Prilok

Prilok ili Prelog (vug.: Perlak) je mesto v medjimorske županije ter gospodarski i kulturni center Dolnjega Medjimorja.

Dobil je status grada 1997. l., a denes broji 7815 stanovnikov.

## Gradska naselja

Grad Prilok zestoji se od 8 naselj, to su: Cirkovljan, Čehovec, Čukovec, Draškovec, Hemuševec, Oporovec, Otok i Prilok.

## Zemljopis

Prilok se je smestil vuz leve obale reke Drave, odnosno Dubravskega jezera, na nadmorske visine od oko 150 metrov i oddaljenosti 15 km od Čakovca. Prilok se nahaja na 46 20'13" N (geografske širine) i 16 36'53" E (geografske dužine).

## Povest

Prvi podatki o organiziranem žitku ljudi na području Medjimorja dohajaju iz mlajšega kamenega doba, 5000 let pred rodjenjem Jezuša Kristuša. Bogati arheološki nalazi povedaju o žitku v brončanemu dobu, a denes se zna ka su v železno doba tu živela plemena Panona i Sereta. Početkom 1. stoletja pojavili su se Rimljani. Iz antičkega doba na području Priloka se nahaja ruralni kompleks villa rustica pri Ferenčice, Ciglišča i Varaščine, šterega su arheologi vremenski smestili v 3. stoletje. Črez Medjimorje su, rabeči rimske prometne pravce, za vreme selbe narodov prošli vnogi narodi – Vizigoti, Huni, Ostrogoti... Potli njih došli su začetkom 7. stoletja došli Slaveni.
V srednjem veku je ovim krajem prošla provala Tatarov, o čemu svedočiju ostatki obrambene cilindrične kule. Na područje denešnjeg Medjimorja počeli su se v 13. stoletju naseljavati hospitesi – kraljevski gosti - šteri su imeli zadatek razviti obrt i trgovinu. Doseljeni su potli provale Tatarov. Kralj Bela IV. naseljaval je islužene vojnike i hospitese na imanje Subotica tedašnjega vlasnika grofa Lankerta Subotica. To su vglavnem bili nemečki obrtniki šteri su se šezdeseteh let 13. stoletja, vuz ostala područja, naselili i v Priloku, na posedu tedašnjeg gospodara imanja Subotica grofa Lankerta. Kak v monografiji Priloka navodi jeden od avtorov mr. Vladimir Kalšan, grof Lankret je moral vustupiti del svojega imanja, a v zamenu je dobil dva poseda čiji su vlasniki vmrli bez potomkov. Tu zmenu spreveli su horvatski ban Roland od Ratolda i vesprimski biškup Pavel, a pisana isprava izdana je v Priloku 9. prosinca 1264. leta. Tri dni raneše, 6. prosinca, ban Roland je v Priloku izdal jošče jednu povelju – presudu oko poseda Trnava. To je zaprav prvi pisani spomen Priloka. V spomen na to prvo spominjanje imena, Priločani vsakega leta 6. prosinca obilježavaju Den grada.

Prilok je ime (Prelak, Perlak, Perlok) dobil prema kajkavski reči vleči, vlačiti, prevlačiti, zaradi činjenica kaj je tu navek bilo tranzitno pristanišče, odnosno prehod prek reke Drave.

Iz 1334. leta občuven je popis vsih žup Zagrebečke biškupije. V Medjimorju se spominje 11 žup, a od tega posebno 3 - one v Priloku, Štrigovi i denešnje Male Subotice.

V rujnu 1480. leta v Priloku je s celum svojum vojskom boravil horvatsko - vugerski kralj Matijaš Korvin. Trgovišče Prilok bilo je v to vreme dobro vupravno organizirano. I v vreme gda su Medjimorjem gospodarili grofi Zrinski (1546. - 1691.) Prilok je bil trgovišče.

Potli sloma Zrinsko-franskopanskega vustanka 1670. leta poradi stalne nazočnosti nemečke vojske broj stanovnikov Priloka brzo se zmenšival. Itak, vre 1716. leta broj stanovnikov počel je rasti. Od tega vremena do začetka 50-ih let 20. stoletja broj stanovnikov trgovišča Prilok bil je v stalnemu porastu.

