Igor Matovič

Životopis

V rokoch 1993 – 1998 absolvoval Fakultu managementu na Univerzite Komenského v Bratislave, odbor Finančný manažment. Od roku 1997 pôsobí ako živnostník. V roku 2002 založil vydavateľstvo regionPRESS, ktoré v súčasnosti vydáva 36 regionálnych týždenníkov na celom Slovensku. V roku 2007 dal prepísať firmu na svoju manželku Pavlínu. Od roku 2010 je poslancom Národnej rady SR a zakladateľom hnutia Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti, v súčasnosti aj jej predsedom.

Voľby 2010

Igor Matovič kandidoval vo voľbách do Národnej rady SR v roku 2010 na kandidátke strany Sloboda a Solidarita spolu s ďalšími troma členmi občianskeho združenia Obyčajní ľudia (Erika Jurinová, Jozef Viskupič a Martin Fecko). Strana SaS sa nakoniec dostala do parlamentu keď získala 12,14%. Vďaka preferenčným hlasom sa Igor Matovič dostal zo 150. miesta až na štvrté miesto kandidátky.

20 miliónov za pád vlády

Nastupujúci poslanec za SaS Igor Matovič tvrdil, že sa ho v stredu (23.06.2010) pokúsili podplatiť 20 miliónmi eur. Chceli od neho, aby spolu s jeho tromi poslancami z Obyčajných ľudí položil novú vládu Ivety Radičovej. „Kamarát ma pozval na kávu a ponúkol mi 20 miliónov eur,“ povedal pre denník SME. Redakcii sa sám ozval. Ponuku mal dať človek, s ktorým sa dobre pozná. Štvrtinu mal dostať hneď, zvyšok, keď predčasné voľby vyhlásia. Predseda SaS Richard Sulík Matovičovi verí. „Viem o tom a považujem to za isté, keď to tvrdí,“ povedal.
Tri dni po vyhlásení Igor Matovič povedal, že ho opäť navštívil ten istý kamarát, čo mu ponúkol „obrovský balík peňazí“ a so slzami v očiach mu povedal, že išlo o vtip a aby na políciu nič nepodával. „Ja si nemyslím, že bol spáchaný trestný čin. Neberiem to ako pokus o podplácanie, ale ako pokus o srandu,“ hovorí Matovič. Polícia sa podľa hovorkyne Andrey Poláčikovej začala medializovanými informáciami zaoberať. Vyšetrovanie ukázalo, že išlo iba o vtip, ako tvrdí Matovičov kamarát, vyšetrovanie bolo zastavené.

Požiadavky Obyčajných ľudí

V reakcii na schválenie programového vyhlásenia vládou Ivety Radičovej bez zahrnutia požiadaviek Obyčajných ľudí, ktoré im bolo Richardom Sulíkom prisľúbené, 28. júla 2010 ohlásil odchod z poslaneckého klubu SaS. Následne rokovania s predsedom strany SaS viedli k dohode, kde sa Richard Sulík zaviazal k rozšíreniu programu strany SaS o tie body programu občianskeho hnutia Obyčajní ľudia, s ktorými strana SaS súhlasí a tieto body pri najbližšej aktualizácii doplniť do vládneho programu. Igor Matovič spolu so zvyšnými troma poslancami z občianskeho združenia Obyčajných ľudí dal v rámci tejto dohody verejný prísľub o zotrvaní v poslaneckom klubu SaS do konca volebného obdobia.

