Hul

Dejiny

Pomocou vykopávok je vedecky zistené, že na území obce Hul bývali ľudia už v dobe kamennej. Chotár bol nepretržite osídlený od neolitu. Najstaršia písomná správa o obci je z roku 1290. Bola objavená v Nitrianskej kapitule, kde sa spomína prostredníctvom istého statkára Salamon de Hull. O pôvode mena obce nie je okrem tejto podobnosti nič iné známe.
V rokoch 1444 – 1531 sa obec rozdelila na Malý a Veľký Hul. Obec neustále patrila niekoľkým šľachtickým rodom. V roku 1657 vyplienená Turkami.V rokoch 1938 – 1945 patril Hul Maďarsku. 
Chotár obce sa rozprestiera na ploche 1 262 ha. Z toho úrodná pôda tvorí 1 150 ha. 
V minulosti mali jednotlivé časti chotára svoje názvy. Tak sa môžeme pri čítaní histórie obce stretnúť s pomenovaniami napr.: Trstiny, Panské lúky, Pod hájom, Za Žitávkou, Kratiny, Vinohrady, Pri mlynčeku, Štrkárňa, Dolinka, Konopnice.
Huláni - bol druh ľahkej jazdy poľského pôvodu, ktorá sa osvedčila v 16. storočí v bojoch proti Turkom a Tatárom. Ako druh jazdeckého vojska sa v priebehu 18. - 19.storočia rozšírila aj do armád viacerých štátov Európy. Do habsburskej armády sa prvé jednotky hulánov dostali po prvom delení Poľska (1772), r.1784 bol vytvorený prvý stály hulánský zbor, od r. 1791 sa postupne zriadilo niekoľko plukov, ktoré jestvovali až do konca 1. svetovej vojny, resp. zániku monarchie. V poľskej armáde huláni bojovali aj za 2. svetovej vojny. Charakteristickou zbraňou hulánov bola dlhá kopija (pika),ďalej to bola šabľa a od r. 1852 pár pištolí. Uniforma hulánov vychádzala z tradičných poľských vzorov.
Najstaršou časťou obce je Dedina. Pôvodne ju tvorili tzv. gazdovské domy, bývali tu gazdovia, ktorí mali celú usadlosť. V strede dediny sa nachádza kostol a základná škola. Pravý uhol s Dedinou tvorí Rad. Je to ulica, na ktorej bol pôvodne iba jeden rad domov. Druhú stranu Radu tvoril orechový sad nazývaný Orecháreň. Po roku 1900 ho dal zemepán postupne vyklčovať a prerozdelil ho na stavebné pozemky. Majer je meno ulice, ktorá pokračuje od kostola na sever. Pôvodne to bol panský majer, ktorý bol však po oslobedení úplne rozobraný a dnes ho obyvateľom pripomína už iba názov. Po roku 1945 bola vystavaná nová ulica s pomenovaním Na Aleji. I tento názov vznikol odvodením z aleji listnatých stromov, ktorá túto ulicu lemuje. Je rovnobežná už so spomínanou ulicou Rad. Na konci Aleji (smerom ku kostolu ) bol vybudovaný menší park – Koleso. Snáď najdlhšou ulicou v obci sú Funduše. V súčasnosti je táto ulica hlavným ťahom spájajúcim Vráble - Šurany . Lúštek je meno ulice tiahnúcej sa od potoka po železnicu. Názov bol pôvodne pomenovaním lesíka, ktorý sa tiahol miestami terajšej ulice a záhrad. Poslednou vybudovanou ulicou v obci je  Nová ulica. 
Obec Hul leží v údolí rieky Žitavy, na rovine. Z rieky Žitava vtekal do obce potok, ktorý mal na rozličných miestach rozličné pomenovania (Štrk, Spruha, Húsov ). Obcou taktiež preteká potok Liska, ktorý pramení pri Loku. V rokoch 1958 – 1959 bola vykonaná regulácia Žitavy a čiastočne sa zmenil aj jej tok. Pred železničnou stanicou bol v minulosti veľký rybník, v ktorom sa ťažila hlina. Z tohto dôvodu aj získal pomenovanie „Hliník“. Ťažba hliny bola v roku 1935 zakázaná. Miestny rybársky spolok v ňom začal chovať ryby. Rybník bol dlhý cca. 300 m a široký cca. 100 m. Postupne vysychal a v súčasnosti nájdeme iba suché koryto.

Zemepisná poloha

Geografické súradnice obce sú: 18 stupňov 15 min. východnej dĺžky a 48 stupňov 6 min. severnej šírky. Obec sa tiahne severojužným smerom je viac ako 2 km dlhá.
Slovenská republika, Nitriansky kraj, okres Nové Zámky
susedné obce : Vlkas, Radava, Dolný Ohaj, Úlany nad Žitavou
Obec Hul leží v údolí rieky Žitavy, na rovine. Z rieky Žitava vtekal do obce potok, ktorý mal na rozličných miestach rôzne pomenovania (Štrk, Spruha, Húsov). Obcou taktiež preteká potok Liska, ktorý pramení pri Loku.