Etik - föreläsningsanteckningar

## DJURETIK MED LARS EWALDSSON

Får man göra experimentell forskning på djur? Svaret beror på frågan man ställer

* Vetenskapligt – ska man göra cellkultur eller direkt på djur? Studier om gingivit och parodontit måste ju göras på djur
* Tillåter lagen att vi gör det på djur?
* Tycker jag det är rätt att göra forskningen etiskt?

Djur används i olika forskning

* Grundforskning = syftet är att förstå kroppen, inte ex att bota sjukdomar, ”nyfikenhetsforskning”
* Tillämpad forskning = mer inriktat, ex ta fram läkemedel/vaccin mot sjukdomar
* Det behövs grundforskning och grundkunskaper först för att kunna göra tillämpad forskning

Exempel på vart ett läkemedel mot sura uppstötningar ska verka (experimentell biomedicin)

* Molekyler = hur vi blockar jonkanaler så vi inte får syraproduktion och sura uppstötningar
* Celler = påverkar läkemedlet bara parietalcell i magsäcken lr blockar den alla jonkanaler i kroppen?
* Vävnader = nu börjar det bli svårt att förutsäga hur läkemedlet funkar, hur kommunicerar alla vävnader?
* Organ = hur funkar det mellan organ, kommer vårt läkemedel att påverka andra organ?
* Individer = hur påverkas hela individen av vårt läkemedel

Djurförsök används för

* Humanmedicin (oftare) och veterinärmedicin (mer sällan)
* Utveckling av farmaceptiska eller kemiska produkter – enligt svensk lag får medicinska produkter inte testas eller ges till patienter innan de blivit testade på djur pga säkerhet, måste testa på 2 olika djurslag exempelvis råttor och hundar för att fånga upp toxiska effekter

Försöksdjur vid läkemedel behövs för att veta

* Hur substansen tas upp, bryts ner och lämnar kroppen – måste veta hur en tablett tas upp och vilka metaboliter (som ofta är toxiska) den bryts ner till

* Om vi får toxiska effekter vid höga doser
* Finns det biverkningar
* Om den har effekt på den sjukdomen den ska bota eller indra
Vad är ett försöksdjur?

Svensk definition

* Djur som används för vetenskaplig forskning
* Utbildning – söver grisar och så ska läkarstudenter operera på dom
* Sjukdomsdiagnos – man sprutar in bakterier och ser om djuret har antikroppar mot det
* Utveckling och framställning av läkemedel eller kemiska produkter
* Beteendestudier
* Framställning av djur med förändrad arvsmassa – när man klonar djur, fåret Dolly

EU:s definition:

* “… all användning, invasiv eller icke-invasiv, av djur i experimentsyfte eller andra vetenskapliga syften, med känt eller okänt resultat, eller för undervisningsändamål, som kan vålla djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men i lika stor utsträckning som , eller i större utsträckning än, ett nålstick”
* Skillnaden är alltså att EU:s definition mer går efter att djuret ska känna smärta
* Med svenska definitionen är det syftet med studien som avgör om det blir ett försöksdjur (även om djuret inte känner smärta)
* Använder vi svenska definitionen används nästan 6 miljoner försöksdjur/år i Sverige
* Med EU:s definition används bara 500,000
* Flesta försöksdjur i Sverige är när man fångar fiskar för att avgöra fiskekvoter
Grundläggande principer för djurförsök

1. Målet kan inte uppnås med några andra metoder – kan man bota cancer men döda massa möss för att göra det är det okej enligt många
2. Djuret ska utsättas för så lite lidande som möjligt
3. Så få djur som möjligt ska användas
4. Endast destinationsuppfödda djur används – djuret ska vara uppfött för att vara försöksdjur,

gäller för hundar och katter men inte grisar och får (som vi ändå äter upp så det spelar ingen roll)

De tre R:en – hur man ska göra djurförsök (skrivna av Russell & Burch)

1. REFINEMENT – för att djuret ska lida så lite som möjligt

* Djurhållning = tillräckligt bra förhållanden för djuren, inte vara för trångt i burar
* Planering av experimentet = planerar för att djuren ska lida så lite som möjligt
* Sövning och smärtlindring = så djuren inte känner smärta om man opererar på dom
* Avbrytningspunkt = om djuret mår för dåligt ska man avbryta experimentet och (ofta) avliva djuret
* Kontroll = någon som ser till att folk sköter sig, kan ex vara djurskötare, veterinärer, länsstyrelsen

