Karel Hrubý

Biografia

Karel Hrubý sa narodil v Prahe. Už v detstve osirel. Matka mu zomrela, keď mal 14 rokov a o rok neskôr mu zomrel i otec. Po skončení základnej školy študoval na pražskom reálnom gymnáziu v Křemencové ulici. Po maturitách začína navštevovať Prírodovedeckú fakultu Karlovej univerzity v Prahe, kde úspešne promuje 30. 6. 1933. V roku 1937 sa stáva docentom genetiky a v rokoch 1938 až 1939 absolvoval odbornú stáž v John Innes Horticultural Institution v Anglicku. Počas okupácie ČSR, po zatvorení českých vysokých škôl v roku 1939, pracuje ako stredoškolský profesor v Prahe a v Dvoře Králové, neskôr aj ako fabrický robotník. Keď bola výuka genetiky zakázaná a bol vyhodený zo svojho ústavu aj z univerzity, ujali sa ho slovenskí kolegovia a ponúkli mu prácu v Arboréte v Mlyňanoch. Vďaka tomu sa dostal k dielu, ktoré by inak nebol mohol napísať – k už spomínanému Prodromus lepidopter Slovenska.
Po skončení okupácie, v roku 1945, bol poverený vybudovaním genetického oddelenia Prírodovedeckej fakulty Karlovej univerzity v Prahe. V roku 1946 bol vymenovaný za profesora a jeho pracovisko, ktoré viedol až do svojej predčasnej smrti, sa stáva centrom výuky povojnovej generácie česko-slovenských genetikov. Vedecká činnosť profesora Hrubého bola rozsiahla a obsiahla celý rad viacerých, interdisciplinárných odborov. Pracoval v genetike i cytológii, pričom výsledky jeho práce sa využívali vo viacerých odboroch, hlavne však v genetike a šlachtitelstve úžitkových rastlín. Profesor Hrubý sa vo významnej miere zaoberal aj dedičnosťou u živočíchov a tiež problematikou genetiky človeka. Pri svojom štúdiu premenlivosti obrátil svoju pozornosť k entomológii. V svojom článku „Proměnlivost živých bytostí ve vztahu k vývoji“ z roku 1941 uvádza ako jeden z najnápadnejších príkladov variability kresbu a sfarbenie krídel u motýľa spriadača medvedieho (Arctia caja Linnaeus, 1758).
Spočiatku píše populárno–náučné články o vlastných lepidopterologických pozorovaniach. Od roku 1951 píše už práce vedecké, s použitím nových poznatkov o variabilite, bionómii a zoogeografii radu motýľov (Lepidoptera). Veľkú pozornosť venuje hlavne štúdiu motýľov Československa. V Česku sa zameral na oblasť Královodvorska a na území Slovenska hlavne oblasť mlyňanského arboreta, kde zistil výskyt 1106 druhov motýľov, výsledky čoho publikoval v svojich dvoch známych prácach. Už tento vysoký počet druhov upozorňuje jednak na skutočnosť obrovskej druhovej rozmanitosti skúmanej oblasti, ale na strane druhej ukazuje tiež na veľmi podrobný a dôkladne vykonaný systematicky prieskum tejto oblasti zo strany autora. Na základe svojho mnohoročného a hlbšieho štúdia motýľov Slovenska dospel Dr. Hrubý k záveru, že ďalšia práca v slovenskej lepidopterológii nie je možná bez komplexného zhodnotenia všetkého, čo bolo až doteraz o faune motýľov z územia Slovenska známe. Ujíma sa preto spracovaniu svojej najvýznamnejšej práce „Prodromu lepidopter Slovenska“, s plným vedomím obťažnosti a obrovského rozsahu tejto práce, ktorá má pre slovenskú entomológiu obrovský význam. „Prodromus lepidopter Slovenska“ bol v nasledujúcom období síce viackrát doplnený, ale stále ostal svojim rozsahom a významom v slovenskej lepidopterológii neprekonaný.
Profesor Karel Hrubý bol aj významný a veľmi aktívny člen Československej entomologickej spoločnosti. Bol veľmi priateľský poradca všetkým lepidopterológom, ktorí ho požiadali o pomoc, či už v odborných systematických otázkach, ale aj pri determinácii entomologického materiálu. Vďaka jeho práci a entomologickým aktivitám sa viacerí zberatelia začínajú zaujímať aj o dovtedy zabudnutú skupinu tzv. malých motýľov (Microlepidoptera).  
Prof. Dr. Karel Hrubý zahynul tragicky 10.12.1962 v Jihlave pri autonehode. Jeho zbierka hmyzu je uložená z väčšej svojej časti v Slovenskom národnom múzeu v Bratislave. Obsahuje zbierkový materiál motýľov z územia Slovenska a východných Čiech v počte asi 17 714 kusov.