Slatvina

Polohopis

Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny, na juhozápadných brehoch Braniska.

Susedné obce

Dúbrava, Oľšavka, Spišské Vlachy, Vojkovce

Časti obce

Hrabič, Kamenec, Vyšne lúky, Lány, Dubie, Lazy, Veľká úboč, Malá úboč, Liškové lúky, Farské prílohy, Kolovrat, Panské, Hradisko,

Vodné toky

Slatvinský potok,
Bugľovec

Symboly obce

http://www.crwflags.com/fotw/flags/sk-sn-sl.html

Staré a cudzie názvy obce

prvý známy názov ZEK, 12. stor. de Szek, 14. – 15. stor. ZEEK, SCEEK, ZYK, SZEK, rok 1525 SZLATWIN, rok. 1545 ZLATHWINA, od roku 1773 Slatvina

Starostovia obce

1. Ján Čurilla                             1849,1855,1856          richtár
2. Ján Petrufčin                           1853,1854,1862,1863        -„-
3. Juraj Handlovič                         1860,1861,1864 – 5,1870,1876   -„-
4. Pavol Kovalčík                          1865,1868                    -„-  
5. Ján Cmorej                              1872                      -„-    
6. Juraj Kovalčík                          1877                       -„-
7. Ján Chovanec                            1910                        -„-    
8.Pavol Curilla                            1911                     -„-
9.Matej Vrábel                             1912 – 1913                -„-
                                                                                                                      
10.Ondrej Handlovič                         1914                            -„-                                                                                 
11.Ján Cmorej                               1915 – 1917                 -„- 
12.Ján Chovanec                             1918                        -„-
13.Ondrej Solčani                           1918 – 1923                   -„-
14. Ján Gredecký                            1924 – 1927                  starosta                 
15.Michal Petrofčík                         1928 – 1931                   -„- 
16. Ján Solčani                             1932 – 1936               -„-                                
17.Ján Legát                                1937                    -„-       
18.Ján Solčani                              1938                    -„- 
19. Jozef Chovanec                          1942 – 1944                  komisár
20. Ján Červinka                            1945                    predseda                          
21. František Kovalčík                      1946 – 48                    -„-                              
22. Štefan Rodzík                           1949 – 1953,1957 – 1963     -„-     
23. Pavol Čurilla                           1954 – 1956              -„-    
24. Alfonz Vrabel                           1964 – 70,1973 – 1990       -„-   
25. Ladislav Čurilla st.                    1970 – 1973                -„-     
26. Stanislav Cmorej                        1990 – 1996                 starosta
27. Pavol Legát                             1996 – 1998              -„-
28. Vladislav Vrabel                        1999-doteraz             -„- 123

Pamiatky

Katolícky kostol Nanebevzatia P. Márie
Ranogotický z druhej polovice 13. stor. Loď bola upravovaná roku 1800. Jednoloďová stavba s rovným uzáverom presbytéria, pristavanou sakristiou a predstavanou vežou. Presbytérium je zaklenuté gotickou krížovou klenbou, ktorej rebrá vyrastajú z okrúhlej prípory, odseknutej v polovici steny. Na severnej strane presbytéria je gotické výklenkové pastofórium s pôvodnými mriežkami. Loď mala pôvodne rovný drevený strop, ktorý roku 1800 nahradili pruskou klenbou. Štvorpodlažná veža so štrbinovými oknami, v poslednom podlaží združené okná a pod.dnešnou omietkou je renesančná sgrafitovaná nárožná bosáž. V exteriéry na južnej strane je analyticky prezentovaný ústupkový gotický portál a na východnej stene v priestore malej knižnice nad sakristou mníškové okno. V súčasnosti prebieha v presbytériu plošný odkryv stredovekej maliarskej výzdoby, predbežne radenej do 15.storočia. V spodnej časti sú obrazy apoštolov, v horných častiach severnej, južnej a východnej steny sa nachádza pašiový cyklus. Vo víťaznom oblúk sú polpostavy prorokov a spodobenia dvoch uhorských patrónov Sv.Štefana a Sv. Ladislava. V lodi je v dvoch sondách zachytená Ladislavská legenda.Nad klenbou v lodi v povalovom priestore sa nachádzajú fragmenty provinčne vyznievajúcich neskoro barokových malieb. Hlavný oltár je pseudogotický zo spišskonovoveskej dielne, štyri obrazy na krídlach sú olejomaľby z roku 1905 od maliara Springera. Bočný oltár sv. Mikuláša biskupa, klasicistický zo začiatku 19. stor. kazateľnica je baroková z polovice 18. stor. krstiteľnica kamenná gotická zo 14. stor. Krucifix, polychrómovaná drevorezba z 18. stor. Strieborné cibórium z roku 1704. Zvon z roku 1677. Z pôvodného zariadenia kostola dostali sa dve gotické sochy Madon (z čias okolo roku 1360 a 1480), sv. Mikuláša biskupa (okolo roku 1480) a sv. Jána Krstiteľnica (okolo roku 1500) do zbierok Nemzeti galérie v Budapešti.

Farský úrad

Rímskokatolícky úrad – Slatvina 65, Duchovný správca: Ľubomír Krett