Osztrogót Királyság (Nagy Bertalan)

## Alapadatok

 **Vallás** | ariánus keresztény (80-90%),
katolikus keresztény

## Királyok

#### A gótok vándorlása

A gótok a 3. század végén kerültek Rómával kapcsolatba, 251-ben magát Decius császárt is gótok ölték meg. A Krím-félsziget elfoglalásával hajóhadat szereztek, s tengeren Krétára és Ciprusra is eljutottak, Thesszalonikénél pedig 320 ezer emberrel szálltak partra. Dacia kiürítése után azt, és az attól keletre fekvő területeket elfoglalták, s egy törzsi alapon nyugvó királyságot alapítottak. A 3. század végén váltak ketté, a keleti gótok a dél-orosz síkságot foglalták el, a Dnyepertől keletre, uralkodóik az Amal/Amelung-dinasztiából kerültek ki.

Hermanarik uralkodása alatt tizenkét nép hódolt be a keleti gótoknak. A hunok támadása azonban megdöntötte birodalmukat, 376-ban a hunok a határfolyót jelentő Donon is átkeltek, miután előző évben legyőzték a keleti gótokat, akik végül meghódoltak előttük. Ezután részt vettek a hunok harcaiban, a catalaunumi csatában pedig a nyugati és a keleti gótok egymás ellen is harcolni kényszerültek, hiszen előbbiek római szövetséges néppé váltak. Attila halála után a keleti gótok is Róma szövetségesei lettek, s Pannoniában, a Szávától a Dunáig terjedő területen telepedtek le, más törzseket is integrálva.

461-ben Valamer király szövetséget kötött Leo keletrómai császárral, ennek értelmében fivérének, s uralkodótársának, Thiudimernek a fia, Theoderich Constantinopolisba került. Az osztrogótok Pannóniában hódoltatták a szomszédos népeket, legyőzték a svéb királyt, majd az általa szervezett svéb-szarmata-gepida-hun gótellenes koalíciót a Balaton mellett. Pannóniát felélve két részre váltak: a Valamer örökébe lépő Vidimer nyugatra, Észak-Itáliába, Thiudimer pedig Theoderichkel Thraciába vonult 473-ban.

475-ben Theoderich nagybátyjával, Theoderich Strabóval együtt lépett apja örökébe. Zeno keletrómai császár hol egymás ellen használta fel őket, hol azonban maga Constantinopolis is veszélyben volt a gót támadásoktól, s ilyenkor magas összeget kellett fizetni a megváltásért. Theoderich 481-ben lett az összes keleti gót királya, Theoderich Strabo halálával. Zeno az immár tagadhatatlanul a Balkán legnagyobb hatalmával bíró Theoderichet azzal próbálta megnyerni, hogy korábbi patríciusi rangja mellé kitüntette a consulatussal is. Zeno emellett Theoderichnek ígérte Itáliát, ha elűzi onnan Odoacart. 488-ban elindultak a keleti gótok és 489-ben el is érték Itáliát.

#### Itália története a keleti gótok megérkezése előtt

Itáliában 475-ben Orestes lett a magister militum, majd fellázadt Iulius Nepos ellen, s fiát, Romulust ruházta fel a legfőbb hatalommal. Odoacar germán hadvezér azonban 476-ban felvette a rex Italiae címet, majd megfosztotta hatalmától Romulus Augustulust. Iulius Nepos, az utolsó Konstantinápoly által elismert nyugati augustus, korábbi dalmatiai magister militum Dalmatiában menekült, ahol tényleges hatalommal nem bírt, 480-ban gyilkolták meg. Itália tehát a gótok megérkezésekor Odoacar kezében volt.

A keleti gótok Odoacart több csatában is legyőzték, végül egész Itáliát elfoglalták, s Ravennában körülzárták Odoacart. Közben pedig a nyugati gótok is segítették keleti rokonaikat Odoacar legyőzésében.