Jeden putopis iz 1750. leta opisuje Prilok kak velko i vnogoljudno trgovišče s puno vulic i s velkem brojem malih, drevenih i slamom prekrivenih hiž. Od sredine 18. stoletja v Priloku deluje pučka škola. Prilok je v prešestnosti medjimorja bil najrazvijenejše obrtničko središče. Tekom 18. stoletja v Priloku su se v gospodarskemu smislu dogodile dve značajne stvari. Tu je bilo prvo osnovano centralno skladišče kamene soli za ov del kraljevstva, a potem je osnovana filandra - manufaktura za preradu kokona dudovega svilca, odnosno primitivna svilana. Bila je to prva poznata manufaktura v Medjimorju. Nažalost, s delanjem je prestala 1848. leta. Po broju stanovnikov, obrtničkih radionic, cehovskeh vudruženj i trgovcov Prilok je imel središnju gospodarsku vulogu v Medjimorju. V 18. i 19. stoletju središče je obrtničkeh cehov i teda je Prelog bil vekši od Čakovca. Jeden od najstaršeh pravilnikov o obrtničkemu vudruženju su Artikuluši Velkega ceha iz 1766. leta. Od obrtnikov je tu bilo kovačev, tesarov, stolarov, bačvarov, kolarov, brodarov, šusterov, i srebrnarov.

Prema popisu stanovništva 1786. leta Prilok je imel 1.729 stanovnikov, a Čakovec sam 1.048 stanovnikov. Prilok je teda bil sedišče kotara v šterem su bile četiri vupravne opčine: Prilok, Kotoriba, Hodošan i Sveta Marija. 1900. leta Prilok je vre imel 4.109 stanovnikov.

1848. leta je propast svilane pogodila Prilok, a 1860. leta Prilok je zaobišla železnička pruga, ter se je potli tega ne pojavila nekakša značajnejša poduzetnička inicijativa. Itak, razvijeno poljodelstvo i stočarstvo, ter obrt i trgovina, pospešili su vre 1873. leta osnivanje prvega novčanega zavoda v Priloku. To je bila "Donjomeđimurska štedionica". Leta 1905. osnovana je i "Preloška štedionica". Iz teh vremen ostala je stara gradska jezgra šteru činiju zgrada gostionice i škole ter nekolko neoklasicističkih zgrad.

Medjimorska tvornica cementa osnovana je 1910. leta, a od 1903. u Priloku dela Horvatska knjižnica i čitaonica "Stjepan Mlinarić". Itak, gospodarski pad dugo je trajal, vse do potli drugega svetskega rata, tak da je 1962. bil sveden na status obične mesne zajednice. Koncem 20. stoletja se Prilok znova počinje razvijati ter mu je Horvatski sabor 1997. leta dal status grada.

## Gospodarstvo

Prilok najvekši del svojega dohotka ostvaruje od industrije (prek 50 %), trgovine i vugostiteljstva (23 %), poljodelstva (18 %), ter drugih delatnosti.

V Priloku je črez stoletja najvažnejšu vulogu v razvoju odigralo gospodarstvo, v šteremu je to mesto dugo bilo i ostalo središče dolnjega Medjimorja.

Najvažnejši i najznačajnejši procesi razvoja gospodarstva odvijali su se v zadnjih 40-ek let. Vuz vekše tvrtke, nemerljiv je doprinos maleh poduzeč i obrtnikov. Nova priloška industrija prati zahteve modernega tržišča. Globalizacija nameče nove trende v poslovanju. Vnogo se proizvodov izvozi, čak i na zahtevna tržišča kak kaj su nemečko ili austrijsko. Pred petnaestek let počela se razvijati industrijska zona na izlazu Priloka v pravcu Cirkovljana, v štere su nastale vnoge vrlo uspešne tvrtke.

## Kultura

Prilok je denes važno obrazovno, kulturno, športsko i turističko središče Dolnjeg Medjimorja v šteremu se od 1939. objavljuje humorističko-satirički list Pikač, a od 2002. novine Priločki list.
Vuz 2000. obnovljenu zgradu Doma kulture, v Priloku svoje mesto imaju i Gradska knjižnica, vudruga Seljačka sloga, Likovna vudruga dolnjega Medjimorja ter nedavno osnovani dečji zbor Maleni.
Od 1964. se v Priloku nahaja i poznati speedway klub po šteremu je Prilok dobil nadimek “grad speedwaya”.
Župna cirkva Sv. Jakoba v Priloku jedina je barokna cirkva v severne Horvatske s križnobačvastem svodom plitkih kupol, poznata po tri oltara (posvečena Sv. Jakobu, Sv. Ivanu Nepomuku i Sv. Jozefu) šteri su vgrajeni v glavni oltar. Gradili su ju štajerski majstori od 1758. do 1761.