Kalmári Unió

Az uniót I. Margit dán királynő hozta létre a svédországi Kalmar városában, amely az akkori dán határ közelében feküdt.

A német származású Albertet a svéd nemesség egy része nem akarta elfogadni királynak, a kibontakozó lázadást pedig felkarolták a dánok, akik egy uniót próbáltak létrehozni, a Hanza szövetség hatalmának ellensúlyozására. 1389-ben Dánia és a svéd nemesség csapatai legyőzték Albert seregét, aki ezek után nem tudta megfizetni a kiszabott 60 000 márka hadisarcot.

Margitnak, aki IV. (Atterdag) Valdemár dán király lánya és VI. Haakon norvég király felesége volt, sikerült elismertetnie nővére unokáját, Pomerániai Eriket norvég trónörökösként, és királlyá választatni a másik két országban. Margit megígérte a nemességnek, hogy tiszteletben tartja a jogaikat, Erik azonban központosítani akarta a monarchiát.

A svédek nem nézték jó szemmel a dánok gyakori háborúit Schleswigben, Holsteinben, Mecklenburgban és Pomerániában, mivel azok akadályozták a kontinensre irányuló vasexportjukat. Ráadásul a dán központosítási törekvések is ellenállást szültek a svéd államtanácsban, amely meg szerette volna őrizni a függetlenséget.

Az 1430-as években az unió olyannyira meggyengült, hogy fegyveres felkelés is kibontakozott (Engelbrekt-felkelés), melynek során a dán csapatokat kiűzték Svédországból. Eriket 1434-ben letették a királyi trónról mindenhol kivéve Dániában, és a gyermektelen bajor Wittelsbach Kristófot választották királlyá. Ez idő alatt a dán rendek tárgyalásba kezdtek a Hanzával, akikhez csatlakozni kívántak volna, ugyanis attól tartottak, hogy a következő uralkodó is békétlenséget hozhat magával. Miután Erik 1435-ben meghalt a Kalmári Unió és a Hanza tárgyalni kezdett, hogy Dánia át tudjon lépni a Hanza Szövetségbe. A tárgyalások sikerrel zárultak és beköszöntött a béke az országokba. Wittelsbach Károly uralkodása azonban sajnos tragikus véget ért. A maradék Erik párti nemesség merényletet szervezett ellene, ami sajnos sikeresnek bizonyult. Wittelsbach Károly 1435-ben, Erik halála előtt 1 héttel lemészároltatott. A király udvarában szolgáló nemesség megbosszulta az árulókon, fejüket levágatták és kitűzték a legnagyobb vár tetejére elrettentésül. A temetési szertartás után a rendek összeültek. Rövid tárgyalás után az érsek javaslatára a király unokaöccsét tették meg királynak, aki az udvarban volt akkoriban. Wittelsbach Fülöp, királyi nevén I. Fülöp, a Hanza szövetséggel megprólt békés viszonyt folytatni, gazaságilag megerősítette a királyságait és a rendekkel teljes egységben uralkodott ötven éven keresztül, amikor öreg korában, 71 évesen, 1485-ben meghalt. Több gyermeke is született, akiket az uralkodásra oktatott kiskoruktól fogva. Legidősebb gyermeke meghalt 23 évesen, 1462-ben meghalt, így a második legidősebb fia ült a trónra, aki saját házat indított el, így 1485-ben Ottünberg Ludvig néven ült a trónra. Apja után rövidnek tűnő uralkodása 15 év volt. Leginkább a belpolitikában volt tehetséges uralkodó. A Norvég és Svéd nemesség jogait hosszú idő alatt, de csökkentette a korona javára. Szeretett uralkodó volt, aki hosszas betegeskedés után halt meg 1500-ban. Egyik legjelentősebb sikere talán az, hogy a rendektől sikeresen vette el a királyválasztás jogát, így fia követte a trónon, Ottünberg Khristopher, aki uralkodását mindössze 17 évesen kezdte meg. A rendek megpróbálták a jogait visszaállítani, de apját annyira szerette az egész nép, hogy a lázadozó nemesség tervei kudarcba fulladtak. Teljes békével tudott nekiállni az uralkodásnak Khristopher, aki egy skandináv hölgybe volt szerelmes és vette feleségül, a nemes Agnetha királyné 3 gyermekkel ajándékozta meg eddig. Khristopher 31 éves, a kezdetkor, felesége 3 évvel fiatalabb, 28 éves. Gyermekeik Aren, a legidősebb 10 éves. Második gyermekük Karin 7 éves. A legfiatalabb pedig a kis Rydell, aki 4 esztendős. A király természete békés, előszeretettel vadászik. Jó kapcsolatot ápol az érsekkel. A nép és a nemesség körében is egy szeretett és elfogadott uralkodó, aki élvezi mindenki támogatását.

**Ottünberg Khristopher, 32 éves, Agnetha a felesége, 3 gyermeke van.**

17 évesen kezdte meg uralkodását 1500-ban, 1483-ban született. Feleségével egy bálban ismerkedett meg, ahol első látásra szerelembe estek. Az apját ezért megkérte, hogy keresse meg azt a lányt és derítsen ki mindent róla, amit lehet. Isten gondviselése, hogy a szomszédos ország kormányzójának volt a lánya, így semmi nem állhatott az útjukba.  A kornak megfelelően megtörtént az eljegyzés, azonban mivel különösebb érdek nem fűzte őket az esküvőre, így vártak az esküvővel egészem 1503-og, amikor is Khristopher 20 éves volt és Agnetha 17. 3 gyermekkel ajándékozta meg őket Isten, az első gyermek 1505-ben született, a trónörökös Aren, a második gyermekük a csodálatos és talpraesett kislányuk 1507-ben született, Karin. A harmadik kisgyermek Rydell, 1511-ben született. Khristopher törekszik példás családapa lenni és király. Jártas a teológiában, harcászatban. Országának 3 érseke a kiterjedettsége miatt. A norvégok érseke, a svédek érseke és a finnek érseke, habár a finneknél csupán hajszálnyi területük van, de a finnek pasztorálását és térítését onnan kezdték el. Mind a három püspökkel kiváló kapcsolatot ápol.

**Agnetha,29 éves, 3 gyermek édesanyja, a Kalmari Unio királynéja**

Agnetha 17évesen ment feleségül Khristopher királyhoz. Agnetha Svédország kormányzójának lánya 1496-ban született. Vörös haja van, amit minden gyermeke örökölt. Khristopher saját bevallása szerint vörös haja volt az első, amibe beleszerelmesedett. Ahogy Ő mondta: „Vörös haja olyan volt, mint az izzó vas és szemei úgy világítottak reám, mint a smaragd kövei a Holdtól fényes éjszakán.” Agnetha igazi északi vérű asszony. Kiváló harcos nő, de a szeretteiért saját életét is félredobná. Igazi szeretettel szereti férjét és minden esetben támogatja. Gyermekeit Ő oktatja minden fortélyra és tudásra. Gyermekei nagyon szeretik az édesanyjukat.