Helkeramer

## TP6OR2 – Helkeramer – Sargon Barkarmo – 3 okt

* Oorganiska, icke-metalliska material
* Består av kemisk förening mellan metaller och icke-metaller, ex aluminium-oxid
* Framställs genom upphettning av pulver = sintring

 Estetik – finare jmf m MK-krona

 Vävnadsbevarande (omadhesiv teknik)

 Pat vill ha metallfrikonstruktion

 Parafunktioner (bruxism)[Symbol]stora krafter
 Krav på biokompabilitet –patär allergisk

 Långt bak i bettet – inte lika viktigt med estetik där

 Estetiska
–ingen grå rand vid tk-kant pga ingen metall(jmf mk)

(är inte lika flexibelt som ex guld)
 Hårda

 Styva (hög e-modul)
 Motstånd mot slitage

 Hygieniska – mindre plackansamling

 Biokompatibla

Slitage pga keramer

Rangordning på hur material sliter på motstående tand

Dentin --> Glasjonomer --> Emalj --> Guld --> Komposit --> Amalgam--> CoCr --> Porslin (sliter mest)

* Keramer är hårda [Symbol] kan slita på antagonist
* Mer slitage hos bruxare och om lågt pH i munnen pga blottat dentin
* Minska slitage genom att ha bettskena

Sprickbildning hos keramer

* Finns inbyggda brister i keramer när de framställs [Symbol] dessa är startpunkten för sprickbildning
* Vid belastning [Symbol] spänningen vid sprickan blir stor [Symbol] fortsatt sprickbildning
* ”Slow crack growth” = sprickan växer långsamt
* Förvärras vid närvaro av vatten (saliv)
* Vid cyklisk belastning (tuggar) kan det ske en fraktur

Hur minskar vi risken för sprickbildning? [Symbol] Genom att minska spänningskoncentrationen

1. Adhesiv cementering -> ger stark enhet

1. Öka kristallinitet (hårdare), minska amorf-fas (glasfasen)
2. Väl understött porslin överallt
3. Preputformning – avrundade hörn, jämn tjocklek
4. Slipa inte på keramer, men om det behövs använd isf vatttenkylning, puts och polering

Fyra sätt att dela upp keramer på

1. Kemisk sammansättning

* Silikatbaserade = fältspat, glaskeram
* Oxidbaserade = oxidkeramer = aluminiumoxid, zirconiumoxid

1. Framställningssätt

* Sintring
* Pressgjutning
* Fräsning
* CAD-CAM

1. Konstruktionsmässig

* Kronor, onlay/inlay, skalfasader

1. Huvudgrupper – bästa indelningen, ofta kombineras oxidkeram tsm med porslin
1. Porslin

* Svagt men fint (går att skikta mycket)
* Etsbar [Symbol] kan användas vid adhesiv teknik
* Mer teknikkänsligt vid framställning

* Indikationer: skalfasader och som ytporslin på mk-krona och oxidkeramer

2. Glaskeramer

* Starkare (mer kristaller i sig) [Symbol] kan användas där tuggkrafter är större
* Etsbar [Symbol] adhesiv teknik
* Kan byggas upp till tjockare lager (porslin inte mer än 2 mm)
* Går inte att skikta lika bra som porslin [Symbol] istället målar man glaskeramerna
* Monolitiska = samma material i hela konstruktionen, fördel jmf m kombination oxidkeram+porslin
* Leucit (empress), lithium-disilikat (e-max)
* Indikationer: som porslin
3. Oxidkeramer
* Kärna i aluminiumoxid/zirkoniumdioxid (samma som zirkonia)
* Inte etsbara [Symbol] inte vid adhesiv teknik
* Kombineras ofta med porslin
* Viktigt att oxidkeramen stödjer ytporslinet och inte är för tjockt [Symbol] annars risk för chip-fraktur
* Ensamma (utan porslin) är de monolitiska, ex monolitisk zirkoniumdioxid
* Liknande preparation och cementering som vid mk
* Indikationer: som för mk eftersom båda har en stark innerkärna som täcks med ytporslin

Faktorer som påverkar överlevnad för helkeramer
1. Patienten

* Rrevisionsfrekvens (hur ofta pat kmr till tdl)
* Munmiljön (pH)
* Munhygien
* Parafunktioner (bruxism)
* Placering i bettet (posteriort större krafter [Symbol] frakturrisk)2. Tandläkaren
* Att man gjort helkeramen på en korrekt indikation
* Prepdesign
* Hantering – känsligt material
* Erfarenhet – ju oftare man gör helkeramer, ju mindre misslyckas de3. Tandteknikern
* Hantering – vilka temp som det bränns i, slipar inte för mkt
* Design – viktigt med kommunikation m tdl
* Erfarenhet4. Materialet
* Styrkan
* Åldereffekt – zirkoniumdioxid ”åldras” i fuktig miljö
* Biokompatibilitet – ju högre, ju bättre

