Holandsko

Meno

Oficiálny holandský názov krajiny je „Nederland“, čo možno preložiť ako „nízko ležiacu zem“. Od toho je odvodené pomenovanie krajiny v iných jazykoch: „Nizozemsko“ v češtine, „Netherlands“ v angličtine, „Niederlande“ v nemčine, „Pays-Bas“ vo francúzštine atď.
V niektorých jazykoch má štát názov odvodený od regiónu Holland. Holland bolo jedno z historických grófstiev, ktoré pozostávalo z dnešných provincií Severný Holland a Južný Holland. Ekonomická sila a dôležitosť tohto regiónu viedli k tomu, že mnohé z krajín sveta nazývajú krajinu práve Holandskom.
V slovenčine sa v súčasnosti celý štát od roku 1581 nazýva „Holandsko“. Pozri aj Nizozemsko.

Geografia

Holandsko je nížinnou krajinou, pričom väčšina krajiny tvorí rovina. Hornatá krajina sa nachádza iba v strede krajiny a na juhovýchodnom výbežku krajiny, kde vrásnením vznikli menšie hornaté vyvýšeniny. Najvyššie položeným bodom Holandska je vrch Vaalserberg, ktorý sa nachádza v nadmorskej výške iba 322,7 m.
Vyše tretina územia Holandska leží nižšie ako je hladina mora. Bez dún (ich maximálna výška nepresahuje 57 m) a pobrežných hrádzí by časť Holandska zaliali vody Severného mora, Rýna, Másy a Šeldy.

Rieky a jazerá

Medzi najväčšie holandské rieky patrí Rýn, ktorý tečie z Nemecka a jeho ďalšie prítoky, vrátane riek Waal a Lek; a riek Mása a Šelda, ktoré pritekajú z Belgicka. Tieto rieky a ich prítoky tečú v smere z východu na západ cez centrálnu časť krajiny. Na pobreží vytvárajú riečnu deltu s mnohými ostrovmi. Rieky sú prepojené početnými kanálmi, ktoré zabezpečujú lodnú dopravu.
V západnej a severnej časti Holandska sa nachádza niekoľko menších jazier. Väčšina veľkých prírodných jazier bola vysušená v snahe získať ďalšiu pôdu. V rámci obnovy riečnej delty a vysušením Zuiderského mora vznikli početné nové sladkovodné jazerá, pričom najväčšie z nich je Ijselské jazero.

Podnebie

V Holandsku prevláda oceánske podnebie, ktoré je príznačné pre krajiny západnej a severnej Európy. Podnebie ovplyvňuje teplý morský prúd v Atlantickom oceáne. Ten spôsobuje, že zimy sú relatívne teplé, ale naopak letá veľmi teplé nie sú. Ročný úhrn zrážok je pomerne vysoký a pohybuje sa v rozmedzí 750 až 850 mm. Priemerné teploty v januári sú okolo 1,7 °C a priemerná júnová teplota je približne 17 °C.
Vo vnútrozemí sa často objavujú hmly a vanie silný vietor. Na pobreží sa často vyskytujú búrky, ktoré môžu spôsobiť záplavy. Iba šesť dní v roku je v Holandsku bezvetrie. Vďaka absencii prírodných bariér akými sú napr. pohoria sa klíma v jednotlivých častiach Holandska líši iba nepatrne.

Dejiny

Územie dnešného Holandska je severnou časťou historického Nizozemska. V staroveku tam sídlili germánske a keltské kmene, ktoré súperili o moc. V 1. storočí pred Kr. ho čiastočne ovládli Rimania, v 8. storočí sa stalo súčasťou Franskej ríše. V 10. storočí sa krajina rozdrobila na jednotlivé kniežatstvá, pričom od 12. storočia vznikali mestá, prekvital obchod a remeslá.
Po niekoľkých pokusoch o zjednotenie sa celé územie Holandska dostalo roku 1477 do rúk Habsburgovcov. V polovici 16. storočia prepukla Holandská revolúcia a na severe vznikla Utrechtská únia, ktorá v roku 1581 vyhlásila Republiku siedmich spojených provincií (Holandskú republiku). Jej nezávislosť uznali aj ostatné európske veľmoci.
V 17. storočí Holanďania získali veľké územia v Ázii, Afrike, Amerike a na istý čas ovládli svetový obchod. V 18. storočí ich však z mnohých dŕžav vytlačilo Spojené kráľovstvo a Francúzsko. Roku 1795 sa Holandska počas Francúzskej revolúcie zmocnili francúzske vojská. Na Viedenskom kongrese bolo roku 1815 vyhlásené Holandské kráľovstvo, ktorému patrilo do roku 1830 aj Belgicko a Luxembursko.
Od roku 1830 sa stalo samostatným kráľovstvom vo svojich súčasných hraniciach. Počas prvej svetovej vojny bolo neutrálne, v druhej svetovej vojne ho obsadilo nacistické Nemecko. Do polovice 20. storočia patrilo k najväčším koloniálnym veľmociam, patrila mu napr. Indonézia alebo Surinam. Postupne však o väčšinu kolónií prišlo a dnes mu patria iba malé zámorské územia v Karibiku.

