Referendum o polohe hlavnej stanice v Brne

Referendum o polohe hlavnej stanice v Brne je budúce miestne referendum, pripravované pôvodne spolu s komunálnymi voľbami na jeseň 2014. Občania mesta Brna budú hlasovať o tom, či chcú zachovať železničnú stanicu Brno hlavní nádraží v doterajšej polohe na ulici Nádražní a modernizovať ju, alebo či chcú, aby bola realizovaná novostavba  stanice v úplne novej polohe, vzdialenej od centra 980 m.

Dejiny

Prvé referendum o polohe hlavnej brnianskej stanice, vyvolané s pomocou občianskej koalície Nádraží v centru, sa konalo v roku 2004. Hlasujúci sa síce väčšinovo vyjadrili pre podporu existujúcej polohy u ulice Nádražní, vzhľadom na nedostatočnú účasť ale referendum nebolo záväzné.
Nápad na druhé referendum dostal na jar 2013 Jakub Patočka, šéfredaktor Denníka Referendum, po inšpirácii, ktorá prišla so skúsenosťou s referendom v Plzni v roku 2013. S touto ideou sa postupne stotožnili ďalšie osoby a niektoré politické strany (zastupitelia z TOP 09 a Strany zelených a Českej pirátskej strany). V januári 2014 začali aktivisti z občianskej aliancie Referendum 2014, tvorenej združeniami Děti Země, Hnutí DUHA a Masarykova demokratická akademie, zber podpisov nutných pre rozhodnutie o vypísanie hlasovania, ktoré chceli usporiadať v spoločnom termíne s komunálnymi voľbami na jeseň 2014. Iniciátori referenda žiadali vedenie Brna, aby poskytlo polovicu sumy (2 milióny korún), ktoré rada Štatutárneho mesta Brna vyčlenila na kampaň a propagáciu presunu stanice, v rámci spravodlivého delenia verejných zdrojov tiež na propagáciu alternatívneho riešenia (stanice v doterajšej polohe).
Dňa 30. júla ohlásili iniciátori zozbieranie potrebného počtu podpisov (21 083, pričom podľa zákona bolo nutných 18 508 – šesť percent oprávnených voličov), ktoré odovzdali 1. augusta 2014 v podateľni Magistrátu mesta Brna. Dňa 18. augusta 2014 oznámili úradníci, že z celkového počtu je platných len 13 257 podpisov. Okrem toho podľa Magistrátu chýbal odhad nákladov, ktoré by boli spojené s navrhovanými otázkami. Úrad preto vyzval iniciátorou referenda, aby nedostatky do 1. septembra odstránili. Jakub Patočka takýto postup označil "za svojvôľu a škandalózne pohŕdanie občanmi". Podľa Miroslava Patrika je tvrdenie o chýbajúcom počte podpisov nepreskúmateľné. Prípravný výbor pre vyhlásenie referenda nesúhlasil s uvádzanou 37% chybovosťou podpisov a s neuvedením nákladov (ktoré podľa neho boli zahrnuté v predložených dokumentoch), preto v nasledujúcich dňoch podal na Krajský súd v Brne žalobu na Magistrát mesta Brna.
Dňa 1. septembra 2014 dodali aktivisti z aliancie Referendum 2014 ďalšie petičné hárky s celkom 5 813 podpismi (podľa úradu 5 884), aby dorovnali úradom vylúčené podpisy. Poslanci za Stranu zelených navyše navrhli zaradiť do programu rokovania zastupiteľstva 2. septembra hlasovanie o tom, aby referendum vyhlásili sami zastupitelia, s návrhom však neuspeli. Možné bolo i mimoriadne rokovanie zastupiteľstva konané najneskôr do 15. septembra 2014, aby sa referendum stihlo vyhlásiť v termíne jesenných komunálnych volieb. Vtedajší primátor Onderka sa však nechal počuť, že mimoriadne zasadnutie nezvolá. Iniciátori referenda potom rozšírili žalobu na mesto Brno a žiadali, aby termín referenda stanovil miesto zastupiteľstva sám súd.
Krajský súd v Brne 10. septembra rozhodol, že asi tisícka podpisov z prv odovzdaných petičných hárkov mohla byť úradom vyradená neoprávnene, čo však nestačilo na dosiahnutie počtu potrebného na vypísanie referenda. Súd takisto 12. septembra zamietol druhú časť žaloby ako predčasnú a sám referendum nevyhlásil. Magistrát medzičasom vyradil ďalších 680 podpisov aj z petičných hárkov predložených 1. septembra. V poradí tretia žaloba iniciátorov referenda smerovala na uznanie, že druhý, doplnený návrh na konanie referenda bol už bezchybný. Krajský súd v Brne o nej rozhodol 17. októbra 2014 a uznal, že návrh z 1. septembra obsahoval dostatok podpisov a zastupiteľstvo musí na svojom najbližšom zasadaní referendum vyhlásiť.
Medzi tým prebehli komunálne voľby. Novozvolené zastupiteľstvo po voľbách do miestnych zastupiteľstiev v roku 2014 na svojom prvom zasadnutí 25. novembra 2014 rozhodlo, že referendum o polohe stanice sa bude konať súčasne s voľbami do krajských zastupiteľstiev v roku 2016. Voľby do krajských zastupiteľstiev a do Senátu vyhlási prezident Českej republiky Miloš Zeman v dňoch 7. a 8. októbra 2016. V tieto dni bude tiež v obvode Štatutárneho mesta Brna konané miestne referendum o polohe stanice.

