Német Királyság

## Államigazgatás

- Államforma: monarchia (a korszaknak megfelelő, tehát félúton az abszolút és az alkotmányos között)

- Hivatalos nyelv: német (a német minden nyelvjárása is, de az ország törekszik egy egységes német nyelv kialakítására)

- Uralkodó dinasztia: Hohenberg

- Államfő: a király – August von Hohenberg (I. August)

- Az államvezetésért felelős szerv: Königstag

- Kormányfő: az uralkodó által kinevezett személy, aki a Königstag tagjai közül kerül ki – Hans Schmitt (Aachen polgármestere)

- Főváros: Aachen

## Közigazgatás

Az ország jelenleg 4 tartományra oszlik, melyek az alábbiak:

- I. Hannover

- II. Vesztfália

- III. Szászország

- IV. Svábföld

A sötét szürke a Német Királyság jelenlegi területét jelöli. (A közepes szürke az Nyúlfölde lenne). A világosszürkével jelölt területek pedig azok lennének, amelyekre a Német Királyság igényt formál.

## Történet

1460. Mint ahogy Európa, úgy német föld is totális anarchiába süllyedt. Bár a Pápa által meghirdetett keresztes hadjárat sikerrel zárult az Oszmán Birodalommal szemben, a természeti csapások nem kíméltek sem földet, sem embert. A német nyelvterület kicsiny városállamai a Német-Római Birodalom összeomlását követően, nem tudták fenntartati önmagukat, így szépen lassan maguk is megszűntek.

           A keresztes hadjárat egyik veteránja az Aachen-i nemes Arnolf von Hohenberg a hadjáratról hazatérve magához ragadta a hatalmat. Ugyanis szent célul tűzte ki Németország egyesítését és a fennálló anarchia felszámolását. August azzal szerzett hírnevet magának, hogy több sikeres csatát vívott ő és a serege, a török csapatokkal szemben. Többek között Rigómezőnél Várnánál és Drinápolynál. A Konstantinápoly bevételét jelentő végső rohamban is részt vett, ahol a jobb szemén végigfutó sebhelyet szerzett, de szeme világát nem vesztette el.

           Aachen kiindulva tehát egyre több és több területet vont a királysága uralma alá. A területek többsége passzívan fogadta, mivel a káoszba és zűrzavarba már belefáradt emberek már rendre és jólétre vágytak. Így a többség még örült is Arnolf seregének, mikor az birtokba vett több német területet. Arnolf 1515. szeptember 19.-én elhunyt 75 éves korában. A trónon a fiatal és ambiciózus fia a 35 éves August követte.

           Augustot 1515. szeptember 20.-án koronázták német királlyá az Aachen-i székesegyházban. Legalábbis ami maradt a székesegyházból, mivel a természeti csapások azt sem kímélték. August von Hohenberg tehát I. August néven német király lett, országának pedig a **Német Királyság** *(Regnum Germanicum)*.

Az ország célja, hogy az 1457-ben felbomlott Német-Római Birodalom területeinek lehetőleg minél nagyobb részét magába foglalja. Ám a múlt hibáit újra nem elkövetvén, ezúttal egy egységes királyságot és államot hozott létre August, hogy erejét vegye a szeparatizmusnak, ami a Német-Római Birodalmat belülről bomlasztotta.

## Vallás

A Német Királyság teljen eddigi területén a római katolikus egyház őrködik szentként. A németországi katolikus egyházat a Münster-i érsek vezeti, akit a Pápa nevez ki, ám hogy ki kapja ezt a nemes feladatot, abba a német királynak is van valamennyi beleszólása.

           A királyság lakói is mind-mind római katolikus hitűek, bár északon van némi elégedetlenség. Északon az emberek nincsenek teljesen megelégedve a katolikus egyházzal, és az a szóbeszéd járja, hogy reformokra lenne szükség. Az emberek tehát hűen követik a Pápát északon is, de nincsenek teljesen megelégedve a jelenlegi egyházi keretekkel.

A jelenlegi münsteri érsek személye: Helmuth Koch