Pápai Állam

Megalakulása

A képrombolás idején a rómaiak elűzték a bizánci helytartót, és 727-ben II. Gergely pápát elismerték világi uruknak is. Rómát és környékét ekkor *Ducatus Romanus*nak, római hercegségnek hívták. Liutprand longobárd király 728-ban Sutri, 742-ben pedig Amelia, Orta, Bomarzo és Bieda várost is odaajándékozta a pápának.

Aistulf longobárd király azonban meg akarta hódítani Rómát is, ezért III. István pápa – miután Bizánchoz hiába fordult – átkelt az Alpokon, és Kis Pipin frank királyhoz fordult segítségért. Pipin legyőzte Aistulfot, és az elhódított területekből 756-ban visszaadta a római dukátust, és a Ravennai Exarchátussal és a Pentapolisszal (Ancona, Fano, Pesaro, Rimini, Sinigaglia városokat) együtt ünnepélyesen a pápának adományozta, és ezzel megalapította az Egyházi Államot.

Pipin az adományt a pápától ráruházott római patrícius minőségében tette, s ezzel mintegy hűbérurává vált a pápának. A pápa fölszabadult a kelet-római császár fennhatósága alól, szuverén uralkodó lett, ennek jeleként a pápai oklevelekből elmaradt a császár uralkodási éveihez igazodó keltezés. I. Adorján pápa pedig már saját pénzt is kezdett veretni.

Nagy Károly megsemmisítve a Longobárd Királyságot 774-ben, 781-ben, és 787-ben megerősítette és Toszkána egy részével növelte atyja adományait.

Az avignoni fogság idején VI. Kelemen pápa 1348-ban megvásárolta Avignont.

XII. Gergely pápa 1408-ban megvásárolta 25 000 scudoért a Világitótornyon inneni és túli Szicíliát a pénzzavarban lévő Aragóniai Királyságtól.

VI. Sándor

Rodrigo Borgia, Valenciai bíboros, majd pápa. Pápák között a 214., de első a reneszánsz pápák között. A pápaválasztó konklávé 1492. augusztus 11-én választotta meg pápává. 1431. Január 1-én született.

Megítélése igen rossz, mivel több gyermeke is született Vannozza de Cattanei Lombardiai grófnőtől:

* Giovanni Borgia

* Cesare Borgia - Bíboros és hadvezér (1475. szept. 13)
* Lukrécia Borgia
* Gioffre Borgia (Itt már vannak változtatások, de a személyek valósak, valós dátumokkal)

Athén: Bíborossal rendelkező pápai vazallusállam, köztársaság, ami még Bizánc elleni háborúk folyamán került a Pápai állam irányítása alá. Pace Arhondonis az ország bíborosa. Az ország államfőjét egész életére választják, jelenleg Dimos Fotopoulos a rengnáló személy.

Lovagrendek: A pápák számos keresztes hadjáratot folytattak, amiken számos maradandó sikert értek el. A lovagrendek fennmaradtak a 16. századra és a meghódított pogány területeket a pápa szétosztotta köztük. A lovagrendek hűséget fogadtak a pápának, vérrel adózó nemzetközi szervezetek. Fő céljuk a kereskedelem és a háború. Ez utóbbiakat pápai utasításra kötelesek teljesíteni, de ha nincs szükségállapot, akkor minden vagyont megtarthatnak maguknak. Egyenesen a pápa alá tartoznak, egyedül a pápának felelnek.

Ezek a következők:

Teuton Lovagrend - Szász Frigyes nagymester vezette lovagrend Poroszország térségében. Zászlajuk fehér alapon, fekete kereszt. (Bíboros)

Szent Sír Lovagrend - Alof de Wignacourt nagymester vezette lovagrend. Céljuk Krisztus sírjának a védelmezése. Jeruzsálem területén vannak területeik illetve cipruson. Zászlajuk fehér alapon 4 vörös kereszt 1 nagy kereszt alatt. (Bíboros)

Johannita lovagrend - Pierre d’Aubusson nagymester vezette logrend. Először Rodoszon volt a központjuk, majd megvásárolták Máltát és átköltözött. Számos Földközi-tengeri szigetet tudnak irányításuk alá. (Bíboros)

A templomos lovagrend keresztényellenes cselekedetek miatt fel lett oszlatva, de előfordulhat, hogy a föld alatt, titokban létezik még a rend.

I. Konstantin császár hívja össze 325-ben Níceában. Ez a keresztény egyház első egyetemes zsinata. Jézus Krisztus az Atyához viszonyított természetét, egylényegűségét vitatják meg. Szent Alexandrosz képviseli a modalisták oldalát Áriusszal szemben, aki a subordinationistákat vezeti. A vitát Szent Alexandrosz nyerte, miszerint Atya és fiú egylényegű.

