaliąja reformacija“. Pagrindinis aspektas, dėl kurio jie nesutarė teologinėse diskusijose su kitais, buvo krikšto klausimas. Anabaptistai reiškia „perkrikštytojai“. Tokią pravardę jie gavo iš tuometinių tikinčiųjų. Jie tikėjo, kad krikštyti galima tik sąmoningai įtikėjusį žmogų. Taip pat jie tikėjo, kad bažnyčia turi būti atkirta nuo valsybės, kas taip pat kėlė daug aistrų ir tarp protestantų, kadangi tuometinė bažnyčia buvo glaudžiai susieta su valdžia, kurios niekas nenorėjo prarasti.

Taigi, 1525 m. Šveicarijoje įkuriama bendruomenė, pasivadinusi „Laisvąja bažnyčia“. Nuo tada pradeda greitai plisti radikaliosios reformacijos žinia. Maždaug nuo 1528 metų tiek katalikų, tiek liuteronų bažnyčios pradeda persekioti ir žiauriai naikinti jau gana išplitusius anabaptistus. Olandijoje anabaptistams vadovavo buvęs katalikų kunigas Menno Simonsas, dėl to tenykščiai anabaptistai buvo vadinami menonitais. Dalis jų yra išlikusi iki mūsų laikų.

Tačiau šiuolaikinių baptistų pradžia tradiciškai laikoma XVI-XVII amžiaus Anglija. Apie 1606 m. Olandijoje apsilankė Anglijos kongregacionistų grupės vadovas Džonas Smitas (John'as Smith'as). Paveiktas anabaptistų (menonitų) mokymo, jis pradeda skelbti tik suaugusiųjų krikštą.

Grįžęs į Angliją 1612 m. Smitas įkuria pirmąją baptistų bendruomenę. Pagrindinis skirtumas atskyręs baptistus nuo anabaptistų-menonitų buvo skirtingi požiūriai į karinę tarnybą ir tarnybą valstybinėse institucijose. Anabaptistai atsisakė abiejų, o baptistai palieka laisvę tikinčiajam apsispręsti pačiam.

Šiuo metu pasaulyje baptistų bažnyčioms priklauso daugiau kaip 40 milijonų tikinčiųjų.

### Lietuvoje

Lietuvos teritorijoje pirmieji baptistai atsirado 1841 m. Klaipėdos krašte, tuomet priklausiusiame Prūsijos karalystei. Didžiojoje Lietuvoje 1898 m. įsikūrė Kauno baptistų bendruomenė. Bendruomenės plito, darė aktyvią misiją. Tuomet didžioji dalis baptistų buvo vokiškai kalbantys tikintieji.

Tarpukario laikais 13 Lietuvoje buvusių baptistų bendruomenių susijungė į Lietuvos Baptistų Sąjungą, kuriai iki pat jos likvidavimo 1940 m. vadovavo Teodoras Gerikas. 1945 m. Lietuvos, Latvijos ir Estijos baptistai tapo TSRS baptistų Sąjungos dalimi. 1989 m. Lietuvos bažnyčių konferencijos buvo nuspręsta atkurti savarankišką Lietuvos baptistų Sąjungą. Vėliau Sąjunga atkūrė narystę Pasauliniame Baptistų Aljanse (BWA) ir įstojo į Europos Baptistų federaciją (EBF).

Šiuo metų Lietuvos Evangelikų Baptistų Sąjungai (LEBBS) priklauso 7 Lietuvos baptistų bendruomenės. Taip pat apie 15 bendruomenių veikia savarankiškai.

## Mokymas

Baptistų bažnyčios niekuomet neturėjo centralizuoto hierarchinio valdymo, todėl jų bendruomenėse nerasime vienodos liturgijos, identiškos teologijos ar valdymo. Tačiau juos jungia visiems baptistams būdingi bruožai:

1. Kanoninis Šventasis Raštas, kurį sudaro 66 knygos, yra viso mokymo pagrindas. Tai absoliučiai teisingas ir aukščiausias autoritetas visoms žmogaus ir bažnyčios gyvenimo sferoms.

2. Bendruomenės nariais gali tapti tik savarankiškai ir laisvanoriškai apsisprendę tikintieji, kurie turi gyvą patirtį su Dievu ir nori Juo sekti. Krikštas atliekamas visiškai panardinant vandenyje.

3. Kiekviena baptistų bendruomenė yra savarankiška. Jos aukščiausia valdžia yra jos narių Visuotinis susirinkimas.

4. Bažnyčios tarnautojai ir vadovai (pastoriai) yra renkami pačios bendruomenės narių Visuotiniame susirinkime. Jie nėra skiriami iš pašalės ar kitų bažnyčių.

5. Bažnyčia skatina ir vykdo didįjį Kristaus paliepimą: „Eikite į visą pasaulį ir skelbkite Evangeliją visai kūrinijai. Kas įtikės ir pasikrikštys, bus išgelbėtas" (Mk 16, 15-16).

## Nuorodos

* Lietuvos Evangelikų Baptistų bendruomenių Sąjunga (LEBBS)
* Nepriklausomų baptistų projektas jezus.lt