Jeruzsálemi Királyság

Jeruzsálemi Királyság a Közel-Kelet, Levante környékén található keresztes állam, mely célja, hogy megvédhesse a Keresztény világ legfontosabb szent helyeit a muzulmánoktól.

Az elsőt a sikeres I. keresztes hadjárat után jött létre 1099-ben, mely majdnem megélt 200-évet, amikor 1291-ben a muzulmán seregek elfoglalták Akkót, az utolsó keresztes erődöt. Úgy dönt a keresztesek nem fognak újra visszatérni a Szentföldre, mivel Európában is zajlottak a háborúk. Az Első Jeruzsálemi Királyság idején a lovagok és lovagrendek a világkorát élték.

**Az újabb keresztesek hadjáratok:**

1453-ban az egész Keresztény világ ledöbbent, ugyanis II. Mehmed török szultán meghódította a Római Birodalom utolsó nagy városát, Konstantinápolyt. III. Callixtus pápa kibékítette Angliát és Franciaországot és a két állam meg a többi európaiak is kereszteshadjáratot indított az Oszmán Birodalom ellen, ami nagy részben sikeres volt, bár Konstantinápolyt elpusztította II. Mehmed. Jeruzsálem ekkor a Mameluk Birodalom területe volt. Miután földrengések és egyéb természeti katasztrófák jelentek meg, a két Iszlám birodalom nagyon legyengült. A Teuton Lovagrend, akit kevésbé érintette a katasztrófák, esélyt láttak arra, hogy a Szentföld újra Keresztény kézre kerüljön. 1460-ban II. Piusz pápa jóváhagyásával egy keresztes hadjáratot indított a Mameluk Birodalom ellen, Jeruzsálem visszaszerzésért, mely egy kiváló lovag, Wilhelm von Hohenzollern vezette. 3 év kemény harcok állán, de megszerezték Jeruzsálemet és egész Levanteit, amely következménye a Második Jeruzsálemi Királyság létrejötte. Wilhelmt királlyá választották.

**Arábia megszerzése:**

1480-ban sok keresztes lovag és zarándokolt ember ékezet meg a Szentföldre. Pár templomot felhozta, hogy növeljék a keresztények számát. Arábia területén káosz uralkodott és több része lett szakadva. Ezt a német lovagok és III. Henrik király kihasználta és az „oszt meg és uralkodj” taktikával 10 év alatt meg szerezték Arábiát Három kis emírségekre osztották szét, melyek, mint Jeruzsálem vazallusai. Egyelőre a vazallusokon meghagyja az iszlámot, mint államvallásnak.

A királyság államfeje a jeruzsálemi király, mely a papság választja meg és a pápa hagyja jóvá. Jeruzsálemben a papságnak és a kereszteseknek nagyobb hatalma van, mint a nemességnek. A király a királyi tanács segítésével próbálja irányitani a királyságot, amit végső döntései a király hozza meg. A királyi tanácsban tartozik a…

-        **Királyné:** A királyt munkáját segíti.

-        **Püspök:** Jeruzsálemi római egyház feje.

-        **Kincstárnok:** A pénzügyeket irányítja.

-        **Kancellár:** Diplomáciával foglalkozik.

-        **Marshall:** A hadsereg főparancsnoka a Király után.

-        **Nagymester:** A templomos lovagokat menedzseri.

-        **Kém:** A király sasszeme, aki királynak adja az infókat.

Az emírségekben az emír a feje, mely Jeruzsálem bábja és azt tesz, amit a király mond. Bár az emír rangot vagy örököltek, vagy maguk választották ki, fontos volt, hogy hűségesek legyen Jeruzsálemhez.

**Gazdaság és Kereskedelem:**

A királyság nem volt gazdag. A muszlimokkal folytatott kereskedelem, a banki tevékenység és a zarándokokra kivetett adók és vámok biztosították a kormányzat működéséhez szükséges pénzt. Bár voltak termékeny vidékek, a terület jelentős része kopár, sivatagos volt. A rosszabb években a Levantei Emírségből kellett gabonát importálni a lakkóság ellátására, de úgy általában halászattal foglalkoznak és halat esznek. A kereskedelem volt az ország húzóágazata, amit főleg velenceiek és genovaiak tartottak a kezükben. További bevételi forrást jelentett az államkincstárnak a háborúban elfogott muszlimok után követelt váltságdíj. Ugyancsak a győztes hadjáratok során sarcot szedtek az egyes muzulmán országoktól, mint Szíria, Egyiptom vagy kereskedelmi karavánok.

**Nemeség és a Papság:**

A katolikus egyház püspökei, s papjai nagy befolyással rendelkezik azzal az okkal, hogy a király gyakran az egyháztól kér kölcsönöket és ezzel a pápa bármire feltudja használni a keresztes államot. A nemességnek az egyházhoz képes nem rendelkezik nagyobb hatalommal, de igy is a nemesek nagyobb befolyásra tettek szert, mint a nyugati országok nemesei, annak köszönhetően, hogy a folyamatos hadviselés miatt az uralkodó jobban rá volt szorulva a főurak támogatására. A főnemesek gyülekezete hamar teljes önállóságra tudott szert tenni, a király törvényjavaslatait köteles volt vele vitára bocsátani, birtokot is csak a hozzájárulásával adományozhatott. Szintén a jeruzsálemi nemesség kiváltságai közé tartozott ugyanakkor az ellenállás joga.

**Vallás:**

A keresztes állam fővallása a katolikus kereszténység, annak ellenére, hogy a királyságban élők többsége muzulmán hitű. A papság egyik legfontosabb célja, hogy a Jeruzsálemi Királyság lakossága fogadja be Krisztust és a római egyház hit tanítását fogadják el. Természetesen tudják jó, hogy nem lesz egyszerű feladat és nem lehet csak úgy erőszakot alkalmazni. Békés módszerrel akarják áttérítené a lakosságot és több keresztény bevándorlót akarnak behozni, hogy többségben legyenek a keresztények. Az emírségekben egyelőre nem akarják terjeszteni a hitet, hogy ne lázadjanak a király ellen.

**Lakóság:**

A lakóság nagy részét a levantei arabok teszik ki. A keresztényeket a templomos lovagok és zarándokok alkotják. Élnek németek, franciák, angolok és olaszok.

**Haderő:**

A király létrehozta Jeruzsálem saját hadseregét a Jeruzsálem Szent Hadseregét, mely gyalogságból, lovagságból és lövészekből/ágyúsokból áll. Ez a királyság hivatalos hadereje, mely a Marshall irányítja. Természetesen rendelkezik templomos lovagokkal, mely tovább lettek fejlesztve, hogy a mostani körülmények között is helytálljanak. A lovagokat a Nagymester irányítja. Az araboktól a király tud kérni zsoldos arab seregeket mert hatékony a lövészetük.

**FONTOS KARAKTEREK:**

-        **Király:** II.Friedrich

-        **Királyné:** Shayaan Salih (21)

-        **Püspök:** René Félix (54)

-        **Kincstárnok:** Leone De Rossi (36)

-        **Kancellár:** Merten Warner (49)

-        **Marshall:** Walter Ritter (51)

-        **Nagymester:** Karl von Hohenzollern (22)

-        **Kém:** Ayna Hassan (30)

-        **Levantei emírje:** Musztafa Salih (33)

-        **Jordánia emírje:** Zaid Ahmad (58)

-        **Arábia emírje:** Umar Hana (42)