Továbbá egységes időpontot tűztek ki a húsvét időpontjára, miszerint a kereszténység legfontosabb ünnepe a nap-éj egyenlőség utáni első teliholdkor következik be, amit az Alexandriai pátriárka hírdet ki minden évben.

A püspökökök kinevezése ezentúl kézrátétellel, 3db püspök jelenlétében történik, hogy biztosan folytatódjon az apostolok jogfolytonossága. Az Episcopusok ezentúl a 12 apostol utódainak tekinthetőek.

I. Konstantinápolyi zsinat:

I. Theodosios császár hívja össze 381-ben. A zsinat egyébként a Szentlélek az Atyától való származását firtatják. 4 kánont adnak ki, amiben megállapítják, hogy Áriusz és követői a Szentlélek ellenségei.

Atya,Fiú és Szentlélek ezentúl egylényegű.

A zsinaton összetűzésbe kerül Szent Cirill és Nestorios pátriárka.

I. Efezusi zsinat:

    II. Theodosius császár hívja össze. Nestorios, konstantinápolyi pátriárka folytatja a vitáját Szent Cirillel, aki alexandriai pátriárka. A vita Szűz Máriáról szól, hogy Isten, vagy Krisztusszülőé-e. Szent Cirill nyeri a vitát, így Mária Istenszülőnek van ezentúl tekintve. Nestoriost száműzik, de követőit békén hagyják.

II. Efenosi zsinat: - illegitim zsinat, rablózsinatnak becézik.

Elfogadják a monofizita tanokat I. Leó pápa jelenléte nélkül. Az egészet Flavianus, konstantinápolyi pátriárka vezette le.

I. Khlakedóni zsinat:

451-ben hívta össze Marcianus császár. Nagy Szent Leó pápa elítéi a rablózsinatot, majd Jézus két (isteni és embveri) természetének a vitatása után Attila elé vonul, aki Róma mellett állt és kegyelemért esedezett, amit megkapott a hunok fejedelmétől.

II. Konstantinápolyi zsinat:

    I. Justilianus császár hívja össze 553-ban. Sergius, konstantinápolyi pátriárka ki akar békülni a monofizitákkal és előiratja a monotheizmust. A pápa tiltakozott a zsinat ellen, ami mindezek ellenére megtörtént.

III. Konstantinápolyi zsinat:

IV. Konstantin császár hívta össze 680-ban. A zsinaton elítélik a monotheizmust, miszerint Jézus isteni és emberi természettel is rendelkezik.

II. Níceai zsinat:

Eiréné császárnő hívja össze 787-ben. A képrombolásról szólt ez a zsinat. Megállapították, hogy a szobrok, illletve képek nem mint bálványt imádják, hanem a mögötte lévő tartalmat illetik nagy tisztelettel és imádattal.

Ekkor koronázza III. Leó császárrá Nagy Károlyt és ekkor adományoz területeket Kis Pipin a pápának szövetségért cserébe.

IV: Konstantinápolyi zsinat:

I. Baszileosz császár hívja össze. I. Nagy Szent Miklós kiközösíti Photioszt, konstantinápolyi pátriárkát, aki ezt viszonozza. Megtörténik az egyházszakadás. A Bizánci császárral megegyezik a pápa a kiközösítésről, így megerősödik a római vonal. Időközben az idegesítő Cherusci Királyság pátriárkája is kiérdemelt egy kiközösítés (szarkavarásért).

I. Lateráni zsinat.:

II. Callixtus pápa hívja össze 1123-ban. Megreformálja a klérust, betiltja a szimóniát és előírja a cölibátust. Felépül róma 7 nagy bazilikája, köztül a Szent Péter Bazilika is. Ezentúl csak a pápa nevezhet ki püspököket és szakrális vetülete csak a pápának van. A császár ezentúl ne szólhat bele az egyház működésébe.

II: Lateráni zsinat:

II. Ince pápa hívta össze. Ez egy skizma a nyugati kereszténységen belül. II. Anakleót híveit mondatják le, ezzel megakadályozva az egyházszakadást. Ezentúl a klérikusok házassága érvénytelen és tilos. Megerősödik a székesegyházi káptalanosok püspöki joga, ami dinasztokis rendszerben következik.

III. Lateráni zsinat:

III. Sándor pápa hívja össze 1179-ben. IV. Viktor ellenpápát leteszik a hatalomról, akit Barbarossa Figyes császár nevezett ki, de a pápa sikeresen levert és letett. Kiátkozzák a katharokat. Előírják a pápaválasztásra jogosult bíborosok szavazóképességének feltételeit, miszerint 30 év a korhatár és a szavazatok 2/3-át birotkó illető szerzi meg a pápai titullust.

