Málinec

Polohopis

Málinec je stredisková obec nachádzajúca sa na hornom toku rieky Ipeľ, v severnej časti okresu Poltár v nadmorskej výške 290 m n. m. Je vzdialená 13 km od mesta Poltár. Ipeľskú dolinu tvoria úbočia juhozápadnej časti Slovenského rudohoria. Od západu cez sever k východu sú to vrchy Hrad (589,1 m n. m.), Tri Chotáre (834,2 m n. m.), Táňovo (929,2 m n. m.), Čierny Hrbok, Diel (639,9 m n. m.) a Vrbica. Zo severu málinskú dolinu uzatvára mohutne sa rozkladajúci vrch Bykovo (1 110,4 m n. m.) so svojimi výbežkami. Na juh je dolina otvorená. Tadiaľto odteká rieka Ipeľ a prechádza tadiaľ cesta, ktorá spája Málinec s ostatným svetom.

Katastrálne územie

V minulosti jej rozsiahly (9 609 ha) kataster ležal na pomedzí troch žúp – Novohradskej, Zvolenskej a Gemersko-malohontskej. Jeho bezprostredne susedné obce boli Detva, Čierny Balog a Kokava nad Rimavicou. Územie pôvodného katastrálneho územia obce malo tvar kosodĺžnika osadeného dlhšou uhlopriečkou v smere sever – juh na tok Ipľa, pričom v jeho severnom vrchole rieka Ipeľ (pri osade Čierťaž v nadmorskej výške asi 1 050 m n. m.) vyviera a v južnom (v lokalite Bitanská) opúšťa katastrálne územie obce. Katastrálne územie Málinca je konfiguračne hodne členené s výškovým rozdielom až 850 m n. m., lebo najvyššiu nadmorskú výšku má vrch Bykovo (1 110,4 m n. m.), voľakedy najvyšší vrch Novohradskej župy a najnižšiu Bitanská (261 m n. m.). Je zaujímavé, že všetkých 12 málinských prítokov Ipľa je pravobežných. Viaceré z nich (Chocholná, Smolná) sú tak vodnaté, že sú Ipľu pri sútoku takmer rovnocenné. Táto vodnatosť sa v súčasnej dobe využíva pri vodárenskej nádrži Málinec, z ktorej okrem Málinca sú pitnou vodou zásobované aj mestá Fiľakovo, Lučenec a Veľký Krtíš.

Prírodné zdroje

Z prírodných surovín okrem tradovanej ťažby zlata a striebra treba ešte spomenúť železnú rudu, viaceré granitové a žabicové lomy, štrkoviská ako aj tehliarsku hlinu, ktoré spolu s bohatou drevnou hmotou z rozsiahlych lesov dali možnosť vzniku priemyslu, ktorý sa tu najmä v 19. storočí veľmi rozšíril (sklárne, železiarne, salajkárne, papierne). Z ďalších prírodných podmienok, okrem rôznych prírodných výtvorov a krajinských hodnôt treba upozorniť na minerálne pramene. Pri jednom z nich, ktorý dal aj osade meno "Šťavica" v 19. storočí prosperovali kúpele, ktoré okrem miestnych záujemcov využívali aj obyvatelia Lučenca, Rimavskej Soboty a Budapešti.

Vybavenie obce

V súčasnosti k 31. decembru 2015 má obec 1 487 obyvateľov. Miera nezamestnanosti sa pohybuje okolo 40%. V obci pôsobí viac ako 20 podnikateľských subjektov v obchodnej, výrobnej sfére a v službách. V obci funguje pošta, lekáreň, dva farské úrady. Sú tu vybavené kvalitné siete obchodov a služieb.
Sú tu vybudované: Vodárenská nádrž Málinec, Spoločenský dom, Dom smútku, predajne potravín, telocvičňa so školskou jedálňou, plynový rozvod, ale i kanalizácia obce s čističkou odpadových vôd. V obci funguje Miestne kultúrne stredisko s niekoľkými záujmovými krúžkami a celoročnou aktivitou, aj Miestna ľudová knižnica ocenená ako jedna z najlepších v okolí.
Lekárska starostlivosť pre dospelých a deti je zabezpečená v miestnom zdravotnom stredisku a lekáreň.
V obci Málinec funguje základná deväťročná škola, ktorú navštevuje 200 žiakov, ktorých vedie 16 pedagogických pracovníkov. Žiaci školy sa zapájajú do viacerých záujmových krúžkov.
V budove starej školy sa nachádza Integračné centrum pre telesne postihnuté deti a novo zrekonštruovaná časť komunitného centa, ktoré začalo fungovať v roku 2015.
V roku 2000 obec zakúpila nový lyžiarsky vlek, ktorý má dopĺňať športové aktivity občanov. Žiaľ podmienky na lyžovanie tu nie sú úplne postačujúce a preto ho využívajú najmä mladší obyvatelia obce, ktorí tam môžu získať cenné základy lyžiarskych schopností.