Tonttu

* naisilla nilkkoihin asti yltävä hame, pusero, mustanharmaat polvisukat sekä varrekkaat tai matalat kengät
* omenanpunaiset posket ja muuten ihmisenkaltainen iho
* yleensä harmaat silmät

Tontut ovat pieniä avuliaita ja ystävällisiä olentoja, jotka usein pitävät huolta jostakin tietystä paikasta tai asiasta (esimerkiksi saunatontut). Tonttuja on useaa eri lajia, ja jokainen niistä erikoistuu eri paikkojen huolehtimiseen. Kaikki tontut ovat hyväntahtoisia, valmiita kepposiin tai pieneen kiusantekoon, mutta eivät koskaan pahansuopia, vain hyvin harvinaisia poikkeuksia lukuunottamatta Jos tonttu on todella ilkeä - sellainen on enintään yksi tuhannesta - se johtuu syrjäisillä seuduilla risteytymisen kautta tulleista vieraista perintötekijöistä.

## Koko ja ulkonäkö

Tontut ovat varsin pieniä olentoja, ja aikuinen tonttumies painaa noin kolmesataa grammaa ja aikuinen tonttunainen kahdestasadastaviidestäkymmenestä grammasta kahteensataanseitsemäänkymmeneen grammaan. Niiden pituus on ilman lakkia noin viisitoista senttimetriä.

Tonttu ei ilman lakkia ei ole mikään tonttu, ja tontuilla onkin päässään punainen tai naisilla ennen aviota vihreä hiippalakki ja jalassaan huopatossut, koivun tuohesta valmistetut tai puukengät. Miesten vaatetukseen kuuluvat ruskeanvihreät housut ja usein sininen nuttu. Naisilla on yllään nilkkoihin yltävä hame, pusero, mustanharmaat polvisukat sekä varrekkaat tai matalat kengät.

Tontuilla on ihmisenkaltainen iho sillä poikkeuksella, että posket ovat omenanpunaiset. Silmät heillä ovat yleensä harmaat. Miehillä on pitkä ja usein valkea parta.

## Eri lajit ja niiden elinympäristö

### Metsätonttu

Metsätonttu on todennäköisesti yleisin tonttulaji ja nimensä mukaisesti he elävät metsissä. Heidän talonsa sijaitsevat usein jykevien vanhojen puiden alla. He eivät mielellään näyttäydy ihmisille ja heillä on lukemattomia pakokeinoja.

### Särkkätonttu

Särkkätonttu on hivenen isompi kuin metsätonttu, ja hänkin kaihtaa kosketusta ihmisiin. Heidän vaatetuksensa on usein hailakka ja naisten vaatteet ovat harmaan sijaan ruskeat. Särkkätontut käyttävät joskus kunnostettua kaninkoloa asuinpaikkanaan tai majoittuvat paksun männyn juurien alle. Jos tuuli kuljettaa hiekkaa niin, että osa talosta paljastuu, he kattavat sen männynkäpyjen suomuilla.

### Puutarhatonttu

Puutarhatontut asuvat metsätonttujen tavoin jykevien vanhojen puiden alla, joskin paljon lähempänä ihmisasutusta. He asustavat vanhoissa puutarhoissa, jopa niissäkin, jotka kaupungin laitamilla ovat jääneet rakennusten väliin. Puutarhatonttu on yleensä alakuloinen ja kertoo mielellään haikeita tarinoita. Jos hän jää liian ahtaalle, hän muuttaa metsään, muttei aina viihdy siellä.

### Tallitonttu

Tallitontut voivat asustaa heinäkasojen alla, mutta siellä heidän täytyy koko ajan varoa hillereitä. Toisinaan asuinpaikka on aitta, toisinaan seinää vasten nojaava lankku- tai seiväskasa, joka saattaa unohtua paikalleen pariksikymmeneksi vuodeksi. Koska vaarana ovat hillerit, kissat ja rotat, he valitsevat kuitenkin mieluiten vanhan puusta tehdyn asumuksen, joka voi olla talon ullakolla tai tallissa. Tallitonttu muistuttaa kotitonttua, mutta on vakaaluonteisempi ja luottaa mieluiten sellaiseen mikä on jo vakiintunut.

