Kislev

**Zardømmet Kislev** (kislevitisk: *Tsarizm Kislev*) er et af verdens største riger, som strækker sig fra Redanien i vest til Cathay i øst, og de Store Stepper i syd til det Frosne Hav i nord. Kislev har en meget varieret natur med alt fra store granskove til uendeligt åbne sletter, og fra et utal af floder til golde ørkener. Kislev har også en meget varieret etnisk befolkning, da riget strækker sig længere end noget andet land.

I en lang periode var riget decentraliseret og styret af mange storfyrster og prinser, hvilket er årsag til at selv efter at Kislev er blevet mere centraliseret efter Kislevs genskabelsem så nyder de adelige i Kislev stadig stor selvstyrelse. Landet har siden døden af Zar Feodor d. 4 været i borgerkrig, da mange af landets prinser ikke anerkender hverken prins Michaels eller zar Simeons krav på tronen eller selv har ment at de var den rette arving til den kislevitiske trone.

## Historie

I tiden før Imperiet erobrede Kislev, var Kislev ingen central stat, men bestod af mange klaner og stammer. Dette blev dog ændret i år 198 3E, da Imperiet indledte en invasion af Kislev. Imperiets kontrol over Kislev varede til 771 3E, da prins Salazar udnævnte sig Konge af Kislev, mens resten af Imperiet var under angreb af Shahrukh Khan. Allerede under Salazars efterfølger udbrød der et oprør og Kislev blev atter splittet op i mindre riger, da de oprørene klaner ikke kunne enes om hvem skulle have magten. Denne dicentraliserede periode stoppede, da Prins Tallak samlede stammerne og udnævnte sig selv til Zar. Tallakid slægten varede 8 generation før, der ikke var en arving, men ses stadig som Kislevs guldalder.

### De Tallakidske Fyrstendømmer

Mens Tallakid slægten regerede Kislev sørgede de for at afskaffe lederne af de forskellige klaner og stammer og erstatte dem med medlemmer af Tallakid slægten på enten militaristisk eller diplomatisk vis. Men dette betød også at da Tallakid slægtens hovedgren døde ud, var der over 50 dynastier, der alle gjorde krav på tronen, hvilket begyndte en ny decentraliseret periode i Kislev.

De forskellige hersker af Tallakidslægterne beholdte deres titler som Storfyrster og prinser, de samme som de havde haft under Tallakidslægten, da de enkelte riger frygtede de koalationer, der ville opstå, hvis de begyndte at udnævne sig til Zar af Kislev. I denne tid blev de mange storfyrster og prinser rige på handel via Kislevs mange floder, som gjorde at de kunne handle helt til Bretonnia, igennem Imperiet, og til Sassanid Imperiet. I denne periode bekrigede mange af fyrsterne dog også hinanden. Disse krige kulminerede i den Store Vinterkrig fra 697 4E til 721 4E, hvor Storfyrst Konstantin Pavlov af Kislev til sidst underlagde sig hele Kislev og udnævnte sig til Zar.

De følgende generation prøvede at følge Konstatins forbillede og ledte Kislev med stort fokus på ekspantion. Dette resulterede i nogle fejlslagne invasion af Temerien og Redanien, men Kislevs ekspansion mod øst var tilgængel meget mere succesfuld.

## Geografi

Kislev er et af de lande i den Gamle Verden, hvis geografi varier sig mest. I de vestlige egne af riget er der store arealer med marker, som producerer meget af den mad, der spises i resten af riget. Mod øst og syd er de uendlig lange stepper, som kun bliver afbrudt af små bjergkæder og søer. I nordvest er riget dækket af store granskove, hvor træet herfra er blandt det bedste skibstømrer, der findes i den nordlige del af den Gamle Verden. Mod nord er riget frosset fuldstændig til, og temperaturerne er blandt den Gamle Verdens laveste. Det er kun I'da Iyudi folket og nogle enkelte goblinstammer, der tør leve så lang nordpå. Men selv med rigets store variation i terræn er en ting sikkert, at den Kislevitiske vinter kommer. Kislev menes at have den Gamle Verdens koldste og farligste vintre, det gengse folk mener at det er I'da Lyudi folkets hævn for at Zar Yaroslav Rurikid indtog deres land, men dette er højst sandsynligt bare ren og skær overtro.