Vostok 2

Údaje o kozmickej lodi

Vostok 2 (podľa katalógu COSPAR 1961-019A) bola jednomiestna kozmická loď dlhá 5 metrov s priemerom 2,3 metra. Jej hmotnosť bola 4 731 kg. Dosiahla obežnej dráhy vo výške 183 – 244 km nad povrchom Zeme.

Priebeh letu

Vostok 2 vyštartoval 6. augusta 1961 o 08:59:57 moskovského času (05:59:57 svetového času) z kozmodrómu Bajkonur v Kazachstane. Kozmická loď s Germanom Titovom na palube mala pôvodne uskutočniť 3 oblety Zeme, ale hlavný konštruktér Sergej Koroľov získal navrch v presadení jednodenného letu. Let bol určený na výskum dlhšieho pobytu ľudského tela v beztiažovom stave.
Na rozdiel od letu Vostok 1 Jurija Gagarina, Titov na konci prvého obletu Zeme, keď Vostok 2 letel nad Afrikou, manuálne zorientoval kozmickú loď. V prípade zlyhania pristávacej automatiky by bol tento manéver nevyhnutný. Na konci prvého obletu, keď kozmická loď letela nad Sovietskym zväzom, si Titov tiež vymenil pozdravy s Nikitom Chruščovom. O chvíľu neskôr, v čase 07:45 UTC, hlásateľ moskovského rozhlasu, Jurij Levitan, prerušil vysielanie Rádia Moskva s oznámením o lete. Keď následne Vostok 2 opäť preletel nad Afrikou, Európou a Áziou, Titov oficiálne pozdravil všetkých ľudí na celom svete. Napriek tomu, že Titov sa stal až štvrtým človekom vo vesmíre (keď sú počítané aj suborbitálne lety amerického programu Mercury), získal aj jedno nepríjemné prvenstvo. Stal sa prvým človekom, ktorý trpel „kozmickou chorobou“. Tento nepríjemný zážitok opisoval po návrate: „Prečo prístrojová doska niekam ubieha a ocitla sa zrazu na strope? Nemôžem si uvedomiť, kde je Zem, v akej som polohe, ale o niekoľko minút všetko zaujíma svoje miesto.“ Počas šiesteho obletu Zeme Titov aj zvracal, keď sa snažil zjesť jedno zo svojich plánovaných jedál. Napriek týmto nepríjemnostiam však dokázal plniť zadané úlohy. Na konci šiesteho obletu opäť vykonal manuálne zorientovanie kozmickej lode. Telemetrické údaje, ktoré jeho biosenzory prenášali na Zem však ukázali, že kozmonaut nie je úplne v poriadku. Šéflekár kozmonautov, profesor Karpov, ubezpečil ostatných, že kozmonautov stav sa zlepší, keď si pospí. Po siedmom oblete sa Vostok 2 dostal z dosahu sledovacích staníc. Pri ďalšom komunikačnom okne, ktoré nastalo počas 12. obletu, neprichádzali od sledovacích staníc na Kamčatke a v Ussurijsku žiadne správy. German Titov ešte počas siedmeho obletu zaspal a stal sa tak prvým človekom, ktorý zaspal vo vesmíre. Spal približne osem hodín a zobudil sa až 37 minút po plánovanom konci svojej spánkovej periódy. Titovov stav sa síce zlepšil, ale naďalej nebol úplne v poriadku. Skúsenosti s letom človeka do vesmíru boli v tom čase veľmi malé, a tak sa špekulovalo i o tom, či nemá kozmonautova nevoľnosť súvislosť s radiáciou a či je vôbec ľudský organizmus schopný prežiť v beztiažovom stave dlhší čas.
Počas 17. obletu Zeme, 7. augusta 1961 o 09:57 moskovského času (06:57 svetového času), začal brzdiaci zážih. Približne desať sekúnd po ukončení zážihu sa mal automaticky oddeliť prístrojový úsek od návratovej kabíny Vostoku. Prístrojový úsek sa od návratovej kabíny síce oddelil, ale nie úplne, pretože zostal spojený s návratovou kabínou sústavou káblov. Medzitým začal Vostok rotovať okolo všetkých troch osí. Až po 10 minútach došlo k úplnému oddeleniu, pravdepodobne prehorením káblov pri vstupe do atmosféry. Rotujúca kabína Vostoku sa pri zostupe nakoniec ustálila. Vo výške 7 kilometrov nad zemou bol Titov automaticky katapultovaný z kabíny. Počas katapultáže nepatrne pohol hlavou a rozbil si nos. Po otvorení padáku a zostupe cez oblačnosť naraz vypadol zo svojho puzdra záložný padák, ktorý sa najprv len hojdal pod kozmonautom, ale vo výške približne 1 kilometer sa začal „nalievať“. Našťastie sa síce záložný padák omotal okolo šnúr hlavného padáku a jeho vrchlík sa naplnil, ale súčasne sa „nevylial“ vrchlík hlavného padáku. Pri zostupe Titov zistil, že vietor ho vedie priamo na železničnú trať, ku ktorej sa práve blíži rýchlik smerujúci do Moskvy. Vlak prešiel tesne pod ním a na tento moment spomínal už s úsmevom: „Neviem, či ma spozoroval strojvodca a pridal na rýchlosti, alebo som mal dostatočnú výšku.“
Celý let bol však takmer bez výhrad úspešný, poznačený záchvatom nevoľnosti kozmonauta, poruchou vyhrievania, ktorá spôsobila pokles teploty v kabíne na 6,1 °C. Titov uskutočnil celkovo 17 obletov Zeme. Pristál 11,5 kilometra južne od obce (dnes mesto) Krasnyj Kut v Saratovskej oblasti Sovietskeho zväzu o 10:18 moskovského času (07:18 svetového času). German Titov bol najmladším kozmonautom sveta, ktorý letel do vesmíru. V čase letu mal 25 rokov.
Návratová kabína Vostoku 2 bola zničená počas vývoja kozmickej lode Voschod.