Konflikt s Richardom Sulíkom a odchod z SaS

Igor Matovič pri hlasovaní podporil návrh Smer-SD čím podľa partnerov porušil koaličnú dohodu a preto ho Richard Sulík vylúčil z poslaneckého klubu Sloboda a Solidarita. “Samozrejme, že jedno nedodržanie dohody nemusí byť dôvodom na vylúčenie, no pretiekol pohár trpezlivosti. Igor nám totiž v poslednom čase stále viac a viac škodil a to len preto, aby povedal niečo, s čím sa dostane do médií. Celý klub sme tŕpli, s čím zas náš Igor pôjde do médií. Nepoznám iného človeka, ktorý by sa s takou obľubou producíroval v médiách a keď už prestával byť zaujímavý tým, že útočil na Fica, tak začal útočiť na vlastných. Preto aj Igorove nedodržanie dohody bolo len poslednou kvapkou v sude. Jednoducho stačilo, aj moja ochota nechať si skákať po hlave má svoje medze.” napísal Richard Sulík na svojom blogu.
„Sme klub slušných a čistých ľudí a zdieľame s Igorom Matovičom názor, že pán Fico je vagabund. Keď Igor Matovič nemá problém s ním hlasovať, tak je to jeho rozhodnutie. My máme problém s ním hlasovať a my máme aj problém, aby človek, ktorý nemá takýto problém, medzi nami bol,“ zdôvodnil svoje rozhodnutie predseda strany SaS.

Pád vlády Ivety Radičovej

Po roku a troch mesiacoch sa rozpadla nová pravicová vláda. Osudným sa jej stal Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (ESFS), ktorý poslanci v Národnej rade odmietli. Predsedníčka vlády ešte ráno (11.10.2011) spojila hlasovanie o eurovale s vyslovením dôvery jej vláde. Za ESFS hlasovali iba 55 z 124 prítomných poslancov. Proti hlasovalo 9 poslancov, 60 nehlasovalo. Za zvýšenie eurovalu a dôveru vláde nezahlasovali poslanci zo SaS aj z OKS a traja poslanci okolo Igora Matoviča.

Voľby 2012

Vo voľbách do Národnej rady SR sa rozhodol Igor Matovič ísť už s vlastným politickým hnutím pod názvom Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti. Toto hnutie dostalo 218 537 hlasov, čo predstavovalo 8,55%. Igor Matovič opäť kandidoval zo 150. miesta na kandidačnej listine. Dostal 150 242 preferenčných hlasov, vďaka čomu sa umiestnil na prvom mieste v rámci kandidačnej listiny hnutia OĽaNO.

Rozpad kandidátky

Igor Matovič pred voľbami v roku 2012 zobral na kandidátku verejne známe osobnosti, ktoré mali priniesť rôznorodosť a viac hlasov. Matovič mal vyzvať svojich kolegov na kandidátke, aby spoločne s ním išli na detektor lži. Politici z OKS a KDS a niektoré nezávislé osobností, vrátane lídra kandidátky Martina Mojžiša, sa však rozhodli, že nebudú kandidovať vo voľbách za stranu Igora Matoviča. K nim sa pridali aj Eugen Korda či Štefan Bučko.
„Pred týždňom som Matovičovi povedal, že ak príde s požiadavkou na detektor lži, budem to považovať za urážku ľudí, ktorých si vážim a odstúpim. Dnes dodržiavam sľub a oznamujem, že odstupujem z kandidátky,“ povedal Mojžiš.
Líder strany KDS Vladimír Palko nechce byť na kandidátke s Matovičom už ani minútu. „Nechce mať nezávislé osobnosti, ale cvičené opice. S tým, kto vydiera, nebudeme na kandidátke. Návrh, aby na detektor lži išli ľudia, ktorí roky bývajú v paneláku v Petržalke, je oplzlosť,“ povedal.
Šéf OKS Peter Zajac si zasa myslí, že to, čo Matovič „nazýva detektorom lži, sa najviac podobá previerkam za komunistov, po ktorých nasledovali čistky.“
Matovič zobral na vedomie rozhodnutie kandidátov odísť. Tvrdí, že jeho kandidátka sa nerozpadla, ale očistila. Naďalej vyzýva predsedov ostatných politických strán, aby rovnako, ako on, išli na ten detektor.
Odstúpili z kandidačnej listiny (zoradení podľa miesta na kandidátnej listine):
1. Martin Mojžiš, 2. Štefan Bučko, 6. Eugen Korda, 19. Dagmar Babčanová a kandidáti OKS a KDS na miestach 127 až 146.

Odchody z klubu OĽaNO

Klub OĽaNO pre nezhody s Igorom Matovičom opustilo viacero poslancov. Klub mal na začiatku volebného obdobia 16 poslancov a postupne z neho odišla štvrtina zvolených poslancov. Je to najväčší odchod poslancov z klubu za toto volebné obdobie. Ako prvý klub opustil Alojz Hlina, neskôr ho nasledovala Mária Ritomská, Mikuláš Huba, Miroslav Kadúc a Štefan Kuffa.

