Ľuboš Blaha

Životopis

Základnú školu a gymnázium absolvoval v Bratislave. Študoval politológiu na Univerzite Mateja Bela v Banskej Bystrici. V štúdiu pokračoval na Univerzite Komenského v Bratislave (odbor filozofia). Doktorát obhájil na Ústave politických vied SAV. Náplňou jeho výskumu je marxizmus, liberalizmus a komunitarizmus. Počas doktorandského štúdia pracoval v Komunistickej strane Slovenska ako referent pre styk so zahraničím. V rokoch 2006 až 2010 pôsobil ako poradca predsedu NR SR Pavla Pašku. V júli 2012 spolupracoval na projekte Ľavé spektrum 2012. Jeho otec je novinár a publicista Milan Blaha (známy napríklad z relácie STV "Večer na tému").

Politická kariéra

Od roku 2012 je Blaha poslancom NR SR za SMER-SD a členom poslaneckého klubu SMER-SD, hoci riadnym členom strany nie je. Kandidoval na 38. mieste. Dostal 2 746 platných prednostných hlasov. Je overovateľom zahraničného výboru NR SR a predsedom výboru NR SR pre európske záležitosti. V roku 2018 sa stal vedúcim delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia Rady Európy a v januári 2018 ho plénum PACE zvolilo za podpredsedu parlamentného zhromaždenia.

Politické názory

Ľuboš Blaha sa považuje za vyhraneného ľavičiara. Hlási sa k socializmu, antikapitalizmu, antifašizmu, alterglobalizmu a umiernenému pacifizmu. Otvorene sa pokladá za marxistu, ale odmieta bývalý stalinský režim a hlási sa k modernému západnému marxizmu, k radikálnej demokracii a kultúrno-liberálnym témam. Politicky podporuje klasickú sociálnu demokraciu s jej dôrazom na ekonomické otázky (stará ľavica), avšak sympatizuje aj s latinskoamerickými socialistickými štátmi a hnutiami. Býva častým terčom kritiky za svoj obdiv k ľavicovým osobnostiam ako Karl Marx, Che Guevara alebo Hugo Chávez. 
Je zástancom škandinávskeho sociálneho modelu, predovšetkým vysokého progresívneho zdaňovania a robotníckych fondov (lontagarfondner). Na Slovensku propaguje model družstiev na spôsob španielsko-baskickej družstevnej korporácie Mondragón.
Otvorene sa hlási k mnohým myšlienkam Noama Chomského či Slavoja Žižeka. Blaha odmieta akékoľvek prejavy rasizmu, xenofóbie a fašizmu, považuje ich za kriminálne činy. Nekompromisne odmieta Slovenský štát a Jozefa Tisa.  V poslaneckom klube SMER-SD patrí k najliberálnejším poslancom vo vzťahu k menšinám a ľudskoprávnej agende. Je výrazný kritik globálneho kapitalizmu, liberalizmu a pravicového extrémizmu. V súčasnosti svoj slovník voči liberalizmu a politickým oponentom pritvrdzuje a prikláňa sa viac k autoritarizmu a národno-konzervatívnym hodnotám.   
Počas júna 2018 oficiálne odprezentoval novú knihu Antiglobalista, v ktorej sa vyhraňuje jednak voči alterglobalistickej ľavici, ktorú považuje za naivnú a nerealistickú. Navrhuje návrat ku komunitárnym hodnotám, kolektívnym identitám a triednej solidarite, internacionalizmu.

Zahraničná politika

V zahraničnej politike  čerpá vo svojich názoroch inšpirácie z medzinárodnopolitického realizmu a neomarxizmu. Patrí ku kritikom zahraničnej politiky USA, otvorene kritizoval nielen vojnu v Iraku, ale aj vojnu v Afganistane. Kritizoval aj západné angažovanie sa v Líbyi či Sýrii. Na druhú stranu podporuje vojenské angažovanie Ruskej federácie a Iránu v Sýrii. Kritizuje aj zahraničnú politiku Izraela vo vzťahu k Palestíne. Zasadzuje sa za práva Arménov vo vzťahu k Náhornému Karabachu a kritizuje tureckú zahraničnú politiku.

