Linux (operačný systém)

Aplikácie

Linux je vhodnou voľbou pre rôzne druhy internetových serverov, hlavne kvôli natívnej implementácii softvéru ako Apache, MySQL, PHP/Perl/Python a kvôli bezpečnosti a stabilite vyplývajúcej z vývojového modelu. Alternatívou v tomto prípade sú napr. BSD deriváty (FreeBSD, OpenBSD, NetBSD).
Linux je výhodný aj pre programátorov, keďže existuje prístup ku všetkým zdrojovým kódom, neexistujú tu problémy s nezdokumentovanými funkciami a najpoužívanejší voľne dostupný kompilátor GCC patrí ku špičke. Nezanedbateľným faktorom je, že je dostupné množstvo programovacích prostredí, z ktorých väčšina je open source a teda netreba za ich používanie platiť.
Od roku 2013 je platforma Steam dostupná aj pre Linux. Vďaka tomu je väčšina populárnych titulov portovaná aj pre túto platformu. Začiatkom roka 2015 prekročil počet dostupných hier 1000 kusov. Existuje aj množstvo voľne šíriteľných hier, open source zatiaľ v tejto oblasti zaostáva. V Linuxe je však možné prevádzkovať niektoré aplikácie a hry pre systém Microsoft Windows, pomocou adaptačnej vrstvy Wine (a prípadne doplňujúcich produktov ako Cedega).
Pre použitie systému ako desktopový systém existujú kvalitné aplikácie pre všetky bežné úlohy: desktopové prostredia, kancelárske balíky (LibreOffice, Apache OpenOffice, Caligra), aplikácie pre prácu s internetom (Chromium, Chrome, Firefox, Thunderbird, Evolution, Pidgin, Kopete, Konqueror), multimédiami (VLC, MPlayer, Xine, Amarok) a grafikou (GIMP, Inkscape, Blender).  V niektorých oblastiach dostupnosť aplikácií zatiaľ zaostáva: DTP, profesionálne audio. Okrem open source aplikácií existuje pre desktop aj množstvo proprietárneho softvéru (Flash Player, Opera, Skype, Nero).
Linux je portabilný operačný systém, za čo sčasti vďačí faktu, že väčšina kódu je v jazyku C, ktorého kompilátor je dostupný na množstve platforiem. Linux beží na platformách od multiprocesorových superpočítačov a mainframov ako IBM System z9, cez PC, notebooky a pracovné stanice (x86, iMac, PowerBook, Digital Alpha) až po vnorené zariadenia, mobilné telefóny, PDA či Apple iPod. V portabilite mu konkuruje NetBSD.
Podľa aplikácie existujú distribúcie Linuxu tvoriace buď univerzálny operačný systém alebo špecializovaný na konkrétny účel, pozri #Najznámejšie distribúcie.

Prehľad distribúcii

Pretože je distribúcií veľmi veľa, vznikla potreba vytvorenia stránok, ktoré by sústredili informácie o distribúciách, a taktiež informovali o nových vydaniach a dôležitých zmenách. Najznámejšiou takouto stránkou je Distrowatch, ktorú vytvoril Ladislav Bodnár. Pre začiatočníkov je vhodná napríklad podstránka, kde sa porovnávajú Hlavné distribúcie Linuxu. Dnes sa tu nachádzajú informácie aj o BSD systémoch.

Grafické rozhranie

Pri použití Linuxu ako desktopového operačného systému je nevyhnutné kvalitné a rýchle grafické rozhranie, ktoré je realizované prostredníctvom X servera (XFree86 alebo X.Org), nad ktorým beží správca okien alebo častejšie kompletné desktopové prostredie. Medzi najznámejšie patria KDE, Gnome, Unity, Cinnamon, MATE či XFCE. Súčasné slobodné desktopové prostredia ponúkajú prakticky všetky funkcie ako komerčné prostredia, často však ponúkajú viac možností na konfiguráciu a zmenu vzhľadu. Veľkou výhodou systému GNU/Linux je možnosť mať nainštalovaných viac prostredí a podľa potreby medzi nimi prepínať. Existuje aj možnosť používať pokročilé 3D efekty priamo na pracovnej ploche prostredníctvom OpenGL rozšírenia Xgl alebo AIGLX a slobodného kompozitného správcu okien Compiz.

História Linuxu

Tento systém začal tvoriť Linus Torvalds v roku 1991 ako náhradu komerčného systému Minix. Vytvoril prvú funkčnú verziu a zverejnil na internete zdrojový kód. Ku kódu začali prispievať ľudia z komunity a Torvalds účinkoval ako koordinátor projektu. (Ďalej pozri #Vývojový model)
Linux bol prvé funkčné unixové jadro operačného systému, ktoré bolo licencované slobodnou licenciou (konkrétne GNU GPL). V tej dobe bol OS GNU dokončený a poskytoval ucelený a funkčný základný systém, ale vývoj jeho jadra ustal. Vyššie vrstvy tiež existovali v podobe X Window systému. Integráciou s týmito komponentami sa stal Linux plnohodnotným operačným systémom. Aby bola táto integrácia umožnená, Linus Torvalds zmenil licenciu na GPLv2.
Neskôr bolo uvoľnené aj stabilné jadro GNU zvané Hurd a iné skupiny vývojárov vyvinuli iné jadrá, ktoré bez problémov fungujú s OS GNU (napr. FreeBSD, GNU Mach).
GNU/Linux sa stal atraktívnym pre veľké podniky, keď vznikol projekt Apache. Apache je úspešný webový server, ktorý v tej dobe, ale i dnes ponúka mnohé funkcie, ktoré v komerčných produktoch rovnakého typu nenájdete. Najdôležitejšou vlastnosťou Apache bolo, že dokázal prevádzkovať súčasne viacero webových lokalít.

Vývojový model

Vývojový model je otvorený a decentralizovaný.
Otvorenému vývojovému modelu, čo znamená že ktokoľvek má prístup ku zdrojovému kódu, sa pripisuje úspech Linuxu. Jeho pôvodný autor Linus Torvalds sa riadil myšlienkou „uvoľňovať [zdrojový kód] skoro, uvoľňovať často a počúvať odozvy od používateľov“. Viac o otvorenom modeli píše Eric Raymond vo svojej knihe "Katedrála a bazár", kde ho porovnáva s klasickým modelom vývoja v uzavretom tíme špecialistov.
Dôležitý argument v prospech otvoreného modelu je praktický úspech v stabilite a bezpečnosti. Ten je založený na hypotéze, že čím viac ľudí sa môže pozieť na zdrojový kód, tým skôr sa nájdu a opravia chyby. V tejto otázke stojí proti princípu nazvanému jeho oponentami security through obscurity.
Opakom je uzavretý model, kde odhaliť a opraviť chybu môže len člen uzavretého tímu, ktorý má prístup ku zdrojovému kódu.
Decentralizovanosť znamená, že existuje viacero konkurentných repozitárov kódu, ktorí udržiavajú rôzni vývojári (vetva Linusa Torvaldsa je jedným z nich). Porovnaj napr. centralizovaným otvoreným s vývojovým modelom FreeBSD.