Washington (štát USA)

Etymológia

Washington je nazvaný po prvom prezidentovi Spojených štátov, Georgovi Washingtonovi, a je jediným štátom USA nazvaným po prezidentovi. Washingtončania a ďalší obyvatelia susedných štátov a kanaďania z južnej Britskej Kolumbie, bežne štát nazývajú "Washington", kým tento názov obyčajne odkazuje na hlavné mesto "Washington, D.C.", alebo jednoducho "D.C." Oblasť bola pôvodne nazývaná "Columbia" po rieke Columbia. Ironicky, bola oblasť premenovaná na Washington, aby sa zabránilo zámene s District of Columbia.

Geografia

Washington je severozápadným štátom USA. Jeho severná hranica ide pozdĺž 49. rovnobežky, na juhu hraničí zo štátom Oregon, pričom západnú časť južnej hranice formuje rieka Columbia. Na východe hraničí so štátom Idaho a na západe je pobrežie Tichého oceánu. Washington bol úniovým teritóriom počas Americkej občianskej vojny.
Washington je časťou regiónu známeho ako Pacifický Severozápad, ktorý zahŕňa štáty Washington a Oregon, avšak môže alebo nemusí zahŕňať štát Idaho, západnú Montanu, severnú Kaliforniu a Aljašku.
Vysoké štíty pohoria Kaskádové vrchy sú orientované severojužným smerom a pretínajú štát. Na západ od Kaskádových vrchov má štát prevažne oceánske podnebie s miernymi teplotami, mokrými zimami, jarmi a jeseňmi a relatívne suchými letami. Západnému Washingtonu dominujú husté ihličnaté lesy a oblasti dažďových lesov mierneho pásma. Tieto hlboké lesy Olympijského polostrova sú jedinými dažďovými lesami mierneho pásma v kontinentálnych Spojených štátoch.
Východný Washington na rozdiel od Západného, je východne od Kaskádových vrchov a prevláda v ňom relatívne suché podnebie s veľkými plochami stepí a niekoľkými skutočne suchými púšťami v zrážkovom tieni Kaskádových vrchov; v rezervácii Hanford je priemerný ročný úhrn zrážok 150 až 180 mm. Vzdialenejší východ je podnebie menej suché; v meste Pullman sa úhrn zrážok pohybuje okolo 540 mm. Juhovýchod Washingtonu je trávnatý a nachádzajú sa tu polia a farmy.
Vo Washingtone sa nachádzajú aj ďalšie pohoria, medzi ktoré patria Olympijské vrchy v západnej časti Olympijského polostrova, Pohorie Kettle River na severovýchode a Modré vrchy na juhovýchode. Kaskádové vrchy majú niekoľko sopiek, ktorých nadmorská výška výrazne presahuje zvyšok pohoria. Zo severu na juh sú to Mount Baker, Glacier Peak, Mount Rainier, Saint Helens a Mount Adams. Saint Helens je v súčasnosti jedinou aktívnou sopkou Washingtonu, hoci všetky z nich sú považované za aktívne sopky. Mount Rainier je najvyšším vrchol štátu, nachádza sa 80 km južne od mesta Seattle, z ktorého je aj viditeľný. 4392 metrov vysoký vrch je považovaný za najnebezpečnejšiu sopku kontinentálnych Spojených štátov, hlavne kvôli jeho malej vzdialenosti od metropolitnej oblasti Seattle. Je uvádzaný ako dekádová sopka. Je pokrytý viacerými ľadovcami, podobne ako ďalšie vrchy v Spojených štátoch.

Podnebie

Podnebie štátu Washington sa mení predovšetkým z východu na západ. Oceánske podnebie dominuje Západnému Washingtonu, kým východne od Kaskádových vrchov prevláda podnebie polopúští. Napriek tomu, že Západný Washington má oceánske podnebie, podobne ako veľa pobrežných miest v Európe, vyskytli sa tu extrémy ako veľké množstvo snehu v rokoch 1880, 1881, 1893 a 1916 alebo zimy s hlbokými mrazmi v rokoch 1883–84, 1915–16, 1949–50 a 1955–56. Počas týchto udalostí sa neraz stalo, že snehová pokrývka dosiahla 1,8 metra, teploty klesli na −18 °C, sneh sa udržal tri mesiace a rieky a jazerá zostali týždeň zamrznuté. Najnižšia nameraná teplota v meste Seattle bola −18 °C, a to dňa 31. januára 1950, avšak miesta s nižšou nadmorskou výškou mimo Seattlu mali nameranú teplotu −44 °C.