2. REDUCTION – använd så få djur som möjligt för att få fram resultat
* Statistik – ha kunskap om statistik för att kunna dra slutsatser utan att använda för många djur
* Planering av experimentet = måste vi ens göra studien på djur?
* Genetiskt homologa djur = inavlade djur med mindre genetiska variationer [Symbol] behöver inte använda lika många djur, resultaten blir säkrare, vita labråttor
* Kontroll av faktorer som temperatur, luftfuktighet och ljus – lever djuren kallt påverkas ämnesomsättning och ett läkemedel kan då ha annan effekt än om djuret lever varmt
* Använd friska djur – lättare att dra slutsatser på dom än sjuka djur

3. REPLACEMENT – kan syftet uppnås utan djur ska djur inte användas, ersätt djurförsök
* Utveckla labstudier (in-vitro)
* Labstudier kan ofta användas som komplement men inte ersätta djurförsök

* Ex titta på hur celler reagerar på en toxisk substans in-vitro innan man utsätter djur för substansen
* Men i slutändan måste man tyvärr ändå testa på djur för att verkligen se om substansen är toxisk

Djurskyddslagen (1988:532) – lagstiftning för djurförsök utifrån EU-direktiv 2010/63

* 2§ - Djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom
* §11 – Vid operativa ingrepp eller injektioner på djur ska en veterinär anlitas. Samma gäller vid annan behandling om behandlingen kan orsaka lidande som inte är obetydligt
* §11 gäller inte om behandlingen är så pass brådskande eller om man måste avbryta studien fort (avbrytningspunkt) så man inte hinner anlita en veterinär
* §19a – Vid tillståndsprövning ska man ta särskild hänsyn till om den sökande och anläggningarna är lämpliga från djurskyddssynpunkt, dvs djurhållningen ska vara tillräckligt bra
* §20 – Vid verksamhet ska det finnas godkänd föreståndare, veterinär och tillräcklig stor personal som har den utbildning och kompetens som behövs – är universitets skyldighet att skaffa fram
* Ska finnas en tillståndshavare = kan vara rektor eller (som på GU) dekanus, den ska se till att det finns personal med utbildning, delegerar uppgifter till veterinärerna

Föreståndaren (§20) är ansvarig för
* Djurhållningen
* Att utrustningen fungerar – diskmaskiner, ventilation
* Att djuren är ID-märkta och att journaler förs
* Att alla tillstånd finns
* Tillsyn av djuren – se till att djuren har det bra, ger mat och vatten, ska finnas djurskötare
* Utbildning för de som vill göra djurförsök
* Att statistik förs och skickas in

Veterinären (§20) är ansvarig för

* Medicinsk rådgivning
* Rådgivning kring djurens välbefinnande både fysiskt och psykiskt
* Behandlingar som görs
* Delta i övervakning av försök med avsevärd svårighetsgrad = i försök där man inte använder bedövning behövs det en veterinär som kan övervaka brytningspunkter och se hur djuren har det, ex man gör så djur får artrit (ledinflammation) och ser hur en behandling påverkar – då kommer kontrollgruppen som inte får behandling ha mycket smärta
* Skriftig plan om hur man ska göra förebyggande djurhälsovård (vaccinationer), hur man ska söva och smärtlindra och ge djuren pre- och postoperativ vård

För att göra djurförsök måste man gå på en lagstadgad kurs i försöksdjurvetenskap
* Innehåller info om lagar
* Etik – de tre R:en
* Grundläggande biologi för olika djurarter – en mus skiljer ju sig från en hund i sin biologi
* Djurhållning
* Experimentell metodik, alternativa metoder
* Förebyggande smittskydd – byta skor och ha handskar så man inte sprider smittor
* Smärta, smärtlindring
* Avbrytningspunkt och avlivningsmetoder

Tillstånd som forskaren är ansvarig för att de finns

* Djuretiskt tillstånd – måste finnas innan man gör sitt djurförsök, söks hos djuretiska nämnden
* Lagstadgad kurs i försöksdjurvetenskap – se ovan