* Teknikkänslighet

Chamfer ger

* Tydlig prepgräns [Symbol] bättre passform
* Utrymme för materialet [Symbol] minskad risk för överdimensionerad krona
* Jämn cementutfyllnad [Symbol] minskad missfärgning
* Om skuldra [Symbol] bättre avstödning (en hylla), men svår att göra, tar mer av tanden, estetiskt sämre

1. HELKERAMISKA KRONOR

Överlevnad för keramiska kronor

* Metall- och helkeramiska kronor har lika bra överlevnad
* Sämre överlevnad för helkeramiska kronor om det är svag keram och belägen posteriort i bettet
* Icke-kärnförstärka keramer (porslin,glaskeram) sämre överlevnad jmf mk-krona vid premolar/molar

Komplikationer vid keramiska kronor

* Frakturer (vanligast, särskilt chip-frakturer)

1. Kohesiva – i materialet
2. Adhesiva – mellan täckporslin och kärna (ex metallkärna)

1. Total

* Lossnad krona
* Estetik – får inte bort ös [Symbol] t-kött drar sig tbx och missfärgningar
* Pulpaskador – trauma, ets kan irritera pulpan om vi är nära
* Sekundärkaries

Sidbrytning

2. KERAMISKA INLÄGG/ONLAY

* Framtandsområdet = skalfasader och skalkronor
* Posteriort i bettet = inlägg (inlay), onlay, fullkronor
* Görs i glaskeram (e-max=starkare, empress=svagare)
* Ockl divergens för att inlägg ska komma ner, mjuka ytor, avstödsytor för inlägget, tydlig prepgräns

Vilka indikationer och kontraindikationer finns för inlägg och onlay?

Indikationer

* Vital tand med omfattande substansförlust
* Svårt att bygga upp tanden med komposit (direktuppbyggnad)
* Istället för vanliga kronor
* Sidopartier där man förlorat enstaka kuspar men de andra är intakta

Kontraindikationer

* Försvagade kuspar (inlägg) och endobehandlade tänder (inlägg/onlay) [Symbol] försvagade tänder

* Vid stora krafter och bruxism
* Har inget etsbart tandmaterial
* Kan inte lägga kofferdamm
* Missfärgningar
* Hög kariesaktivitet eller dålig munhygien

Vad krävs för att inlägg/onlay ska funka långsiktigt?

* Torrläggning (kofferdamm) [Symbol] så adhesiv fastsättning kan göras
* Kaviteten är anpassad efter materialet man ska använda
* Ha tillräcklig emalj (ring of confidence)
* Gynnsamma krafter
* Avrundande och finisherade ytor
* Keramiska inlägg med glasjonomer-cem sämre överlevnad än resinmodifierat glasjon/kompositcem
* Beror på att glasjon-cem inte är lika styvt [Symbol] sviktar

3. HELKERAMISKA BROAR

* Kärnan görs i oxidkeram = aluminiumoxid/zirkoniumdioxid
* Zirkoniumdioxid vanligare pga det är starkare än al-oxid
* Eftersom dentin är elastiskt [Symbol] ger inte tillräckligt stöd vid belastning
* Därför viktigt med stark inre kärna [Symbol] oxidkeram
* Kärnan ska vara anatomiskt utformad, ingen standardkärna

* Stödtänder mer än 3 mm höga, inte rörliga, inte kraftig lutning
* Gör inte vid friändsbroar med extensionsled [Symbol] frakturrisk
* Keramer ingen plastisk deform pga kovalenta och jonbindningar
* Kovalenta och jonbindningar är starka men tillåter inte rörlighet [Symbol] mindre plastisk deform
* Metalljoner har elektronmoln [Symbol] tillåter mer rörlighet [Symbol] större plastisk deform

Zirkoniumdioxid (zirkonia)

* Indikationer: kronor, broar, distanser till implantat
* Spricka längs zirkonia -> zirkonia går från tetragonal till monoklinisk fas -> volymsökning -> förhindrar spricktillväxt ->bättre hållfasthet
* Vid monolitisk zirkonia slipper man ytporslinet
* Zirkoniaskelettet blir ofta klumpigt jmf med MK (preppar mkt, behöver plats för material)

Komplikationer för helkeramiska broar

* Chip-fraktur (flagnar av en bit) är vanligaste komplikation vid zirkoniumdioxid (15% jmf 5% vid MK)
* Kan bero på tillverkningsdefekter?
* Fel i bindningen mellan kärna och ytporslin?
* Starkare ytporslin hos MK?
* Motverkas genom mjuka kanter och väldimensionerat, understött ytporslin
* Bron lossnat från stödtand
* Frakturerat skelett/stödtand
* Pulpaskador
* Sekundärkaries

Faktorer att tänka på om man gör helkeramiska broar

* Hur långa broar? --> Försiktig om långa, 3-ledsbro går bra
* Frihängande? --> Gör inte, för mkt krafter på den
* Vilket material? --> Använd zirkoniumdioxid
* Vilken placering? --> Helst anteriort där det är mindre krafter
* Vilken patient? --> Inte någon med bruxism