Železničná nehoda v Eschede

Železničná nehoda v Eschede bola najhoršou haváriou vysokorýchlostného vlaku na svete. Došlo k nej 3. júna 1998 v obci Eschede v okrese Celle v Dolnom Sasku. Nešťastie si vyžiadalo 101 mŕtvych a 88 zranených, a stalo sa tak najhoršou železničnou katastrofou v dejinách Spolkovej republiky Nemecko.

Postupnosť udalostí

Vysokorýchlostný vlak InterCityExpress 884 Wilhelm Conrad Röntgen (typ ICE 1) išiel z Mníchova do Hamburgu. Po zastávke v Hannoveri o 10:30 hod. pokračoval ďalej na sever. V 10:59 praskla šesť kilometrov južne od Eschede dôsledkom únavy materiálu obruč kolesa na tretej náprave prvého vozňa. Obruč sa odlúpila z kolesa a narovnaná prerazila podlahu vozňa, kde zostala zaklinená.
V priebehu nasledujúcich minút nastal reťazec udalostí, ktorých zloženie trvalo vyšetrovateľom mesiace. Obruč v podlahe si všimol jeden z cestujúcich. Namiesto toho, aby okamžite zastavil vlak pomocou záchrannej brzdy, informoval sprievodcu. Sprievodca, ktorý si práve tiež všimol vibrácie vlaku, sa išiel na kus kovu, o ktorom mu cestujúci povedal, pozrieť. Nedošiel k nemu, lebo vlak dorazil k miestu nešťastia.
Keď vlak prechádzal cez prvú z dvoch výhybiek, zaklinená obruč kolesa narazila na jazyk výhybky, ktorý sa odlomil a zdvihol od podvalov. Prerazil tiež podlahu vozňa, uviazol v nej a nadvihol vozeň, ktorý sa vykoľajil. Jedno z vykoľajených kolies narazilo na výmenník druhej výhybky a prehodilo ju. Zadné nápravy tretieho vozňa vošli na druhú koľaj, a došlo tak k roztrhnutiu vlaku, ktoré poškodilo zadnú časť tretieho vozňa.
Štvrtý vozeň, taktiež vykoľajený na prehodenej výhybke, prešiel pod mostom rýchlosťou 200 km/h nedotknutý a prevrátil sa na násyp hneď za ním. Traja zamestnanci Nemeckých železníc pracujúci neďaleko mostu boli okamžite usmrtení vykoľajeným vozňom. Roztrhnutie vlaku zaktivovalo automatické brzdy a prvé dva takmer nepoškodené a tretí vozeň s ľahko poškodenou zadnou časťou zostali stáť pred železničnou stanicou Eschede, vzdialené asi kilometer. Rušeň prešiel sám popri nástupišti a zastavil až za ním (ale stále v stanici vymedzenej návestidlami). Piaty vozeň vrhlo na pilier tristotonového cestného mosta, vedúceho nad traťou, a ten pilier zničil. Most sa na neho zrútil a celkom ho rozdrvil.
Zostávajúce vozne sa naskladali pred spadnutým mostom ako skladací meter, nakoľko most úplne zatarasil cestu. Všetky vozne 6 a 7, služobný vozeň, reštauračný vozeň, tri vozne prvej triedy s číslami 10, 11 a 12 a zadný rušeň sa vykoľajili a postupne do sebe narazili. Vo vraku vlaku sa našiel aj automobil. Patril trom zabitým železničným technikom a zrejme stál pred nešťastím na moste. Krátko po nešťastí sa šírili správy, že práve tento automobil, ktorý spadol z mosta bol príčinou nešťastia.
Rušňovodič si stratu väčšiny vlaku nevšimol. Spustenie automatických bŕzd a zhasnuté kontrolky si vysvetľoval ako poruchu v elektrickom systéme vlaku. Keď ju štandardným postupom v rušni preveroval, výpravca ho informoval o situácii: „Prešiel si sám! Vykoľajil si!“ Rušňovodič sa zrútil a niekoľko hodín nebol schopný opustiť kabínu.
Nehoda spôsobila hluk, ktorý svedkovia opisovali ako „zarážajúci“, „strašne ostrý“ a „ako keď spadne lietadlo“. Ľudia, ktorí bývali neďaleko, a počuli hluk, pribehli na miesto nešťastia ako prví. O 11:02 hod. vyhlásila miestna polícia stav núdze, o päť minút neskôr, keď bolo jasné, ako veľké nešťastie sa stalo, sa stav zmenenil na mimoriadny stav núdze. O 12:30 hod. samosprávny úrad okresu vyhlásil stav katastrofy. Zasahovalo viac ako tisíc záchranárov z pohotovostí, hasičov, polície a armády z celého regiónu. Svoje služby poskytlo aj 37 lekárov z pohotovostí, ktorí boli v tom čase na konferencii v Hannoveri.
Hoci cestujúci na začiatku vlaku i rušňovodič nehodu prežili, v zadných vozňoch nemali pri nehode v rýchlosti 200 km/h takmer žiadnu šancu. Spolu s tromi technikmi pracujúcimi neďaleko mostu zahynulo 101 ľudí. Vlak ICE 787 Werdenfelser Land prešiel pod mostom v opačnom smere len 2 minúty pred nešťastím. Podľa záznamu v stanici Eschede šiel o minútu skôr oproti cestovnému poriadku. ICE „Wilhelm Conrad Röntgen“ mal naopak minútu meškanie. Keby išli oba vlaky podľa plánu, mohlo byť nešťastie ešte väčšie.