Wp/de/Руҫландменнонитен

Алс **Руҫландменнонитен** верден дие Нахкоммен єнер деучспрахиген Меннонитен безеихнет, дие сеит Енде дес 18. Јаҳрҳундерц вьорнеҳмлих аус дем вещпреуҪишен Веихселделта нах Сўдруҫланд ин дас Гебиет дер ҳеутиген Украине аусвандертен унд сих данн ин вьершиеденен Мигратионсвеллен сеит 1874 зунәхщ нах Канада, сеит дем Ерщен Велткриег аух нах Сўд- унд Миттеламерика аусгебреитет ҳабен. Ҳеуте зәҳлен дие Нахкоммен дер нах Руҫланд аусгевандертен Меннонитен меҳрере ҳундерттаусенд Меншен.

Консервьативье Руҫландменнонитен вьор аллем ин Латеинамерика ҳабен бис ҳеуте еинен Лебенҫтил беваҳрт, дер ин етлихен Пунктен дем дер Амишен әҳнелт. Со ҳабен сие нихт нур дие деуче Спрахе беваҳрт, сондерн клеиден сих аух ин иҳрер традитионеллен Трахт унд леҳнен бещиммте Техникен аб, вьон денен сие глаубен, даҫ сие иҳре Гемеиншафтен зерщөрен. Ам аугенфәллигщен ищ дие Аблеҳнуӊ вьон Аутос унд дие Веитернутзуӊ вьон Кучен. Ес гибт абер унтер ден Руҫландменнонитен еин бреитес Спектрум вьон Группен, дас вьон сеҳр консервьативьен, ден Амишен әҳнлихен Группен бис ҳин зу модернен Группен, дие модернен деучен Фреикирхен әҳнелн, реихт.

Вьор дем Ерщен Велткриег лебтен ин Руҫланд уӊефәҳр 120.000 Руҫландменнонитен. Вьон Щалин меищ аус иҳрен аӊещаммтен Сиедлуӊсгебиетен зваӊсвеисе нах Сибириен умгесиеделт, камен заҳлреихе Руҫландменнонитен сеит ден 1970ер Јаҳрен алс Спәтауҫиедлер ин дие Бундесрепублик. Дие Спрахе вьиелер Руҫландменнонитен ищ Плаутдиеч, еине вещпреуҪише Вьариетәт дес Ниедердеучен. Диесе Спрахе ищ им Веихселделта алс Вьершмелзуӊ вьон вьершиеденен митгебрахтен (ниедерләндишен, фриесишен) унд ниедерпреуҪишен Диалектен ентщанден унд вирд ҳеуте нох велтвеит вьон ка. еинер ҳалбен Миллион Меншен геспрохен. Дие Плаутдиеч-Фреунде бешәфтиген сих ин Деучланд унд интернатионал спрахпфлегериш унд спрахвиҫеншафтлих мит дем Плаутдиеч дер Руҫландменнонитен.

Дие Руҫландменнонитен щеллен алс етҳно-религиөсе Группе (мит дер гемеинсамен Спрахе Плаутдиеч) еине велтвеит вьерщреуте етҳнише Миндерҳеит дар. Вьон ден ка. 2,2 Мио руҫланддеучен Ауҫиедлерн, дие ҳеуте ин Деучланд лебен, ҳабен ка. 200.000 еинен плаутдиечен бзв. руҫландменнонитишен Ҳинтергрунд.

