Vigo

Toponymum

Existujú rozličné teórie o pôvode toponyma mesta Vigo. Najrozšírenejšou verziou je, že vzniklo odvodením z latinského slova Vicus, ktoré v preklade znamená dedina alebo statok a poukazuje na rímsku osadu Vicus Spacorum. Iné archeologické bádania naznačujú, že Vigo bolo rímske mesto Burbida Magna, a teda významný obchodný prístav. Táto hypotéza však nemá jednoznačnú podporu historikov. Ďalšie teórie tvrdia, že toponymum Vigo pochádza z vikingského slova Úig, ktoré v preklade znamená zátoka. 

Symboly

Erb
Mestský erb zobrazuje starobylý štít, ktorý zdobil fontánu Neptúna, ktorá sa v minulosti nachádzala na vstupnej bráne do mesta (zvaná Puerta del Sol). Erb zobrazuje hrad so štvorcovým pôdorysom zakončený vežou. Vedľa hradu je umiestnený olivovník. Hrad sa nachádza na ostrove v mori s piatimi vlnami, ktoré odkazujú na prímorský charakter mesta.
Vlajka 
Vlajka mesta Vigo pochádza z 19. storočia a má tvar červených presýpacích hodín, zatiaľ čo zvyšok pozadia je bielej farby. V strede sa nachádza mestský erb. 
Olivovník z Viga
Kedysi sa Vigo nazývalo aj ciudad de la oliva (mesto olív). V súčasnosti sa používa prezývka ciudad olívica (olivové mesto).Táto prezývka vznikla v čase, keď na nádvorí Konkatedrály Svätej Márie z Viga rástol veľký olivovník. Posadili ho mnísi z rádu templárov, ktorí v tom období spravovali farnosť.  
Strom zmizol z tohto miesta počas výstavby súčasného kostola. Keď ho vyrúbali, Manuel Ángel Pereira, vtedajší predstaviteľ mesta, zobral jednu z jeho vetiev a zasadil ju v záhrade svojho domu, ktorý sa nachádzal na mieste súčasnej brány do mesta (zvaná Puerta del Sol). Strom rástol a kvôli neustálemu rozvoju mesta ho premiestnili na promenádu Alfonsa XII, na ktorom rastie dodnes. 
Olivovník je dnes na tomto mieste chránený železným plotom, na ktorý v roku 1932 umiestnili bronzovú tabuľku, ktorá potvrdzuje sľub, ktorý pred ním zložili obyvatelia mesta.

Podnebie

Podľa Köppenovej klasifikácie podnebia sa Vigo nachádza na rozhraní stredomorskej a oceánskej klímy, pričom prevažuje stredomorská klíma. 
Ústie la Ría de Vigo je jedným z najdaždivejších bodov v Galícii, kde podľa AEMET (Štátnej meteorologickej agentúry) spadne ročne až 1 791 mm zrážok. Tým sa Vigo zaraďuje na tretiu priečku v rebríčku miest s najväčším úhrnom zrážok v Európe. Prvé dve miesta obsadilo nórske mesto Bergen, za ktorým nasledovalo Santiago de Compostela v španielskej Galícii. 
Napriek tomu zažíva Vigo najviac slnečných dní v Galícii, čo je porovnateľné s počtom slnečných dní vo Valencii. Vo Vigu taktiež nedochádza k prudkým zmenám teploty najmä vďaka moru. V zime nemrzne a teploty neklesnú pod hranicu 12 °C.

Fauna a flóra

Fauna
V mestskej časti mesta Vigo sa vo veľkom množstve vyskytujú najmä čajky a holuby, zatiaľ čo v parkoch hniezdia drozdy alebo škorce. Kvalitu životného prostredia tak môžeme ľahko odmerať na základe prítomnosti trsteniarika vodného a škorcov, alebo aj divého vtáctva, ktoré si vybralo mestské prostredie za svoj domov. 
Flóra
V historickej časti mesta sa na námestiach, bulvároch a uliciach nachádza skoro 11 000 dekoratívnych stromov. Dané číslo však nezahŕňa verejnú zeleň či lesoparky. 
Fauna a flóra na ostrovoch Cíes
Okrem fauny a flóry vyskytujúcich sa v meste a na jeho perifériách je dôležité vyzdvihnúť aj ekosystém súostrovia Islas Cíes, ktorý sa vyznačuje nemalým prírodným bohatstvom. Na tomto mieste spolunažíva veľké množstvo rôznych druhov suchozemských aj vodných rastlín a živočíchov.
Ostrovy ponúkajú vlastné ekosystémy, ktoré prekypujú rozličnou vegetáciou, sú domovom pre významné morské vtáky. Španielsko a Európska únia v súčasnosti vyhlásili ostrovy Cíes za chránené vtáčie územie. Navyše okrem morského vtáctva nájdeme na súostroví aj iné stavovce, z ktorých sa tu najviac vyskytujú plazy a malé cicavce.