Diaľnica A1 (Nemecko)

Do roku 1945

Už od konca 20. rokov sa v Nemecku začali plánovať vysokokapacitné cesty pre diaľkovú dopravu bez úrovňových križovaní. Plánovanie pokročilo na prelome 20. a 30. rokov a výstavba sa začala za éry národného socializmu po nástupe Adolfa Hitlera k moci. Novonaplánovaným cestám dali názov Reichsautobahnen, teda ríšske diaľnice.
Výstavba súčasnej diaľnice A1 sa začala v polovici 30. rokov. V roku 1936 bol otvorený 71 km dlhý úsek medzi Hamburgom a Brémami, od križovatky Dibbersen po križovatku Oyten. Nasledujúci rok bola diaľnica predĺžená od obce Oyten po tzv. Brémsku križovatku (Bremer Kreuz) a vystavaná bola i nadväzujúca časť súčasnej diaľnice A27. V roku 1939 bol dostavaný krátky úsek južne od Hamburgu. Stavalo sa i v severnej časti diaľnice - v tomto období sa otvorili úseky medzi Hamburgom a Lübeckom.
Koncom 30. rokov bola postavená i jedna z prvých diaľničných križovatiek v Nemecku - išlo o Kamener Kreuz severovýchodne od Dortmundu. Do začiatku druhej svetovej vojny sa postavilo ešte 25 km diaľnice severozápadne od Leverkusenu. Výstavba úseku neďaleko obce Remscheid musela byť kvôli vojnovým udalostiam prerušená až do roku 1951. Vybudovať sa stihol ešte polovičný profil diaľnice v regióne Eifel neďaleko obce Hasborn.

V rokoch 1945 - 1970

Druhá svetová vojna zanechala nemeckú cestnú sieť v zlom technickom stave, preto sa v prvých povojnových rokoch práce obmedzili len na rekonštrukcie. V roku 1951 boli obnovené stavebné práce na úseku Wermelskirchen-Remscheid, ktorý sa začal stavať ešte za Hitlera. Otvorený bol 15. júla 1953. V roku 1956 sa diaľnica predĺžila po mesto Hagen a o rok neskôr bola dokončená križovatka s diaľnicou A44 pri Dortmunde spoločne s úsekom do mesta Kamen.
V 60. rokoch bol vystavaný obchvat Hamburgu, ktorý spojil predvojnové úseky Hamburg-Lübeck a Hamburg-Brémy i ďalšie kratšie chýbajúce úseky pri Brémach a na Porúrí. V roku 1970 tak bol v prevádzke súvislý úsek diaľnice medzi prístavom Lübeck a Kolínom nad Rýnom.

V rokoch 1970 - 2000

Začiatkom 70. rokov sa začala výstavba úsekov severne od mesta Lübeck. Do roku 1980 diaľnica dosiahla mesto Oldenburg. V tom istom roku bolo dokončené aj spojenie Kolína nad Rýnom s obcou Blankenheim, kde sa diaľnica končí i v súčasnosti. Na prelome 70. a 80. rokov sa rozbehla i výstavba južnej časti diaľnice medzi mestami Saarbrücken a Daun.

Po roku 2000

V tomto období sa výstavba sústreďuje najmä na dostavbu chýbajúceho úseku medzi Blankenheimom a Daumom v regióne Eifel. Sprevádzkovaný bol takisto aj úsek na severe medzi Oldenburgom a Heiligenhafenom, avšak do značnej miery len polovičnom profile, preto je to oficiálne zatiaľ len súčasť spolkovej cesty 207.

Rozšírenia

Diaľnica A1 je v prevažnej miere vybudovaná v štyroch jazdných pruhoch. Niekoľko úsekov bolo vzhľadom na vysoké intenzity dopravy rozšírených o jeden jazdný pruh v každom smere.
Prvým rozšíreným úsekom v smere staničenia diaľnice je úsek medzi križovatkami Dreieck Bad Schwartau a Maschener Kreuz, ktorý je však v okolí križovatiek Dreieck Hamburg-Südost a Kreuz Hamburg-Süd krátko zúžený do štyroch jazdných pruhov.
Ďalším takýmto úsekom je obchvat Brém medzi križovatkami Bremer Kreuz a Delmenhorst-Ost. Ďalej nasledujú dva kratšie rozšírené úseky pri mestách Osnabrück a Münster.
Medzi križovatkou Kamener Kreuz a Köln-Lövenich v Porýní-Porúrí sa nachádza najdlhší šesťpruhový úsek na A1. Posledným rozšíreným úsekom je krátky úsek neďaleko mesta Bliesheim.
Okrem toho ešte existuje niekoľko krátkych pasáží, najmä v stúpaniach, ktoré sú vystavané v usporiadaní 2+3, resp. 3+2.