Prezervatív

Prezervatív alebo kondóm (v slangu: olagum, frcguma, beťárguma, olačka, kotón) je bariérová antikoncepcia s relatívne vysokou účinnosťou. Prezervatív sa navlieka na pohlavný úd. Pearlov index bariérovej antikoncepcie, do ktorej spadá aj prezervatív, je 2 – 20, pričom dolné hodnoty popisujú úspešnosť pri ideálnom použití a horné hodnoty popisujú úspešnosť pri bežnom (tzn. aj napríklad nesprávnom) používaní. Okrem relatívneho antikoncepčného účinku prezervatív znižuje, ale nevylučuje pravdepodobnosť prenosu pohlavnej choroby, alebo HIV/AIDS.
Rozmery a tvary prezervatívov sú rôzne a existuje mnoho výrobcov. Prezervatív je mechanický druh antikoncepcie, ktorý je zo všetkých druhov ten najdostupnejší.
Prezervatívy môžu byť: spermicídne, lubrikované, farebné, ochutené (aromatizované), vrúbkované, tvarované.

Prevencia prenosu pohlavných chorôb

Používanie prezervatívov je odporúčaná prevencia pred pohlavne prenosnými chorobami. Kondómy sa ukázali byť účinné pri znižovaní rizika infekcie u mužov aj žien. Efektívne znižujú prenos organizmov, ktoré spôsobujú AIDS, genitálny herpes, rakovinu krčka maternice, genitálne bradavice, syfilis, chlamýdie, kvapavku a iné choroby. Kondómy sú často odporúčané ako doplnok k účinnejším antikoncepčným metódam v situáciách, kedy je žiaduca aj ochrana pred pohlavnými chorobami. 
Podľa správy National Institutes of Health (NIH) z roku 2000, správne a dôsledné používanie latexových prezervatívov znižuje riziko prenosu HIV / AIDS približne o 85 % v pomere k riziku pri nechránenom styku. Analýza uverejnená v roku 2007 Lekárskou fakultou Texaskej univerzity a Svetovej zdravotníckej organizácie  uvádza zníženie rizika nákazy o 80 – 95 %. 
Napriek tomu, že prezervatív znižuje kontaktnú plochu genitálií, k prenosu pohlavnej choroby môže dôjsť aj za jeho použitia. Infekčné oblasti genitálií (najmä pri akútnych symptómoch) nemusia byť (dostatočne) pokryté a v takýchto prípadoch prenos nemožno úplne vylúčiť. Primárny problém efektivity používania prezervatívov je však ich hlavne ich nepravidelné používanie.
Americký denník The Washington Post uverejnil 29. marca 2009 článok Edwarda C. Greena, výskumného pracovníka Harvard School of Public Health, s názvom The Pope May Be Right. Autor v ňom rozoberá účinnosť propagácie kondómov v Afrike s cieľom spomaliť šírenie HIV a AIDS. Zatiaľ čo táto bola úspešná v krajinách ako Thajsko a Kambodža, ani roky kampaní propagujúcich používanie kondómov v Subsaharskej Afrike z rôznych sociálnych dôvodov požadovaný efekt nedosiahli. Tu sa cesta propagácie monogamie s cieľom zamedziť častému striedaniu partnerov ukázala ako efektívnejšia v znižovaní počtu infikovaných AIDS.

Náboženstvo

Katolícka cirkev sa stavia proti všetkým mimomanželským sexuálnym aktom, ako aj proti umelým metódam antikoncepcie, nie však prirodzeným. 
Katolícka doktrína sa k používaniu prezervatívov s cieľom zabrániť prenosu pohlavných chorôb špecificky nevyjadruje a v súčasnosti je aj preto použivanie prezervatívu ako prevencie pred chorobami námetom diskusie medzi teológmi a vysoko postavenými predstaviteľmi katolíckej cirkvi.
Niektorí, ako belgický kardinál Godfried Danneels veria, že katolícka cirkev by mala aktívne podporovať používanie prezervatívov pri prevencií ochorení, a to najmä tých závažných, ako je AIDS. Ale väčšinový názor je taký, že programy propagujúce používanie prezervatívov promiskuitu podporujú a tým vlastne prenos pohlavných chorôb zvyšujú. Tento názor v roku 2009 opakovane vyjadril aj pápež Benedikt XVI. Napriek tomu však v roku 2010 ako vôbec prvý pápež túto možnosť pripustil: „V niektorých prípadoch, keď je zámerom znížiť riziko infekcie, to však môže byť (použitie prezervatívov) prvý krok na ceste k inej, humánnejšej sexualite“.