Rusko -  Ukrajinská vojna

Na Slovensku patrí k obhajcom Ruskej federácie odkedy vypukla Rusko-ukrajinská vojna Ukrajine. Nie je zástancom režimu Vladimíra Putina, ale krízu na Ukrajine vníma ako geopolitický stret Západu a Ruska, pričom odmieta jednostrannú kritiku Ruska a rastúcu rusofóbiu v Európe. Otvorene kritizoval sankcie voči Rusku a Rusko označuje za "priateľský národ, ktorý oslobodil Slovensko od fašizmu v 1945".

Európska únia

Voči Európskej únii je veľmi kritický, no odmieta euroskepticizmus a nacionalizmus. EÚ považuje za neoliberálny a elitársky projekt, avšak pre Slovensko lepšiu alternatívu ako EÚ nevidí. Podporuje boj za spravodlivejšiu a sociálnejšiu Európu, ktorá bude viac ľavicová a demokratická. V minulosti sa zasadzoval za projekt európskeho nepodmieneného základného príjmu. Dlhodobo propaguje sociálnu ekonomiku a družstvá, výrazne sa zasadzuje za sociálnu úniu. V roku 2014 tvrdo kritizoval prebiehajúcu dohodu o voľnom obchode medzi EÚ a USA, známu aj ako TTIP,ktorá je podľa neho synonymom pre „neoliberalizmus a kolonizáciu európskeho sociálneho modelu americkými nadnárodnými korporáciami".Počas európskej migračnej krízy v roku 2015 patril k odporcom povinných kvót. Dôrazne však odmietal islamofóbiu a obhajoval solidaritu Slovenska s EÚ, či už materiálnu, finančnú alebo personálnu.

Kritika a kontroverzie

Ľuboš Blaha ja známy svojim ostrým až nenávistným prejavom v statusoch na sociálnych sietiach, pre ktoré sa vystavuje vlnám kritiky verejnosti, novinárov, politických oponentov a spolustraníkov.
Svojich politických oponentov a liberálnych novinárov tam opakovane nazýva „liberálnymi prascami“. Rozruch vyvolalo aj označenie Jána Palacha za teroristu. Väzňov komunistického režimu zasa Blaha nazval “podvodníkmi, zlodejíčkami a nemorálnymi cynickými a arogantnými milionárskymi prasatami”. Okrem iného Blaha býva kritikmi označovaný za „komunistu“ alebo „ruského agenta“. V júni 2018 bloger Samo Marec podal na Blahu trestné oznámenie pre podozrenie z porušenia § 422d Trestného zákona (zákona NR SR č. 300/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov), t. j. z popierania, spochybňovania, schvaľovania alebo snahy o ospravedlnenie zločinov režimu založeného na komunistickej ideológii. Podnetom bol Blahov status na sociálnej sieti Facebook zverejnený 27. mája 2018, v ktorom zdôrazňoval pozitívneho stránky socialistického režimu v Československu. V máji 2019 na parlamentnom výbore pre európske záležitosti premiér Peter Pellegrini (SMER-SD) kritizoval Ľuboša Blahu pre jeho status na sociálnej sieti, kde označoval Európsku úniu ako "antiľudskú, antisociálnu, plnú nenávisti voči strednej Európe a slovenskej kultúre" a predstaviteľov Európskej únie nazval "bandou lúzrov". Reagoval tak na podporu stránky Zomri Ministerstvom zahraničných vecí. Pellegrini súčasne Blahu nepriamo vyzval, aby zvážil zotrvanie na poste predsedu výboru pre európske záležitosti, nakoľko strana SMER-SD, ktorá ho na tento post nominovala, vždy jasne vyjadrovala podporu pre európsky projekt a členstvo Slovenska v Európskej únii.

Osobný život

Blaha je ženatý a má dve deti. V rokoch 1996 až 2011 pôsobil ako hráč na klávesové nástroje v hudobnej skupine Ethereal Pandemonium. Je fanúšikom futbalového klubu Tottenham Hotspur.