Zdraví populace

*Člověk může být zdravý, ale může být zdravá země?  Ukazatele zdraví populace měří rozložení zdraví v dané populaci.  Tento druh ukazatelů používají sociologové ke studiu vzorců zdravotních výsledků v různých sociálních skupinách.  Protože stejně jako ve všech sociologických věcech chceme pochopit širší zákonitosti zdraví.  Pokud se tedy snažíte zjistit, jaké je vaše vlastní riziko onemocnění, může být užitečné znát průměrný počet lidí jako vy, kteří touto nemocí onemocněli.  Nebo pokud jste tvůrce politiky a snažíte se zjistit, na které nemoci vynaložit peníze a čas, možná budete chtít vědět, která nemoc má ve vaší zemi nejvyšší úmrtnost.  Jak jsme si řekli minule, existuje spousta faktorů, které mohou ovlivnit vaše osobní zdraví - a tyto faktory se často liší podle sociálních skupin.  Když tedy zkoumáme zdraví populace napříč sociálními dimenzemi, jako je věk, pohlaví, rasa, etnický původ, třída nebo náboženské přesvědčení, dojdeme k rozdílům v tom, jak vypadá zdraví dané skupiny.  Začněme tím, že si řekneme, jaké jsou některé důležité ukazatele zdraví populace, a podíváme se, co nám tyto ukazatele říkají o zdraví ve Spojených státech.*

Když mluvíme o důležitosti zdraví, je zde skrytý důsledek: lidé nechtějí zemřít.  Čím jste zdravější, tím je větší pravděpodobnost, že návštěvu smrtky odložíte.  Proto používáme délku života jako jeden z ukazatelů toho, jak je člověk zdravý.  Jedním z hrubých ukazatelů zdraví populace je střední délka života - průměrný počet let, který lze očekávat, že bude jedinec žít.  A pomocí střední délky života lze lépe pochopit, jaký typ lidí má tendenci žít déle, což je docela dobrý ukazatel celkového zdraví komunity.  Například ve Spojených státech a téměř ve všech ostatních zemích na světě mají ženy tendenci přežívat více než muži.  U mužů ve Spojených státech je průměrná délka života při narození 76,3 let a u žen 81,2 let.  A bílí Američané mají tendenci žít déle než černí Američané.

U bílých Američanů je průměrná délka života 79 let, zatímco u černých Američanů je toto číslo o dost nižší: 75,5. Kromě toho, že nám pomáhá pochopit celkový zdravotní stav populace nebo jejích částí, vypovídá průměrná délka života také o její budoucnosti.  Očekáváme, že v budoucnu budeme mít více starších občanů?  Pokud budou lidé žít déle, co to bude znamenat pro věk odchodu do důchodu?  To má vliv na strukturu práce a volného času a pomáhá to při plánování nákladů, jako je sociální a zdravotní pojištění.  Další důležitou populační statistikou je porodnost v různých populacích.  Stejně jako střední délka života nám pomáhá odpovědět na otázky, které přesahují rámec zdraví, i porodnost nám říká více než jen o reprodukčním zdraví populace.  Existuje několik různých způsobů, jak měřit počet narozených dětí.  Jedním z nich je přímá míra porodnosti: kolik živě narozených dětí připadá v daném roce na každých tisíc obyvatel?  To však nemusí být správné měřítko.  Pokud se lidé dožívají vyššího věku, bude i více lidí, kteří se dožívají vyššího věku.  Tím by se porodnost snížila, i kdyby počet dětí v každé generaci zůstal konstantní.

