Siperia

**Siperian kommunististen ja sosialististen kansankokousten ja neuvostojen liitto** (sip. Сипериат коммуниста еа сошиалистига папалкоммунер еа советяр алласа (*Siperiat kommunista ea soshialistiga papalkommuner ea sovetjar allasa*)) eli **Siperia** on valtio pohjoisessa Aasiassa. Se käsittää kokonaan siperian alueen, mistä valtion nimi johtuukin. Maan tärkeimmmät vientituotteet ovat hauvupuut, kala ja öljy.

## Historia

### Keskiaika

Keskiajalla Itä-Eurooppalaiset kansat alkoivat vaeltaa idemmäs ja lopulta he saapuivat Siperiaan. Volgaja niminen ruhtinaskunta valloitti Siperian vuonna 1622. Sata vuotta myöhemmin ruhtinaskunta kaatui ja Siperia jakautui viiteen kuningaskuntaan.

### Keisarikunta ja impearilismi

Vuonna 1783 Siperian viidestä kuningaskunnasta kolme yhdistyi Siperian keisarikunnaksi. Keisarikunta valloitti jäljellä olevat kaksi kuningaskuntaa ja Suur-Siperian keisarikunta julistettiin syntyneeksi 18. lokakuuta 1783.

#### Suurvaltojen Sota

Keisarikunta valloitti aikanaan laajoja alueita. Muun muassa IRL Japanin alueet joutuivat Siperian vallan alle, samoin Islanti. Siperian mahti oli kuitenkin 1800-luvun puolivälissä jo niin mahtava, sen ajan toiset suurvallat (USA ja Selentia) muodostivat Siperian vastaisen liiton. Tilanne kärjistyi 9. huhtikuuta 1861 äärimmillleen, kun Siperian keisari salamurhattiin ja Siperia julisti sodan Selentialle ja USA:lle.

Sota päättyi varsinaisesti tasapeliin, vaikka USA hajosikin pienempiin valtioihin ja Siperia menetti Islannin. Sota päättyi syksyllä 1865 ja se oli siihen saakka maailman suurin sota.

### Sisällissota

Suurvaltojen Sodan päätyttyä Siperian talous oli syöksynyt alamäkeen ja lama ja inflaatio ravistelivat maata. Kansa oli tyytymätön itsevaltaisen keisarin ylläpitämään johtoon. Keisarin viimeiseen hallituksen kokoukseen marssi tuhat kapinoitsijaa kiväärit kädessä ja he ampuivat kaikki kansanedustajat ja keisarin. Tämä tapahtui viides toukokuuta 1866.

Keisarin kuoltua Siperian provinssit julistautuivat itsenäisiksi ja maassa alkoi kiivas sisällissota. Sodan osapuolia olivat uuden keisarivallan haluavat Keisarimieliset ja demokraattisen tasavallan haluavat Radikaalidemokraatit. Sisällissodan aikana muun muassa Siperian Islanti joutui Selentian käsiin ja Siperian Japani itsenäistyi omaksi maakseen.

Sisällissota päättyi 5. toukokuuta 1870, riehuttuaan entisessä Siperiassa tasan neljä vuotta. Sota päättyi kommunistisen tasavaltalaisryhmittymän yhdistysjulistukseen, jonka mukaan kaikki Siperian entisen provinssit olisivat Siperian kommunistisen neuvostotasavallan komissioprovinsseja. Tämä ei käynyt jo itsenäistyneelle Japanille, joten se asetettiin sotilaallisen uhan alle. Muut provinssivit sulautuivat yhteen ja hajosivat, ja lopulta Siperian kommunistinen neuvostotasavalta koostui neljän kommunistis-sosialistisen kansankokouksen hallitsemasta neljästä provinssista:

* Varuja
* Misdana
* Glarea
* Sjarada

## Politiikka ja hallinto

### Puolueet

Siperiassa on iso määrä puolueita, vaikka kansaa on niihin nähden vähän. Kaikilla puolueilla on lähes sama ideologia, jonka vuoksi monet puolueet ovat luonueet puolueliittoja ja koalitioita.

**Suuret puolueet**

* Suuri Kommunistipuolue (Grana Kommunistapary), GKP
* Länsi-Siperian Sosialistinen Työväenpuolue (Vaista Siperiat Soshialistiga Varpapalpary), VSSV
* Vihreä Kommunistipuolue (Sriste Kommunistapary), SKP

**Keskisuuret puolueet**

* Sosialistis-kommunistinen Stalinistipuolue (Soshialistiga ea Kommunista Stalinapary), SKS
* Sosialistien ja Kommunistien Yhteispuolue (Soshialistar ea Kommunistar Gepary), SKG

**Pienpuolueet**

* Varujan Kommunistinen Puolue (Varujat Kommunista Pary), VKP
* Misdanan Sosialistis-Kommunistinen Puolue (Misdanat Soshialistiga ea Kommunista Pary), MSKP
* Glarean Kommunistinen Puolue (Glareat Kommunista Pary), GLKP
* Sjaradan Sosialistinen Puolue (Sjaradat Soshialistiga Pary), SSP

Yhteensä puolueita on yhdeksän. Kolme suurinta puoluetta on yleensä hallituksessa yhden keskisuuren puolueen kanssa. Kansa valitsee puolueiden jäsenet. Äänestäminen on pakollista, mutta äänioikeus on kaikkila yli 17-vuotiailla.

#### Puolueiden liitot ja koalitiot

Suuret puolueet ovat muodostaneet "suuren koalition". Pienpuolueet ovat muodostaneet "provinssiliiton", jossa on mukana myös SKG. SKS ei kuulu mihinkään liittoon, mutta on hallituksessa.

### Hallitus ja oppositio

Hallitukseen kuuluvat GKP, VSSV, SKP ja SKS. Muut puolueet ovat oppositiossa.