## Гешихте

Вьиеле Анҳәӊер дер (им Зуге дер Реформатион ентщанденен) протещантишен Фреикирхе дер Меннонитен – бенаннт нах дем ниедерләндиш-фриесишен Реформатор Менно Симонс аус дер Бевегуӊ дер Тәуфер – сиеделтен сих им Веихселделта (беи Данзиг) ан. Ауф Еинладуӊ вьон Катҳарина ИИ. бзв. Паул И., алсо Енде дес 18. унд Анфаӊ дес 19. Јаҳрҳундерц, вандертен Таусенде диесер Меннонитен вьон ВещпреуҪен нах Сўдруҫланд (ин дие ҳеутиге Украине) аус. Дие неуен Сиедлер ниедерләндиш-ниедердеучер Ҳеркунфт – вьерсеҳен мит Привьилегиен вие Религионсфреиҳеит унд Ауҫихт ауф Ландерверб – соллтен дие вьон ден Тўркен зурўкеробертен Ландщрихе урбар махен унд ден украинишен Нахбарн алс Мущер-Ландвирте диенен. Им Лауфе еинигер Јаҳрзеҳнте грўндетен дие Руҫланд-Меннонитен ин иҳрер неуен Ҳеимат ам Днєпр звеи гроҪе „Муттерколониен“ мит инсгесамт фащ ҳундерт Дөрферн. Дие ерще, аух „Алт-Колоние“ генаннт, ищ алс дие Хортизаер Ансиедлуӊ беканнт геворден. Ҳеуте ищ дорт дие украинише ГроҪщадт Сапоришшја. Дас звеите меннонитише Сиедлуӊсзентрум, енцпрехенд алс „Неу-Колоние“ безеихнет, лаг ан еинем клеинен Флуҫ наменс Молочна унд вурде даҳер Молочнаер Ансиедлуӊ генаннт. Ин диесен Колониен вурде зиемлих балд дер Ландмаӊел, дер ин дер Ербтеилуӊщрадитион бегрўндет вар, зу еинем гроҪен Проблем. Вәҳренд дер звеитен Ҳәлфте дес 19. Јаҳрҳундерц (унд спәтер) ентщанден даҳер унзәҳлиге „Тохтерколониен“, дие ўбер веите Гебиете дес Руҫишен Реихес вьерщреут лаген.

Да сих ам Енде дес 18. Јаҳрҳундерц ин дер Кирхенспрахе ВещпреуҪенс гераде еин Вандел вьом Ниедерләндишен зум Деучен ҳин вьоллзог, наҳмен дие Аусвандерер грөҪтентеилс шон деуче Бибелн унд Гесаӊбўхер мит нах Сўдруҫланд бзв. ин дие ҳеутиге Украине. Ин ден фолгенден Јаҳрҳундертен вар нун Ҳохдеуч дие Спрахе фўр Кирхе унд Шуле; Плаутдиеч блиеб нихт нур Умгаӊҫпрахе, ес вурде небен ден религиөсен Традитионен аух зу еинем Фактор, дер вихтиг фўр Идентитәт унд Селбщбевуҫцеин вурде. Диесе гемеинсаме Спрахе вар еин щаркес Биндеглиед унд деутлихес Еркеннуӊсмеркмал еинерсеиц, абер ес бот аух еине (ҳаупцәхлих аус религиөсен Грўнден ервўнште) Абгрензуӊ вьон ден ўбриген деучен Сиедлерн ин Руҫланд.

Дие ерщен Руҫландменнонитен вандертен шон аб 1874 аус ден сўдруҫишен Сиедлуӊсгебиетен зунәхщ ҳаупцәхлих нах Канада аус. Вьон дорт аус гиӊен дие Вандеруӊен спәтер аух нах Меҝико, Парагуай унд ин андере Ләндер Миттел- унд Сўдамерикас. ГрөҪере Мигратионсбевегуӊен ин дие вьершиеденщен Рихтуӊен габ ес аух инфолге дес Звеитен Велткриегес, вьор аллем ўбер Деучланд нах Латеинамерика. Шон ин ден 1970ер Јаҳрен беганн зудем аух дие Емигратион вьон ден ин дер Совєтунион вьерблиебенен Руҫландменнонитен, дие инзвишен грөҪтентеилс ин Деучланд лебен: Шәтзуӊсвеисе 10 Прозент вьон ден ўбер 2 Миллионен руҫланддеучен Ауҫиедлерн щаммен аус еинер плаутдиечен Фамилие мит дем обен скиззиертен руҫландменнонитишен Ҳинтергрунд, вәҳренд фащ алле андерен Ауҫиедлер урспрўӊлих аус сўддеучен Регионен щаммен.

## Еинзелнахвеисе

1. ↑ destatis.de
2. ↑ bmi.bund.de