Z tohoto důvodu můžeme použít tzv. úhrnnou plodnost: počet živě narozených dětí na každých 1000 žen ve věku 15 až 44 let.  Úhrnná plodnost nám umožňuje porovnávat porodnost napříč generacemi.  Větší generace může mít více dětí - koneckonců více rodičů znamená více dětí -, ale na jednoho člověka může připadat méně dětí, nebo naopak!  Počet narozených dětí za rok v USA v posledních 50 letech klesá.  Zčásti je to způsobeno tím, že v současné době je méně žen v plodném věku, než tomu bylo v době, kdy děti rodili příslušníci Baby boomu.  Ale i když se podíváme na celkovou míru porodnosti, i ta se snížila, a to z 68,4 porodů na 1000 žen v plodném věku v roce 1980 na 62,5 porodů na 1000 žen v plodném věku v roce 2015.  Pokud nyní rozdělíme populaci podle ras, uvidíme velké rozdíly v celkové míře plodnosti.  Nejvyšší je u Američanů hispánského původu, kde na 1000 žen připadá 71,5 porodů, a nejnižší u Američanů bílé pleti, kteří nejsou hispánského původu, kde úhrnná plodnost činí 59,3 porodu.  A i zde je vidět vliv společnosti na lidskou reprodukci.

Přístup k takovým věcem, jako je antikoncepce a prenatální péče, a kulturní tradice ovlivňují počet narozených dětí.  Míra porodnosti nám tedy vypovídá o kategoriích lidí, kteří vstupují do naší společnosti, ale mohli bychom se zajímat také o to, kdo nás opouští.  Míry úmrtnosti jsou míry úmrtnosti v dané populaci a mohou nám hodně říci o jejím celkovém zdravotním stavu.  Například míra kojenecké úmrtnosti je často klíčovým ukazatelem zdraví dané skupiny.  Vzhledem k tomu, že kojenci jsou obzvláště zranitelní vůči nemocem a podvýživě, vypovídá nám jejich úmrtnost o širších problémech, jako je úroveň chudoby a dostupnost a kvalita potravin, vody a zdravotnických služeb.  Například u černošských Američanů je více než dvakrát vyšší pravděpodobnost úmrtí v kojeneckém věku než u bělochů, částečně proto, že tyto děti se častěji rodí v rodinách s nižšími příjmy.  Nižší ekonomické postavení obecně znamená horší přístup ke zdravotní péči a existují jasné důkazy, že černošští Američané mají mnohem menší pravděpodobnost přístupu ke kvalitní prenatální péči než jiné rasové a etnické skupiny.

Celkové míry úmrtnosti nám také mohou pomoci pochopit tempo úmrtí v dané komunitě: kolik lidí z dané skupiny v daném roce zemřelo v poměru k počtu obyvatel?  Míra úmrtnosti bývá vyšší u mužů než u žen a vyšší u Američanů černé pleti než u Američanů bílé pleti... což nemusí být příliš překvapivé vzhledem k tomu, co jsme se dříve dozvěděli o průměrné délce života těchto skupin.  V USA jsou hlavními příčinami úmrtnosti mužů i žen všech ras srdeční choroby a rakovina.  Ale to, co zabíjí muže a co ženy, se poněkud liší, jak se dostáváme dále v seznamu hlavních příčin úmrtí.  Muži mnohem častěji než ženy umírají na následky neúmyslného zranění nebo nehody a také mají mnohem vyšší počet sebevražd než ženy.

Rozdíly v úmrtnosti existují i podle rasy, přičemž černoši umírají na následky vražd častěji než jiné skupiny.  Pokud se do těchto údajů ponoříme trochu hlouběji, můžeme také porozumět zdravotnímu stavu populace tím, že se podíváme na typy nemocí, ke kterým jsou různé skupiny náchylné.  Nemocnost se vztahuje k přítomnosti onemocnění, zatímco míra nemocnosti vypovídá o četnosti onemocnění v dané populaci.  Nemoci mohou být také komorbidní, což znamená, že u člověka existují dvě nemoci současně.  Míra komorbidity nám říká, jak časté je, že lidé v populaci mají současně dvě nemoci.  Zde je třeba upozornit na jednu věc: incidence nemoci není totéž co prevalence nemoci.  Incidence se týká počtu nových případů hlášených v daném časovém období, zatímco prevalence se týká počtu stávajících případů v populaci.  Jinak řečeno, incidence vypovídá o tom, jaká je pravděpodobnost, že se nemocí nakazíte.