Reakcie

S vypísaním druhého referenda o polohe stanica pôvodne nesúhlasili niektorí členovia pôvodnej koalície „Nádraží v centru“ (Svatopluk Bartík, Matěj Hollan), ktorí poukazovali na to, že sa práve čaká na dlho pripravované porovnanie variantov. Štúdia objednaná Správou železničnej dopravnej cesty a prezentovaná v roku 2014 ukázala, že ako variant „pri rieke“, tak variant „pod Petrovom“ sú možné a finančne porovnateľné, ale presun stanice „k rieke“ má vďaka väčšej rozpracovanosti niekoľkoročný náskok. Matěj Hollan neskôr zmenil názor a od septembra 2014, najmä potom pred komunálnymi voľbami referendum podporoval a podporil ho aj ako novozvolený poslanec na prvom zasadnutí zastupiteľstva v novembri 2014.
Zástupcovia koalície „Stanica v centre“ aj zástupcovia mesta boli proti vyhlasovaniu nového referenda, pretože podľa Roberta Kotziana, námestníka brnianskeho primátora, sú jeho otázky „manipulatívne“, pretože aktivisti z aliancie Referendum 2014 vytvárali podľa neho dojem podpory variantu „pod Petrovom“, zatiaľ čo navrhované otázky sa pýtajú na nulový variant, teda modernizáciu existujúcej stanice!, ktorá nebola vôbec diskutovaná a pripravovaná. Ďalej sa Robert Kotzian tiež vyjadruje, že o definitívnej polohe stanice by malo rozhodnúť Ministerstvo dopravy v roku 2015, a ďalej že výsledky miestneho referenda nie sú pre neho nijako záväzné.
Podľa aliancie Referendum 2014 sa však štát, ktorý má byť investorom stavby, v roku 2002 dohodol s mestom, že práve Brno rozhodne o umiestnení stanice pomocou svojho územného plánu, čo ďalej organizátori zhŕňajú, že výsledok referenda je skutočne priamo záväzný len pre štatutárne mesto Brno v samosprávnej pôsobnosti ale nepriamo dopadá aj na ostatné subjekty a to prostredníctvom tzv. štvorstrannej zmluvy medzi Ministerstvom dopravy, SŽDC, Štatutárnym mestom Brnom a Juhomoravským krajom. V podobnom duchu zazneli aj výsledky diskusie na Medzinárodnej konferencii o priamej demokracii organizované 26. novembra 2015 Medzinárodným politologickým ústavom Masarykovej univerzity, za prítomnosti popredných odborníkov právnej vedy a politológov.
Situácia a stav brnianskeho železničného uzla a poloha aj stav stanice sa priamo dotýkajú prevádzky slovenskej železničnej siete, keď hlavná stanica v Brne je najbližšou IC a EC stanicou v smere do Prahy a Berlína k stanici Bratislava hlavná. Skúsenosti s organizovaním a priebehom referend na Slovensku boli a sú často spomínaným aspektom prípravného procesu referenda. V Česku nie je doteraz uzákonené všeobecné referendum.
Ak referendum v Brne prebehne a bude platné, pôjde o najväčšie referendum v Česku vyvolané iniciatívou občanov. V týchto súvislostiach je to v podstate malá sonda do toho ako by mohli vyzerať okolnosti všeobecného referendá a ich možný priebeh. Brnianske referendum hoci formálne miestne, má prevažujúci aspekty, ktoré značne prekračujú rámec mesta Brna aj profil komunálnej politiky.