IV. Lateráni zsinat: 1215

III. Ince pápa hívja össze. 70 kánont ad ki, amiben összefoglalja a 10-edhez való jogot és a a zsidók/muszlimok megkülönböztetését. Megindítja az 5. keresztes hadjáratot a Szent Föld visszafoglalásáért. Ez sikeresnek bizonyult, ahol Johannita és templomos lovagokból megalakul a Szent Sír lovagrend, aki a területet is felügyeli ezek után. A lovagrendnek sok összetűzése volt a Jeruzsálemi pátriárkjával, ugyanis az sokat panaszkodott a pápának a lovagok helytelen viselkedése miatt és a kiátkozottak áron felüli temetésével kapcsolatban, de ezek felett a pápa szemet húnyt. Ezek után a lovagrend nem hagyta prédikálni a pátriárkát, ugyanis a beszédein vagy haragoztak, vagy miután ezen alkalmakkor kizárták őket a városból, nyílpuskával lőtték a várkaput, hogy ne lehessen hallani a tisztelendő úr beszédét. A végletekig is elmentek, mikor a Szent Sír templom honlokzatát nyilakkal lőtték tele. A pátriárka alála után a pápa nem nevezett ki újat, a teljes területet a lovagrend igazgatására bízta.

Hadjáratok történtek a baltikumba is a porosz-litván pogányok megtérítése érdekében. Legyel segítséggel a Teuton lovagrend megtérítette a Baltikum pogányait és saját birtokokra is szert tett a lengyel király hozzájárulásával.

A Johannia lovagrend Rhodoszról Máltára költözött az Oszmánok fenyegetése elől, de támafás később nem következett be.

1254-ben a Szicíliai királyság (Szicíliai és Nápoly, ami a világítótornyon inneni és túli Szicílai) kiválik a Szent-Római Birodalomból és unióra lép a pápai állammal védelem érdekében. Rövid időn belül a pápa kisajátította magának a területet, letéve annak királyát a trónról és örökös tartománnyá téve. Ezt a kasztíliaiak a a franciák segítségével sikerült véghez vinni.

I. Líoni zsinat:

IV. Ince hirdette ki, aki II. Frigyes császár elől menekült. Ezt a szerencsétlen nyomorék császárt esküszegés, eretnekség és a béke megzavarás vádjával megszavazták, hogy leteszik a császári címről és kivégzik. A Szent Római Birodalom ezentúl hanyatlásnak indult a Franciák javára.

IV. Ince szövetségben a mongolokkal megtámadta a Mamluk mibordalmat. A háborúk utján a Szent Sír lovagrend területileg gyarapodott Jeruzsálem felé.

II. Lyoni zsinat:

X. Gergely pápa hirdette meg. Unióra lép a görög egyházzal, ami bizonytalan lábakon áll, jelen van Bizáncban Görög ortodox és Görög katolikus egyház is. A pápa védelemmel jutalmazta a Görög katolikusokat a közelgő muszlimok támadása elől. A Szent Római Birodalomnak új uralkodót neveznek ki, Hasburg Rudolfot.

Viennei zsinat:

V. Kelemen hívja össze 1311-ben. A pápa feloszlatja a Templomos lovagrendet és minden területét a Johannita lovagrandnek adományozza, így került hozzájuk Kréta és számos más sziget a Földközi-tengeren.

Konstanci zsinat: 1414-1418

XXIII. János pápa hívta össze. A franciák anno agyonverték VIII. Bonifác pápát, akinek több jogi utódja is lett.

XIII. Benedek, mint Avignoni pápa.

XII. Gergely, mint Pisai pápa.

XXIII. János, mint Római pápa.

A zsinat Luxemburgi Zsigmond vezetésében megy végbe, aki ezzel megmentve az egyházat a szakadástól új pápát választtat, V. Mártont és mágiára ítáli Husz Jánost, a Husziták vezetőjét. A zsinat alatt, az összehívó, XXIII. János pápa elmenekül, minden további pápa lemond. (XXIII. János jelenléte nelkül is elvesztette pápai titullusát.)

Luxemburgi Zsigmond, mint Magyarország királya örökletes pápaválasztói vétó joggal rendelkezik. Minden magyar király megörökli ezta címet.

Bázel-Ferrara-Firenzei zsinat: 1431.

V. Márton hívja össze, aki már nem éli meg a részvételt, helyette IV. Jenő lesz jelen. A zsinaton lemondatját V. Félix ellenpápát.