Konflikt s Alojzom Hlinom

Poslanec parlamentu Alojz Hlina 26.10.2012 odišiel z klubu Obyčajných ľudí a nezávislých osobností (OĽaNO). Hlina označil za svoj dôvod na vystúpenie z klubu skutočnosť, že zo strany Igora Matoviča bola prekročená hranica, ktorú je ochotný akceptovať. "Mám svoju hrdosť a dôstojnosť a ak som si dosiaľ vyprosil, aby ma niekto nazýval hanlivými výrazmi, tak ani vstupom do politiky to nie som ochotný meniť," dodal Hlina.
Alojz Hlina sa pri odchode vyjadril na adresu Igora Matoviča a jeho spôsob fungovania politickej strany nasledovne: "OĽaNO je jediným politickým zoskupením, do ktorého neexistuje prihláška a podľa mojich vedomostí je aj spolu s Kotlebovou stranou Naše Slovensko jediným hnutím, ktorého názov nevlastní strana, ale predseda strany ako súkromná osoba," Podľa neho OĽaNO nezvláda náročný proces približovania smerom k demokratickým štandardom.

Konflikt s Martinom Poliačikom

V septembri 2012 v pléne Národnej rady počas fototermínu Igor Matovič vysypal poslancovi SaS Martinovi Poliačikovi na hlavu injekčné striekačky. Dôvodom bol podľa všetkého Poliačikov výrok v denníku SME o tom, že čistý heroín je menej škodlivý, ako miešaný. Matovič zároveň žiadal uvoľniť Poliačika na dlhodobo neplatené voľno, aby sa mohol venovať drogovo závislým deťom, ktoré podľahnú pokušeniu vyskúšať si podľa Poliačika pre ich telo neškodný heroín. "Kolegu Poliačika upozorňujem, že ak ešte raz bude nabádať naše deti na užívanie heroínu, tak aj keď bude na neho zákon krátky, moja ruka bude dostatočne dlhá," odkázal. Predseda Národnej rady Pavol Paška (Smer-SD) o Matovičom návrhu hlasovať nenechal.
Martin Poliačik tento čin komentoval pre televíziu JOJ takto: „Pán Matovič by mal najprv asi vyhľadať odbornú pomoc, lebo jeho závislosť na pútaní pozornosti už prekročila akúkoľvek zdravú medzu a v prípade, že sa opäť prinavráti s dobrým duševným zdravím, tak sa môžeme o tom porozprávať,“.

Živnostenské oprávnenie (rok 2013) – peňažný trest

Igor Matovič si v roku 2010 pozastavil svoje živnostenské oprávnenie pretože poslanci Národnej rady SR nesmú vyvíjať podnikateľskú činnosť. Pozastavenie živnostenského opravnenia sa však môže iba na maximálne obdobie 3 rokov, potom sa živnosť automaticky obnovuje. Živnostenské oprávnenie Igora Matoviča na podnikanie sa obnovilo v roku 2013 a bolo riadne zapísané v živnostenskom registri. Výbor pre nezlúčiteľnosť funkcií mu udelil za to pokutu vo výške 12-tisíc eur. Igor Matovič toto rozhodnutie podal na Ústavný súd SR. Líder OĽaNO chce, aby Ústavný súd trest zrušil, lebo živnosť mal iba “na poličke”, vôbec nepodnikal, a tak vraj zákon neporušil.
Ústavný súd SR potvrdil rozhodnutie Výboru Národnej rady SR pre nezlučiteľnosť funkcií, ktorý uložil lídrovi a poslancovi OĽaNO-NOVA Igorovi Matovičovi pokutu vo výške šiestich mesačných platov. Vo veci rozhodol II. senát ÚS na neverejnom zasadnutí 2. marca 2016. Senát rozhodoval v zložení Ladislav Orosz (predseda), Ľudmila Gajdošíková a Lajos Mészáros.

