Kynceľová

Polohopis

Obec leží v strednej časti podcelku Bystrického podolia na úpätí Nízkych
Tatier v nadmorskej výške od 360 do 450 m n. m. Patrí do klastra Pod 
Panským Dielom, čo je vrch vypínajúci sa nad obcami patriacimi do 
spomenutého klastra. Kynceľová je jednou z nástupných obcí do rekreačnej
oblasti Šachtičky. Obec je poprepájaná s inými obcami cyklotrasami a 
turistickými chodníkmi.

Dejiny

Obec vznikla asi v 13. storočí ako poddanská obec na banskobystrickom 
mestskom teritóriu s názvom Kunzelfalva. Prvá písomná zmienka je z 
novembra roku 1435, v súvislosti so sporom zemanov "Sásovských" a 
"Kynceľovských", ktorý riešil kráľ Žigmund.
Prvá historická zmienka sa datuje od roku 1435 pod názvom Kunczelfalva. 
Postupne sa názov obce menil na 1489 Kunczldorf, Kinczeldorf; 1680 
Kinczelowa; 1808 Kyncelowa; maďarsky Göncölfalva až po dnešný názov 
Kynceľová. Obec vznikla ako poddanská obec v 13. storočí na 
banskobystrickom mestskom teritóriu. V rokoch 1496-1526 patrila 
Thurzovcom, potom mestu Banská Bystrica. V roku 1828 mala 14 domov a 107
obyvateľov. Popri poľnohospodárstve sa v 18.-20.storočí obyvatelia 
zaoberali povozníctvom. Začiatkom 20. storočia boli známi ako tesári a 
murári. V roku 1962 sa poľnohospodári zlúčili so Sásovou, Rúdlovou a 
Zvolenskými Nemcami. Neskôr bola mestskou časťou Banskej Bystrice. 
Dnešná Kynceľová je samostatná obec so svojou samosprávou.
Kynceľová leží neďaleko Banskej Bystrice. Už v 14. storočí storočí patrila Banská Bystrica medzi hlavné strediská 
remesiel. Do mesta sa sťahovali remeselníci, ktorí zabezpečovali potreby
baníkov a ťažiarov. Odrazu sa ukázal problém so zásobovaním takéhoto 
množstva ľudí jedlom. Preto panovník udelil privilégiá Kynceľovej a 
ďalším obciam Pod Panským Dielom s podmienkou, že budú baníkov, 
remeselníkov a všetkých ľudí žijúcich v meste a okolí zásobovať 
potravinami. Vtedy nastal rozvoj poľnohospodárstva a gazdovstva aj v 
Kynceľovej. Tu má korene aj obecný erb. V striebornom štíte  vysoké 
zelené trojvršie preložené zo spodného okraja štítu vyrastajúcimi troma 
veľkými zlatými klasmi na listnatých steblách. Nový erb, kde trojvršie 
symbolizuje miestne vrchy - Malý, Panský a Selecký diel, klasy ilustrujú
zdroj obživy obyvateľov obce. Toto obdobie zanechalo stopy i v 
prezývkach, ako napr. do Gazdov.
V 20. storočí časť obyvateľov Kynceľovej sa vyznačovala murárskou 
zručnosťou. Svedčia o tom i prezývky Palierik, do Palierov (v dnešnej 
terminológii je to stavebný dozor). Podieľali sa na výstavbe Národného 
domu v Banskej Bystrici, budovaní Budapešti, ale svojou zručnosťou sa 
uplatnili i v ďalekej Argentíne v meste Mendoza pod juhoamerickým 
pohorím Andy.
V roku 1828 mala 14 domov a 107 obyvateľov. Popri poľnohospodárstve sa v
18. - 20. storočí zaoberali povozníctvom. V roku 1840 bola založená 
cirkevná evanjelická a.v. Škola, do ktorej chodili žiaci z obcí Nemce, 
Selce, Senica a Majer. Do školy sem chodil aj známy herec a režisér Paľo Bielik (predstaviteľ Jánošíka), ktorý tu mal svoje prvé divadelné 
vystúpenia a v tejto škole hrával ochotnícke divadlo. Dnes sa v budove 
školy nachádza Obecný úrad.

Kultúra

Každoročne sa od roku 2006 v tejto obci neďaleko Banskej Bystrice koná 
Fizolňový deň (miestnym názvoslovím fizolne). Je to súťaž vo varení fazule.  Pribudla k tom aj Súťaž v krájaní cibule. Súťaží sa aj o Putovný Pohár Starostky Obce.
Vo fizolňovici sa vyvarí mäso surové i údené, klobásky, rebierka atď. 
Mäso sa po uvarení vyberie a  konzumuje. Fizolňa znamená fazuľa v miestnom nárečí.