Žibritov

Polohopis

Je situovaná v juhovýchodnej časti Štiavnických vrchov na rozhraní Skalky, Sitnianskeho predhoria a Krupinskej planiny - podcelku Bzovícka pahorkatina.
Spolu s ďalšími piatimi obcami regiónu (Baďan, Beluj, Kráľovce-Krnišov, Počúvadlo a  Prenčov) je súčasťou združenia Mikroregión Južné Sitno. Kataster obce má rozlohu 996 ha.

Dejiny

Prvá zmienka o obci pochádza z roku 1266. V minulosti patrila viacerým majiteľom (hrad Lietava, sitnianske panstvo, Koháriovci, Koburgovci). V rokoch 1442 - 1446 boli v obci nájazdy husitských vojsk. V rokoch 1544 a 1576 bola obec napadnutá a vyplienená Turkami. V roku 1700 bola postavená obecná škola a v roku 1838 evanjelický kostol. V roku 1807 obec vyhorela.
V strede obce dominuje malá bašta (zvonička) postavená v roku 1586, ktorá je pozostatkom bývalého zámočka s kostolom a slúžila ako strážna a obranná veža v období tureckých nájazdov. Do leta 2009 ju zdobil aj zvon z roku 1680 od známeho zvonolejára Balthasara Herolda z Viedne. Obyvatelia sa v minulosti zaoberali predovšetkým výrobou drevného uhlia, ktoré bolo potrebné pre banské huty, neskôr poľnohospodárstvom, ovocinárstvom a okrajovo aj vinohradníctvom. Pôvodnú architektúru obce tvorili kamenné trojpriestorové domy so slamenou strechou.
V erbe obce, ktorý vychádza z historickej pečate, dominuje motív viniča so štyrmi strapcami hrozna ovinutého okolo dreveného kola, čo poukazuje na fakt, že pestovanie viniča v obci má svoju tradíciu. V obci a blízkom okolí sa natáčali niektoré exteriéry prvého slovensko-maďarského koprodukčného filmu Dáždnik svätého Petra (1958) v hlavnej úlohe s Karlom Machatom ako aj filmov Stopy na Sitne (1968) a Cesta ženy (1974).

Prírodné zaujímavosti

Zaujímavosťou je geologický výtvor nazývaný „Štangarígel“ (Krupinské bralce) a Sixova stráň. Za raritu možno považovať posledné obhospodarované vinice s koreňmi viniča starými viac ako 70 rokov, nachádzajúce sa na južnom úbočí vrchu „Veinperg“ (Viničný vrch) nad dolinou potoka Bebrava v nadmorskej výške 460 – 485 m n. m. Ale bývalé, už zaniknuté vinice (v 60. rokoch 20. st.) vystupovali až po kótu 520 m n. m., takže v tom období to boli pravdepodobne najvyššie položené vinice na Slovensku. Obec dnes drží jeden primát – v súčasnosti je to najvyššie položená obec na Slovensku s vlastnými vinicami.
Z vrcholových polôh niektorých nezalesnených kopcov v okolí obce je za priaznivého počasia pekný výhľad do doliny Bebravy – pravostranného prítoku rieky Krupinica, na Krupinskú planinu až k maďarskému pohoriu Börzsöny ako aj do Banskej Štiavnice a na Sitno. Nad obcou je malá vodná nádrž s možnosťou kúpania a rybolovu. Ešte ďalej smerom na Svätý Anton sa nachádza zrekonštruovaná bývalá horáreň „Rázdel“, ktorá je využívaná na rekreačné účely. Asi 1 km od nej rastie 280-ročný dub zimný nazývaný „Vlčí dub“. K tomuto pamätníkovi dávnych čias sa dá dostať po modrej turistickej značke od spomínanej chaty Rázdel. V lokalite „Hlina“ na úpätí Hrubej hory rastú na bývalých pasienkoch statné duby cerové s obvodom kmeňa 4 – 5 metrov. V okolitých dubových a dubovo-bukových lesoch žije srnčia, jelenia, danielia, muflónia a diviačia zver. Potvrdený je aj výskyt líšky, jazveca, mačky divej, rysa a aj medveďa.
Dňa 11. novembra 2011 bol slávnostne otvorený Žibritovský náučný chodník. Štyri informačné tabule, nachádzajúce sa na náučnom chodníku, informujú návštevníkov o geologickej minulosti okolia obce. Chodník začína pri bývalej žibritovskej fare a pokračuje dolinkou potoka Bebrava až na Štangarígel.