Otto Slabý

Životopis

V rokoch 1924 – 1932 navštevoval štátne reálne gymnázium v Beroune, kde v roku 1932 maturoval. Násdledne študoval na Lekárskej fakulte Karlovej univerzity v Prahe, ktorú úspešne ukončil v roku 1939, kedy bol promovaný za doktora medicíny. Krátko po ukončení lekárskej fakulty sa v roku 1939 zapísal na štúdium na Prírodovedeckej fakulte Karlovej univerzity, do čoho mu zasiahla druhá svetová vojna a Protektorát Čechy a Morava.
 
Počas druhej svetovej vojny pracoval ako lekár v nemocniciach v Prahe a Kladne. Roku 1945 sa vrátil do Prahy a v roku 1946 ukončil prírodovedné štúdium. V roku 1947 bol promovaný za doktora prírodných vied – RNDr.
Od roku 1947 pracoval ako pedagogický pracovník a asistent na Lékarskej fakulte Karlovej univerzity v Plzni u významného morfológa, embryológa a zoológa – entomológa profesora MUDr. Zdeňka Frankenbergera, za ktorého žiaka sa celý život hlásil. Hlavne vplyvom tohto vedca sa vypracoval postupne na významného morfológa, ktorý prispel tiež k rozvoju tradície česko-slovenskej morfologickej školy. Roku 1947 odišiel na Lekársku fakultu do Plzne, kde prednášal histológiu a embryológiu až do svojho odchodu do dôchodku s výnimkou rokov 1967 – 1973, kedy prednášal histológiu a embryológiu na univerzite v Orani.

Entomologické aktivity

Ako entomológ sa venoval hlavne motýľom. Jeho práca má pre slovenskú entomológiu veľký význam, lebo prispel k poznaniu slovenskej entomofauny. Najskôr sa venoval faunistike, ale v ďalšom období sa venuje hlavne problematike druhu jasoňa červenookého na Slovensku (Parnassius apollo L., 1758.). Zaoberal sa zoogeografiou, vertikálnym rozšírením, bionómiou i taxonómiou tohto druhu a to nielen na Slovensku, ale v rámci celej Európy. Pre Slovensko má význam ako autor opisu nového poddruhu jasoňa červenookého z územia Pienin: Parnassius apollo ssp. frankenbergeri Slabý, 1955. Neskôr sa venuje tiež čeľadi vretienôčiek (Zygaenidae), kde sa vypracoval na významného a uznávaného odborníka v tejto problematike, kde sa venoval hlavne ekológii, zoogeografii a taxonómii tejto čeľade.
Počas svojho života podnikol viacero zberateľských ciest. V rokoch 1955 – 1963 navštívil opakovane územie Balkánu, v rokoch 1963 – 1967 zbieral v Zakaukazsku a počas svojho pobytu v Alžírsku sa venoval výskumu i zberu motýľov i na tomto území.
Jeho zbierka motýľov čeľadí Noctuidae, Geometridae, ako aj špecializovaná zbierka druhu Parnassius apollo L., 1758 a Parnassius mnemosyne L., 1758 vrátane typového materiálu je v zbierkach Prírodovedného oddelenia Slovenského národného múzea v Bratislave. Jej rozsah je asi 6363 jedincov. Druhá časť jeho zbierky motýľov hlavne z čeľadí Geometridae, Sphingidae, Lasiocampidae, Notodontidae, Saturniidae, Hepialidae, Psychidae sa nachádza v zbierkach Slezského muzea v Opave v Česku v počte asi 6500 jedincov. Ďalšia časť jeho zbierky motýľov z okolia Fiľakova v počte asi 445 kusov je uložená v Novohradskom múzeu vo Fiľakove. Celkovo má jeho osobná študijná zbierka motýľov počet asi 40 000 kusov.
Dr. Otto Slabý bol členom České společnosti entomologické, od roku 1942 tiež členom Čs. zoolog. spol., čestný člen Čs. lékařské spol. J. E. Purkyně, čestný člen Čs. anatomické spol., Nositeľ Zlatej pamätnej medaily Karlovej univerzity, ako i nositeľ medailí: Karola Linného, Jan Evangelisty Purkyně a Čestnej plakety Gregora Johanna Mendela.