* Försöksledarens instruktion till djurskötare – ex att möss ska kunna nå vatten på lätt sätt, att man ska titta till vissa djur oftare
* Djurjournal – skriva vad man gjort på djuren, lite som vår behandlingsjournal på patienter

Tillstånd som försöksdjursanläggningen är ansvarig för (söks ofta hos Jordbruksverket)
* Tillstånd att använda djur för vetenskap
* Tillstånd för destinationsuppfödning – man ansöker att man vill föda upp råttor för djurförsök
* Godkända lokaler
* Ansvarig föreståndare och veterinär (§20, se ovan)
* Tillstånd för import av djur – om man samarbetar med andra forskargrupper utomlands
* Tillstånd för användning av Genetiskt Modifierade Organismer (GMO) – modifierar grönsaker eller möss genetiskt, man är även skyldig att det inte läcker ut till naturen då

Jordbruksverket
* Delar ut tillstånd för att använda djur för vetenskap, destinationsuppfödning och godkända lokaler
* Publicerar förskrifter – gör om lagar till föreskrifter likt SoS gör för vården
* Är huvudman för djuretiska nämnderna
* Har ett 3R-center där man jobbar med de tre R:en och delar ut pengar till forskning
* Är med i Centrala djuretiska nämnden, dit kan man överklaga om man inte är nöjd med regionala nämndens beslut (regionala nämnder finns i Lkpg, Uppsala, Umeå, Gbg, Sthlm, Malmö/Lund)
* Samlar och publicerar statistik

Djuretisk ansökan (etiskt godkännande av djurförsök)
* Ansökan görs på internet och kostar några tusen (dyrare om det kan orsaka lidande för djuren)
* Föreståndaren måste koppla försöksledaren som ska göra djurförsöket till anläggningen, dvs bekräfta att försöksledaren jobbar där
* Ansökan görs hos regionala nämnder (se ovan) och en godkänd ansökan är giltig i 5 år

Uppgifter som ska finnas i djuretiska ansökan

1. Försökets titel
2. Att samråd mellan personal (djurskötare) och veterinär skett
3. Syftet med försöket – varför man gör det
4. Nyttan av försöket – ex ”det kommer vara nyttigt för framtida forskning i ämnet”
5. Alternativa metoder – varför måste jag använda just djur och inte andra alternativa metoder?
6. Motivera varför man använder en viss djurart (ex gris) och antal djur
7. Försökets genomförande – hur det påverkar djuren, hur man ska söva och smärtlindra och avbrytningspunkt och slutpunkt för studien (när studien är slut, ex man följt upp resultaten i 3 mån)
8. Populärvetenskaplig sammanfattning – för att ”vanligt folk” ska fatta varför man gör försöket

Hur en djuretisk nämnd ser ut

* 1 ordförande och en vice ordförande (juridiskt utbildad, ex domare)
* 6 forskare, djurtekniker eller veterinärer
* 6 lekmän – representanter från politiska partier och djurskyddsorganisationer, ”folket från gatan”
HUMANETIK MED LARS RASMUSSON
* Det är inte alltid humanetiskt försvarbart att göra forskning, även om det ger väldigt bra resultat som kommer till nytta för många
* Där vi inte kan göra forskning på människor gör vi istället oftast djurförsök, då kommer djuretik in
* Forskning på djur är lättare eftersom vi kan minimera ”confounding factors”
* Dvs faktorer som kan påverka resultatet, detta genom att ha genetiskt homologa djur (framavlade)
* Exempelvis vi vill se om plack [Symbol] leder till parodontit
* Men på människor kan parodontit också bero på riskfaktorn rökning = det är en confounding factor

* Då är det lättare att göra djurförsök där ingen av djuren röker och då kan man se den verkliga effekten av plack
* Vi måste ha djurförsök innan vi kan förstå hur det funkar på människan

Vad är skillnaden mellan etik och moral?

* Etik – känsla vad som är rätt och fel, ex vad man själv tycker det är okej att betala i skatt, vissa vill betala mer än andra
* Moral – när man fyller i sin skattedeklaration, det vi faktiskt sen gör praktiskt