### Fiktív történelem

#### Az Osztrogót Királyság létrejötte, berendezkedése

Theoderich alkut ajánlott Odoacarnak, amit az el is fogadott, így a Keleti Gót Királyság egy magas rangú katonai vezetője lehetett. Theoderich pedig megkapta Anastasius keletrómai császártól a nyugati császári jelvényeket, a Nyugat romjain létrejövő barbár államalakulatok leghatalmasabbika lett. Keleten elfoglalta Illyricumot, majd Sirmiumot is hódoltatta, s egészen Thraciáig terjesztette ki hatalmát, a Földközi-tengeren pedig visszaszorította a vandálokat, elfoglalva a nagyobb szigeteket, Szicília mellett így Szardínia és Korzika is keleti gót kézre került.

A 490-es évek elejére Theoderich a szenátussal összhangban uralta egész Itáliát, azonban a félsziget különböző részein nem egyenlő mértékben érvényesült hatalmuk. Ezért 499-ben a félszigetet megosztották, Szicília és a déli fél egy Róma központú köztársaság lett, észak, Szardínia és Korzika pedig az Osztrogót Királyságot alkotta.

Az északi területeken így a gótok elég nagy arányt tettek ki, s megérkezésüktől kezdve szorgalmazták a helyi lakosság ariánus hitre térését. Ez igen nagy arányban meg is történt, a korábban érkező herulok, skirek, turkilingek teljesen, s a helyi latin és italicus és romanizált egyéb népelemek is jelentős arányban áttértek. A katolikusokat nem éri (de a pogány irányzatok követőit sem) semmilyen vallásüldözés, egyszerűen belátták, hogy a homouszion tana nem tartható, s Jézus nem egylényegű az Atyával.

Theoderich constantinopolisi neveltetésének köszönhetően a birodalmi szokásokkal tökéletesen tisztában volt, kiválóan beszélt latinul és görögül, s az itáliai nemesekkel, a római szenátorokkal és még a katolikus egyházzal is jól kijött, jó viszonyt ápolt. Népe körében pedig megkérdőjelezhetetlen volt egyeduralma.

A Don és a Dnyeper közti nagy birodalommal ellentétben azonban ez egy civilizált állam volt, s a gótok is hosszú letelepedésre rendezkedtek be, nem fosztották úgy ki, mint Pannóniát vagy Thraciát.

Theoderich és a szenátus tehát 499-ben megegyeztek a hatalom területi felosztásában. A problémát Odoacar jelentette, aki fellázadt Tehoderich ellen a megosztás okozta kisebb zavart kihasználva, és Közép-Itáliában saját szakadár államot hozott létre. Theoderich már bánta, hogy nem szúrta le Ravenna bevétele után…

Észak-Itália keleti része felett ideiglenesen elvesztette ugyan Theoderich az uralmat, azonban ott is gótok, s romanizált népelemek laktak, kik már vártak arra a stabilitásra, amit Theoderich uralma jelenthetne. Emellett Szardínia keleti gót birtokbavétele nem történt meg teljesen, csak az északi részt foglalták el.

## Közigazgatás

Az új állam egységes, nem tagolódik tartományokra, az egész felett Theoderich uralkodik. Összesen 25 város alkot egyfajta kisebb területi egységet, élükön a duumvirek állnak, vegyes gót előkelők és a latin nobilitas maradványai. Összességében tehát a tartományok élén a helyi sajátosságoknak megfelelően más-más pozíciót betöltő személyek állnak. A városhálózat teljesen római alapokon nyugszik.

### Központi igazgatás

Theoderich osztrogót királyként, a nyugatrómai császárok jelvényeinek birtokosaként, de facto örökükbe lépett az itáliaiak szemében. Emellett a gótok szemében egyeduralma szintén megkérdőjelezhetetlen volt. Theoderich azonban hatalmát nem önkényuralom kiépítésére használta fel, hanem a különböző nációk integrálására egy országba. Gót vezérek mellett udvarában helyet kaptak latin és romanizált előkelők, senatorok is. A gótok a földek harmadát kapták meg, a többi a helyiek kezében maradt. Megmaradt a római kori adószedés, saját arcképével új aranypénzt veretett Theoderich.