Konflikt s Danielom Lipšicom

Vo februári 2013 sa Igorovi Matovičovi nepáčilo vystúpenie Daniela Lipšica pri prerokovávaní správy o stave vyšetrovania kauzy Gorila. Podľa neho totiž aj Lipšic ako bývalý minister vnútra, resp. spravodlivosti počas prvej vlády Mikuláša Dzurindu nesie časť viny na nedoriešení tohto prípadu. Takéto vystúpenie sa však zase nepozdávalo Lipšicovi, ktorý priamo v pléne prečítal dve SMS, ktoré mu posielal Matovič ešte v čase, keď bol podpredsedom KDH. Z nich vyplýva, že šéf OĽaNO Lipšica povzbudzoval, aby prebral opraty medzi kresťanskými demokratmi. Zároveň mu predostrel ponuku, že ak sa mu to nepodarí, má miesto v zoskupení OĽaNO. Matovič tieto SMS nepoprel. Ako skonštatoval, túto ponuku mu predostrel v čase, keď mu hrozil „vyhadzov“ z KDH.
“Nechcem teraz komentovať motiváciu pána Matoviča. Každý si na to môže urobiť názor sám, aby vedel, kto tu hrá divadlo,“ poznamenal Daniel Lipšic pre Aktuálne.sk.

Konflikt s Radoslavom Procházkom

Novo vzniknutá strana Radoslava Procházku, Sieť – podľa prieskumov verejnej mienky výrazne ohrozovala opozičné parlamentné strany SDKÚ-DS, Most-Híd či SaS, pretože ich podpora klesla k päťpercentnej hranici zvoliteľnosti a podobne bolo na tom aj hnutie OĽaNO Igora Matoviča.
Matovič zvolal tlačovú konferenciu, na ktorej Procházku obvinil, že mu núkal peniaze "na drevo", aby mu Matovičova firma zabezpečila reklamnú kampaň pre prezidentské voľby. "Vyžadoval odo mňa, aby som sa priamo podieľal na nelegálnom financovaní jeho kampane," tvrdil Matovič. Procházka údajne mal záujem o reklamu v hodnote 17 200 eur vrátane DPH. Matovič priznal, že svoje vyhlásenia nevie dokázať.
O niekoľko dní však Igor Matovič priznal, že si celú konverzáciu tajne nahrával a daný záznam odovzdá polícii na prešetrenie. Matovič však naznačoval pred novinármi, že sa táto nahrávka môže objaviť. Následne o niekoľko dní sa asi 70-minútova nahrávka objavila na internete ale Igor Matovič sa tváril, že s jej zverejnením nemá nič spoločné. A chcel ju oficiálne zverejniť až po súhlase od generálneho prokurátora.
Obsahom časti tohto rozhovoru bolo, že Rado Procházka si chcel objednať inzerciu v regionálnom periodiku Matovičovcov, pričom polovica mala byť platená bez dokladu v rámci "kamarátskej zľavy". Na ďalších častiach nahrávky sa šéf OĽaNO Procházku pýta, či nebude po prezidentskej kampani veľa dlžný. "Keby som mal byť akože dlžný, sa na to vys..., nemá to význam nechať zo seba spraviť niekoho bábku. Ja som musel v jednej chvíli spraviť vnútorné rozhodnutie, že fakt pôjdem do toho s vlastnými úsporami a mám v tom veľa svojich peňazí a aj sa mi ľudia vyzbierali, inak celkom slušne," hovorí Procházka.
Matovič odovzdal nahrávku polícii v decembri 2014. Na tento krok bol vyzvaný políciou s cieľom podrobiť záznam odbornej expertíze. Polícia začala v súvislosti s nahrávkou trestné stíhanie ešte v septembri 2014, neskôr vyšetrovanie zastavila. V novembri obvinil Procházku prokurátor Generálnej prokuratúry SR pre zločin skrátenia dane a poistného v štádiu prípravy, ktorý bol rovnako zamietnutý.