### Kotitonttu

Kotitontut asustavat aivan ihmisasutuksen luona, joskus puutarhassa, mutta yhtä hyvin ne voivat majoittautua talon seinien sisäpuolelle. Kotitonttu muistuttaa paljon tavallista tonttua, mutta tietää eniten ihmisistä. Oleskellessaan vanhoissa historiallisissa taloissa hän on kuullut ja nähnyt paljon sekä köyhien että rikkaiden elämää. Hän puhuu ja ymmärtää parhaiten ihmisten kieltä, ja heikäläisten joukosta valitaan tonttujen kuninkaat.

### Saunatonttu

Saunatonttu asustaa kiukaan ja seinän välissä olevassa pienessä tilassa tai muussa sopivassa saunan kolossa. Saunatontut ovat usein hyvin kohdeltuja, sillä niiden uskotaan voivan heittäytyä löylyjen kautta hengenvaarallisiksi saunan arvolle sopimattoman käytöksen takia. Jos saunatonttua kohdellaan hyvin, se varmistaa saunan toimivuuden, löylyjen puhtauden ja saunojien hyvinvoinnin ja turvallisuuden sekä estää saunaa palamasta. Saunatontulle on hyvien tapojen mukaista jättää löylyvettä sekä vihta, jotta se voi vielä puhdistaa itsensä.

Saunassa ei myöskään voi yöpyä ilman saunatontulta saatua lupaa, sillä muuten se pitää yöpyjät hereillä koko yön.

### Riihitonttu

Riihitonttu vahtii maalaistalojen riihien uuneja tai kiukaita ja varmistaa, ettei riihi pala. He asuvat riihessä sopivaksi katsomassaan paikassa.

## Elinkaari

Tontut syntyvät aina kaksosina (eivät identtisinä) kahdentoista kuukauden raskausajan jälkeen. Tonttulapset kastelevat vuoteensa kahteentoista ikävuoteen asti ja asuvat vanhempiensa luona satavuotiaiksi. Tyttölapset jätetään yleensä äidin kasvatettaviksi, ja poikalapset pääsevät isänsä oppiin.

Sadan vuoden iässä tonttu alkaa ajatella avioitumista, joskin pieni osa heistä jää naimattomaksi. Nuori tonttu alkaa etsiä itselleen tyttöä kulkien varsin pitkiä matkoja, sillä tonttujen asutus on harvaa, ja hänen ikäisiään naimakelpoisia tyttöjä, jotka eivät ole hänelle sukua ovat harvassa. Suosituimpia ovat pulskat, pyöreänmuotoiset tytöt.

Kun tonttu viimein on löytänyt tytön, hän yrittää saavuttaa tämän suosion lukuisilla huomionosoituksilla ja vie tämän vihille heti kun on päässyt yksimielisyyteen tytön vanhempien kanssa. Tätä ennen tuleva appi tarkastaa perin pohjin kosijan rakentaman talon.

Vihkiminen tapahtuu keskiyöllä morsiamen syntymäpäiväpuun alla, missä nuoret lupaavat toisilleen ikuista uskollisuutta. Läsnä ovat molempien vanhemmat ja muutamat läheisimmät ystävät. Sen jälkeen tämä merkittävä tapahtuma ja sen päivämäärä kaiverretaan koristeelliseen kiveen. Kaikki saattavat nuoren parin tämän uuteen kotiin, jossa kivi muurataan juhlallisesti seinään. Uuden kodin tonttumies on sisustanut jo vuosia aiemmin. Vihkimistä seuraa häämatka, joka toteutetaan eläinten kyydillä matkustaen. Paluumatkalla pariskunta käy vierailulla hovissa ja siellä heidät esitellään kuninkaalle ja kuningattarelle, jotka haluavat tuntea kaikki alamaisensa nimeltä.

Lasten jo lähdettyä kotoa jää tonttu pysyvästi kaksin vaimonsa kanssa, ja lyhytaikaisen yksinäisyyden tunteen jälkeen molemmat huomaavat olonsa miellyttävän rauhalliseksi. Perhe-elämä voi säilyä yhtä viihtyisänä ja sopusointuisena kuin ennenkin.

Kaikkien tonttujen elinikä on keskimäärin 400 vuotta.

## Suhde muihin lajeihin

Tontut tulevat hyvin toimeen lähes kaikkien olentojen kanssa, vaikkakin Uldrat aiheuttavat niille kaikkein eniten vaikeusia. Lisäksi tontut kaihtavat keijuja, vuorenpeikkoja, kotikummituksia, uldria, noitia, velhoja ja ihmissusia sekä maahisia ja tulenhenkiä.

Hillereitä tontut pelkäävät tavallisista eläimistä eniten. Muita eläimiä he yleensä auttavat monin eri tavoin.