Prevalence udává, kolik lidí již onemocnělo.  A jistě vás nepřekvapí, že míra nemocnosti v rámci společnosti se může v různých demografických skupinách velmi lišit, a to z mnoha důvodů, jako je rasové složení společnosti nebo věkový profil těchto lidí.  Různé subpopulace mohou mít odlišnou genetickou výbavu, která může ovlivňovat zdraví.  Například aškenázský židovský původ je spojen s vyšším výskytem mutací BRCA-1, což je genetický rizikový faktor rakoviny prsu.  Různé populace mohou být také vystaveny zdravotním rizikům vyplývajícím z jejich fyzického prostředí, například ze čtvrti, ve které žijí.  Například černošské děti v USA mají vyšší výskyt astmatu v porovnání s bělošskými dětmi, což je částečně způsobeno vyšší expozicí toxinům z prostředí v jejich domovech a sousedství.  Může však být obtížné oddělit účinky něčeho takového, jako je znečištění, od jiných aspektů místa, kde člověk žije, které mohou mít také vliv na jeho zdraví.  Lidé, kteří žijí v chudších čtvrtích, jsou pravděpodobněji vystaveni většímu znečištění - je to tedy znečištění nebo chudoba, co vede k horším zdravotním výsledkům?

Tři američtí ekonomové, Janet Currieová, Michael Greenstone a Enrico Moretti, přišli na způsob, jak oddělit vliv znečištění na zdraví dětí, a to tak, že sledovali, co se stalo, když vláda vyčistila místa s toxickým odpadem.  Po celých Spojených státech se nacházejí místa známá jako Superfund - oblasti, které vláda označila za natolik znečištěné, že vyžadují nákladné, vládou financované vyčištění, aby se místo stalo obyvatelným.  V roce 2015 agentura EPA zjistila, že 53 milionů Američanů žije v okruhu 3 mil od místa, kde se nachází lokalita Superfund, včetně přibližně 18 % dětí mladších 5 let.  Currie, Greenstone a Moretti porovnávali zdravotní výsledky dětí, které se narodily v blízkosti superfundové lokality buď před jejím vyčištěním, nebo po něm, a zjistili, že děti narozené po vyčištění měly o 20 % nižší pravděpodobnost, že se narodí s vrozenou anomálií, například se srdečním šelestem.  Vzhledem k tomu, že jediná věc, která se po vyčištění změnila, byla úroveň znečištění, říká nám tato studie něco, co jste možná již tušili: vystavení toxickým chemikáliím v mladém věku může být pro vaše zdraví opravdu škodlivé.

Existuje spousta environmentálních rizik, která mohou poškodit vaše zdraví - domy s olovnatou barvou, pasivní kouření, smog.  Protože tyto rizikové faktory bývají častější v oblastech s nízkými příjmy, neúměrně postihují méně vzdělané Američany a příslušníky menšin.  A Američané s nízkými příjmy se také častěji setkávají se sociálním prostředím, které představuje zdravotní rizika.  Například množství stresu, kterému je člověk vystaven, může mít velký vliv na jeho duševní i fyzickou pohodu.  A u těchto skupin je pravděpodobnější, že budou žít nebo pracovat v prostředí s vysokou mírou stresu, například ve čtvrtích s vyšší mírou kriminality nebo v nenaplňujících zaměstnáních s dlouhou pracovní dobou.  Další sociální faktor, který ovlivňuje zdraví? Rasismus a diskriminace.  Sociolog David Williams spojil tento jedinečný psychosociální stresor se zvýšenou mírou nemocnosti související se stresem u Afroameričanů, jako jsou srdeční choroby, které mohou přispívat k vyššímu riziku předčasné úmrtnosti.  Všechny tyto faktory - individuální rizikové faktory, rizikové faktory prostředí, sociální rizikové faktory a psychologické rizikové faktory - společně pomáhají vysvětlit rozdíly ve zdraví, které pozorujeme v různých sociálních skupinách v USA.

 Dnes jsme se seznámili s některými ukazateli, které nám pomáhají měřit zdraví různých skupin obyvatelstva, včetně střední délky života, porodnosti, úmrtnosti a nemocnosti.  Poté jsme hovořili o třech faktorech, které přispívají ke zdravotním rozdílům: individuální faktory, jako je genetika, fyzické faktory, jako je znečištění, a sociální faktory, jako je stres.