Účty Roberta Fica na Belize

Matovič zverejnil v auguste na sociálnej sieti status, že predseda vlády Robert Fico s manželkou Svetlanou Ficovou majú od roku 2008 na Belize schránkovú firmu s dvoma účtami v Belize Bank Internacional. "Stav účtov k 21. júlu 2015 je 674.546.004,42 dolára," napísal Matovič. Následne priznal, že ide o anonym, ktorý dostal.
Začiatkom septembra líder OĽaNO odovzdal orgánom činným v trestnom konaní dokumenty, ktoré majú poukazovať na manipuláciu verejného obstarávania. Vykazujú podľa neho znaky hodnovernosti. Z machinácie mal byť profit osem miliónov eur a Matovič sa domnieva, že peniaze tiekli aj na belizejské účty premiéra a jeho manželky.
Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry ukončil preverovanie informácií poskytnutých Igorom Matovičom vo veci existencie účtov predsedu vlády Roberta Fica a jeho manželky Svetlany v banke na Belize. Finančná a spravodajská jednotka v Belize (Financial Intelligence Unit) poskytla slovenským orgánom činným v trestnom konaní informáciu, že Robert Fico ani jeho manželka nemajú a ani v minulosti nemali žiadne osobné alebo podnikateľské účty alebo iné finančné produkty vedené vo finančných inštitúciách na Belize. Ako informoval hovorca Prezídia Policajného zboru Michal Slivka, zo zadovážených dokumentov a výpovedí vyšetrovateľ vylúčil skutočnosti o účtoch uvádzané poslancom a tiež nezistil žiadnu súvislosť s písomným materiálom, ktorý predložil.

Útok Roberta Fica a skartované účtovníctvo

Robert Fico obvinil Matoviča, že v roku 2008 fiktívne previedol svoj podnik založený na živnosť s názvom "Igor Matovič – regionPRESS" na bieleho koňa Pavla Vandáka, prepral 122 miliónov korún a zničil účtovníctvo, aby zabránil daňovej kontrole. Matovič obvinenia opakovane odmietol a následne ukázal aj chýbajúce účtovníctvo.
Robert Fico vyhlásil, že Matovičovi bola ohlásená jedna z daňových kontrol na 15. augusta 2008. Deň pred ňou však Matovič podľa premiéra fiktívne predal svoj podnik "Igor Matovič – regionPRESS" bielemu koňovi Pavlovi Vandákovi za 122 miliónov slovenských korún. "Pán Vandák pracoval pre Igora Matoviča ako živnostník, ale bol prakticky jeho zamestnancom a nikdy nemal k dispozícii takúto sumu peňazí," uviedol premiér. Kúpna cena 122 miliónov Sk bola podľa jeho slov zaplatená tak, že 14. augusta, v deň podpisu kúpnej zmluvy, z účtu firmy "Igor Matovič – regionPRESS" si mal Matovič previesť 122 miliónov korún na svoj súkromný účet. "Súčasne v rámci fiktívneho prevodu odovzdáva bielemu koňovi, pánovi Vandákovi, celé účtovníctvo.” povedal Fico. Aby bol fiktívny prevod dokonaný, 10. októbra 2008 mal Matovič na daňovom úrade oznámiť, že od zmluvy s Vandákom odstúpil.

Spojenie OĽaNO a NOVA

Hnutia OĽaNO, ktoré vedie Igor Matovič a NOVA pod vedením Daniela Lipšica pôjdu do parlamentných volieb 2016 spoločne – v koalícii. “Po niekoľkých desiatkach spoločných tlačoviek, po niekoľkých protestoch pri kauze CT a ďalších spoločných aktivitách dnes môžem aj symbolicky podať ruku Danielovi Lipšicovi a jeho hnutiu NOVA. Som rád, že z tohto miesta môžem oznámiť, že do budúcich volieb naše dve hnutia pôjdu spolu”. Spoločný postup strán si subjekty overili na prieskumoch, v júni nameral Focus dvojkoalícii preferencie 11,1 percenta. Obe strany spoločný postup vo voľbách odsúhlasili na vnútrostraníckych fórach.