Theoderich fővárosává a tengerparti Genuát tette.

## Hadszervezet

A hadsereg zömét a szabad gótok alkották, akik elsősorban gyalogosként vonultak királyuk felhívására harcba, de íjászok és lovasok is akadtak köztük. Theoderich újításként helyieket is bevont a hadszervezetbe, elsőként a germán királyok közül. A szabad gótok harciasságát a rómaiak professzionális képzettségével kívánta vegyíteni, s létre akarta hozni a kor legjobb gyalogságát.

## Kitekintés

A frissen elszakadt területekről természetesen nem tett le Theoderich. Délen Odoacar hatalmát minél előbb meg kívánja dönteni és a helyieknek engedve királyságához csatolni a területet. Korzika területének teljes elfoglalása természetesen szintén tervei közt szerepel, ahogy az elszakadt északkeleti területek visszacsatolása is, ezeken a területeken ugyanis jelentős létszámban élnek keleti gótok. Nyugati iráynban pedig a keleti gótok már a nyugati gótokkal keverednek, ezekre a területekre szintén igényt formál Theoderich.

## Befolyásos személyek

### Theoderich keleti gót király (néhol Theodorich)

* szül. 454.
* Édesapja Theudemir,, édesanyja Erelieva, testvére Amalafrida
* Első felesége neve ismeretlen, tőle született gyermekei
	+ Theudegotha (szül. 473.), a vízigót II. Alarich király felesége,
	+ Ostrogotha (szül. 475.), a burgund trónörökösnek, Zsigmondnak ígért lány.
* Második felesége Audofleda, tőle született gyermeke Amalasuintha (szül. 493)

### Eutharich Cilliga

* az Amal-házból származó előkelő, szül. 480.
* Apja Veterich volt. Kiváló testi és lelki adottságokkal rendelkező fiatal hadvezér.
* Ő Theoderich lányának Amalasuinthának a férjjelöltje, a fiatal gót generáció vezetője.

### Theodahad

* az Amal-házból származó előkelő, szül. 460.
* Theoderich unokatestvére, Valamer király fia. Már Itáliába érkezésükkor a gótok egyik hadvezére, Theoderich közeli bizalmasa és utódjelöltje.
	+ Fia Theudis, szül. 482. Hadjárataiban apjával tart, annak helyettese.

### Anicius Manlius Severinus Boetius

* római senator, consul, filozófus, író, szül. 477.
* A legelőkelőbb római családok egyikéből származott, Rómában tanult. Itália jövőjét a gót-római együttműködésben látva a Theoderich uralma alá tartozó északra ment a szétválást követően. Hamar felemelkedett a hivatali ranglétrán, 20-as évei elején már Theoderich bizalmasa és adminisztratív ügyeinek intézője lett. Ő felel a kincstárért és a kereskedelemért.

### Caecina Decius Faustus Albinus

* római senator, consul, filozófus, szül. 460.
* Előkelő családból származó római államférfi, már apja is consul volt. A gót-római együttélés gyakorlati megvalósítója, a gótoknak átadott területek kijelölésében is közreműködött. A gót uralom alatt álló rómaiak kvázi vezetője, aki Theoderichben látja a nyugati birodalom feltámasztóját és a római kultúra megtartóját.

### II. Wulfila érsek

* az ariánus gót egyház vezetője, az újonnan alakult genuai érsekség érseke, szül. 440.
* Az Itáliába vándorlás előtt a keleti gótok egyházi vezetője lett. Itáliába érkezve nagy hatása volt abban, hogy a helyi római lakosságot is nagy arányban ariánus hitre térítse. Ebben segítségére volt, hogy már korábban is érkezett Észak-Itáliába gót néptöredék, akik megismertették ariánus nézeteiket a helyiekkel.