Etnicita

Etnické zloženie obyvateľstva je pomerne rozmanité. Napriek tomu väčšinu obyvateľstva tvoria Holanďania (približne 80,8 %); nasledujú 2,4 % Nemci, 2,4 % Indonézania, 2,2 % Turci, 2,00 % Surinamčania, 1,9 % Maročania, 1,5 % Indovia, 0,8 % obyvateľstva pochádza z Antíl a z Aruby a 6,0 % je iného pôvodu. Táto štatistika zahŕňa iba Holandsko, nezahŕňa ostatné časti Holandského kráľovstva, ktoré majú prevažne neholandskú populáciu.

Náboženstvo

Rímski katolíci tvoria približne 30 % a protestanti 20 % holandskej populácie. Moslimovia predstavujú 4 percentá a krajina má aj malú židovskú komunitu. Zhruba 39 % Holanďanov sa nehlási k žiadnej cirkvi. Katolíci žijú prevažne na juhu krajiny, protestanti na severe. Najväčšou protestantskou cirkvou sú kalvíni: Holandská reformovaná cirkev (Nederlandse Hervormde Kerk) a Reformovaná cirkev v Holandsku (Gereformeerde Kerken in Nederland), ktoré sa v roku 2004 zlúčili.

Jazyk

Úradnou rečou krajiny je holandčina, ktorú používa drvivá väčšina obyvateľov, s výnimkou niektorých prisťahovaleckých skupín. Druhou oficiálnou rečou je frízština, ktorá je rozšírená v provincii Friesland (Frízsko) a rozpráva ňou približne 700 000 ľudí. Frízština má status úradnej reči iba v tejto provincii. Oba jazyky sú germánskeho pôvodu. Okrem holandčiny a frízštiny sa v Holandsku používa ešte ďalších štrnásť jazykov a dialektov, zväčša germánskeho pôvodu.
V Holandsku existuje dlhá tradícia výučby cudzích rečí a preto väčšina obyvateľstva ovláda angličtinu; rozšírené sú aj nemčina a francúzština.

Kultúra

Holandsko je známe tradíciou maliarskeho umenia. Flámski a holandskí maliari 15. až 17. storočia (Flámsko je dnes geografickou súčasťou Belgicka) ako napríklad Peter Paul Rubens, Rembrandt Van Rijn sú ťažiskovými prispievateľmi do kultúrno-historického pokladu Holandska. V neskoršej dobe našlo Holandsko maliarskeho génia v osobe Vincenta Van Gogha. Harry Mulisch bol holandský spisovateľ a esejista.
Holandskú kultúru poznačuje silná tradícia kultúrnej tolerancie a liberalizmu.

Holandsko ako bašta elektronického DJ-ingu

Holandsko patrí v rámci svetovej úrovne k strediskám elektronickej hudobnej scény. Holandskí dídžeji patria k najpopulárnejším dídžejom v žánroch elektronickej hudby ako Hardcore, Hardstyle, techno, trance, house a aj v ďalších žánroch elektronickej tanečnej hudby. Medzi najznámejších predstaviteľov patria okrem iných 
Armin van Buuren, Tiesto, Sander van Doorn, Martin Garrix, Paul Elstak, Angerfist, Headhunterz. DJ Tiesta a (v roku 2004) a Armin van Buurena (r. 2011) odmenila holandská kráľovná Beatrix za ich hudobné zásluhy civilným rádom Oranje-Nassau v hodnosti "officier" (štvrtý v poradí šiestich stupňov)

Ekonomika

Holandsko je otvorená ekonomika s obmedzenými štátnymi zásahmi od 80. rokov. Je 13. najväčšou ekonomikou na svete podľa HDP na obyvateľa (rok 2017).
Základom holandského hospodárstva je priemysel, obchod a doprava, určitú rolu hrá aj poľnohospodárstvo. Z priemyselnej produkcie je dominantným spracovateľský priemysel, chemický priemysel, spracovanie ropy a elektrotechnický priemysel.
Ekonomika Holandska do značnej miery benefituje z otvorenosti a liberálneho prístupu (napríklad v Amsterdame žije viac než 180 národností). Vďaka tomu sa sem presťahovalo množstvo profesionálov z celého sveta, ktorí tvoria žiadanú pracovnú silu pre medzinárodné korporácie, ktoré sem presunuli svoje centrály. Holandsko je tiež sídlom mnohých inovatívnych startupov a dynamicky sa rozvíjajúcich tech-spoločností. 
Finančným a obchodným centrom Holandska je Amsterdam, Amsterdamská burza (AEX, dnes súčasťou Euronextu) je jedna z najstarších búrz na svete. V Holandsku platí mena euro, ktorá nahradila gulden 1. januára 2002.
Vďaka svojej geografickej polohe sa Holandsku darí v obchode a v doprave, v Rotterdame sa nachádza druhý najväčší prístav na svete Europort.