Konflikt s Bélom Bugárom

Igor Matovič a Belá Bugár mali pred voľbami 2016 dlhodobo spory. Béla Bugár hovoril o nezodpovednosti Igora Matoviča: “Nesprával sa tak, keď sme hľadali riešenie rôznych vecí. Na politiku musíte byť dozretý a cítiť zodpovednosť.” povedal pre Denník N predseda Mostu-Híd.
V ďalšom článku zasa povedal, že líder OĽaNO Igor Matovič možno bude zábranou vytvorenia pravicovej vláde, lebo klame a vydiera.
Igor Matovič sa rozhodol, že pár dní pred voľbami sa pokúsi oslabiť Bélu Bugára a jeho Most-Híd. Na južné Slovensko poslal 250-tisíc dvojjazyčných letákov s názvom Zoberme spravodlivosť do vlastných rúk, v ktorých voličov vyzýval, aby volili, ak už nie jeho stranu OĽaNO, tak aspoň SaS alebo SMK, teda priamu Bugárovú konkurenciu.

Výsledok volieb

Po sčítaní všetkých odovzdaných platných hlasov získalo vo voľbách do Národnej rady SR hnutie Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti (OĽANO – NOVA) 287 611 platných hlasov vďaka čomu sa stali 3. najsilnejšou stranou s podielom 11,02 %.
Igor Matovič, ktorý kandidoval zo 150. miesta kandidátky a získal najviac preferenčných hlasov, konkrétne 159 874.

Protesty Bonaparte

Predstavitelia opozície na čele s Igorom Matovičom žiadali vyvodenie politickej zodpovednosti pre kauzu Bašternák, v ktorej je údajne zapletený Róbert Kaliňák (minister vnútra) a Robert Fico (predseda vlády SR). Opozícia organizovala protesty každý pondelok počas celého leta nielen pred bytovým komplexom Bonaparte v Bratislave, kde mal byt prenajatý Robert Fico, ale aj v iných mestách na Slovensku. Prvý z protestov sa uskutočnil 20. júna 2016 a spolu ich bolo dvanásť. V hlavnom meste sa na nich zúčastňovalo od 300 až po viac ako 3000 ľudí. Róbert Kaliňák mal však aj ďalej dôveru predsedu vlády. Podľa neho Kaliňák dokázal, že nebral od Ladislava Bašternáka peniaze. Robert Fico v minulosti opätovne odmietol vysťahovať sa z bytu v komplexe Bonaparte. Tvrdil, že tak urobí, ak sa preukáže Bašternákova vina v prípade podozrenia z daňových únikov.

Aktivisti z Inštitútu ľudských práv

Na protest pred bytovým komplexom Bonaparte v Bratislave, v ktorom býva predseda vlády Robert Fico, prišli aj aktivisti z Inštitútu ľudských práv (IĽP). Alena Krempaská a Peter Weisenbacher sú dlhoroční ľudskoprávni aktivisti, ktorí boli organizátormi protestov Gorila a iných protikorupčných protestov. Tí transparentmi a podobizňami okrem koaličných politikov Roberta Fica a Bélu Bugára mali zobrazených aj lídrov opozície Igora Matoviča, Daniela Lipšica a Richarda Sulíka. Aktivisti vyjadrili nesúhlas, že protesty organizujú politické strany SaS a OĽaNO a nie ľudia.  Nechceme, aby kauza Bašternák dopadla ako kauza Gorila. Účasť zdôvodnil Peter Weisenbacher z Inštitútu ľudských práv tým, že súčasná situácia s takouto vládnou koalíciou, ale aj opozíciou nahráva len neonacistovi Marianovi Kotlebovi a bláznovi Borisovi Kollárovi. Po verbálnych útokoch a fyzických incidentoch prišli aktivistov ochrániť policajti, ktorí ich po niekoľkých minútach vyviedli pre ich vlastnú bezpečnosť z davu.
Neskôr v ten istý deň mali dve dosiaľ neznáme osoby mužského pohlavia napadnúť úderom do tváre Alenu Krempaskú, ktorá bola prevezená k ošetreniu do jednej z bratislavských nemocníc. Napadnutie Krempaskej komentoval aj Igor Matovič: "Je mi ľúto, že dobili ženu, ale som presvedčený, že to bola práca kaliňákovej mafie. Určite to nebol nikto z protestujúcich."

Noviny „Kali špeciál“

Strana SaS a OĽaNO si nechali vytlačiť špeciálne noviny pod názvom „Kali špeciál“. V týchto novinách je podľa opozície opísaný celý príbeh Ladislava Bašternáka a samotná „kauza Bašternák”. Slovenská pošta odmietla tlačovinu distribuovať do schránok; odvolala sa na stanovisko Ministerstva kultúry SR, podľa ktorého tlačovina nespĺňa zákonom stanovené požiadavky pre periodickú tlač. Podľa právnikov môže obsah letáku „Kali špeciál“ zasahovať do práva na ochranu osobnosti konkrétnej fyzickej osoby či osôb. Tri naložené kamióny s 1,5 miliónmi výtlačkami novín „Kali špeciál“ nakoniec do slovenských domácností doručila súkromná spoločnosť.

Uniknutá komunikácia od Anonymous

V lete roku 2016 sa skupina hakerov pod názvom Anonmous SK priznala k útokom na weby Smer-SD a OĽaNO. Okrem napadnutia a dočasného znefunkčnenia webových stránok sa údajne dostali k e-mailovej komunikácii Igora Matoviča. Postupne odhaľovali e-maily, v ktorých sa spomínala spolupráca OĽaNO so stranou Mariana Kotlebu, platenia kapely, ktorá vystupovala na proteste Bonaparte bez dokladu, či platenie zamestnancov regioPRESS, aby sa zúčastnili na protestoch pre väčšiu účasť.
Spločnosti Websupport, na ktorej serveroch sa nachádzajú e-maily a webstránka OĽaNO, vydala stanovisko: „Na základe informácií získaných z našich e-mailových logov vieme potvrdiť, že daná správa nikdy nebola doručená na naše e-mailové servery.” Odborník na kybernetickú bezpečnosť Pavol Lupták sa však vyjadril, že: “Logy z hostingovej spoločnosti sa dajú tiež zmanipulovať. 100-percentne potvrdiť alebo vyvrátiť nejde v tomto prípade nič. “

Živnostenské oprávnenie (rok 2016) – možná strata mandátu

Igor Matovič si v roku 2013 opäť iba pozastavil živnostenské oprávnenie. Po troch rokoch sa automaticky živnosť obnovuje a Igor Matovič ju zabudol znova pozastaviť na čo upozornili aktivisti Alena Krempaská a Peter Weissenbacher. Pri druhom previnení za to isté porušenie zákon hovorí o možnosti straty mandátu. Rozhoduje o tom výbor Národnej rady SR pre nezlučiteľnosť funkcií a následne toto rozhodnutie výboru musí ústavnou väčšinou schvaliť Národná rada SR.
Richard Sulík (SaS) na otázku Denníka N, ako vníma túto situáciu, odpovedal: „Ako babráctvo. Mal si to ošetriť, aby sa to nestalo.”
Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií vydal rozhodnutie č. P/32/16/K dňa 28. marca 2017, ktorým vyslovil stratu mandátu Igorovi Matovičovi. K hlasovaniu o pozbavení mandátu v pléne Národnej rady došlo až 7. februára 2019, po takmer dvoch rokoch od rozhodnutia výboru pre nezlučiteľnosť funkcií. Za hlasovalo len 26 poslancov a Igor Matovič tak o mandát neprišiel.

Konflikt s Miroslavom Beblavým

Igor Matovič na svojom profile na sociálnej sieti kritizoval Miroslava Beblavého za pokrytectvo. Vytkol mu, že miesto v dozornej rade VšZP by prijal, no keď túto ponuku dostali matovičovci a sulíkovci, okamžite ich kritizoval. „Nemôžem si pomôcť, ale Mirko Beblavý sa nám nejako vyfarbuje,” napísal Matovič. „Nuž, je to také minimálne smiešne,” dodal.
Na to zareagoval sám Miroslav Beblavý. Odpísal, že keby chcel sedieť v dozornej rade, tak si to vybaví inak. Napríklad u Druckera (minister zdravotníctva) výmenou za to, že bude ticho a nebude odhalovať kauzy, ktorých nebolo málo. Jeho odpoveď mala u ľudí úspech. Matovič si však myslí, že Beblavému ide len o vlastné zviditeľnenie sa a propagáciu. „Nie je to z Tvojej strany prvýkrát za posledné týždne. Skôr mi to pripadá, že chceš byť vždy za chrumkavého a ideš cez mŕtvoly,” napísal šéf hnutia OĽaNO.

Konflikt s Andrejom Dankom

Igor Matovič v rozprave o zmene rokovacieho poriadku povedal toto prirovnanie “Je to to isté, ako kebyže si v koncentračnom tábore povedia, že zahrajú si futbalový zápas Židia a dozorcovia.” Andrej Danko plánoval začať voči poslancovi disciplinárne konanie – za hanobenie rasy národa. Ústredný zväz židovských a náboženských obcí v SR (ÚZ ŽNO) odsúdil výrok poslanca Igora Matoviča “Prirovnanie je hlúpe.” Predseda hnutia OĽaNO-NOVA ním podľa predsedu zväzu Igora Rintela zľahčil holokaust.
Na adresu predsedu NR SR a strany SNS rovnako Igor Matovič použit tieto slová „Danko mi pripadá ako skunk, ktorý príde, zasmradí a zdrhne.”
Igor Matovič umiestnil pred budovu Národnej rady SR, karavan s nápisom “Fico chráni zlodejov” v čase konania sa predsedníctva Rady Európskej únie na Slovensku. Kancelár Národnej rady SR na príkaz predsedu parlamentu Andreja Danka vydal rozhodnutie, že pred budovou NR SR nesmú stáť žiadne automobily.
Igor Matovič 29. 1. 2019 na mítingu v Bratislave vyvolal v dave skandovanie vulgarizmov na adresu úradujúceho predsedu parlamentu Andreja Danka, pričom príhovor ukončil vetou „Andrej Danko pozdravujem, bozaj nás, máme ťa radi”.

Konflikt s Petrom Pčolinským

Počas prerokovávania nového rokovacieho poriadku v Národnej rade SR, ktorý má obmedziť viaceré práva poslancov, sa strhla vášnivá diskusia. Podľa opozičného poslanca Petra Pčolinského (Sme rodina) je Igor Matovič klamár a podvodník. Zároveň vyhlásil, že pol roka si hrýzol do jazyka, aby mohol povedať, čo si myslí. Matovič v sále Pčolinského prejav počúvať nevydržal. Pri odchode mal nadávať Pčolinskému do debilov. "Prečo ideš preč? Čo si povedal? Pod mi to povedať do očí," vyzval Pčolinský Matoviča. Pčolinský sa Matoviča v prejave pýtal, že kto je on, že si uzurpuje byť morálnou autoritou v tomto parlamente. "Si obyčajný klamár a podvodník," zdôraznil. Podľa Pčolinského všetci poslanci budú potrestaní za to, že Igor Matovič sa nevie zmestiť do kože. "Vybral si takú cestu. Ale nech sa potom nečuduje, že si poštval proti sebe všetkých. Dokonca aj poslancov OĽaNO a SaS, ktorí to však nepovedia verejne," uviedol.

Kandidatúra do Europarlamentu

Igor Matovič 26. februára 2019 oznámil, že bude kandidovať vo voľbách do Europarlamentu. Stal sa lídrom kandidačnej listiny, ale v prípade zvolenia si mandát nepreberie. Zároveň oznámil, že pokiaľ nezíska aspoň 50 000 krúžkov, odíde z Národnej rady SR a v ďalších parlamentných voľbách bude kandidovať z posledného miesta. Pred voľbami sa kandidatúry vzdal a vyzval na voľbu Petra Polláka.

Neúčasť v parlamente

V máji 2017 sa Igor Matovič nezúčastnil siedmych rokovacích dní parlamentu. Keďže sa podľa parlamentu poriadne neospravedlnil strhli mu plat a paušálne náhrady za nasledujúci mesiac (jún 2017). Matovič svoju neúčasť oznámil dopredu. Ako svoj dôvod uviedol „Môj bojkot zasadnutí parlamentu je práve takýmto odporom voči diktátorským a šikanóznym praktikám predsedu parlamentu Andreja Danka, ktorý neváhal klesnúť až k čítaniu a cenzurovaniu listov od mojich voličov.“