Martin Gregor

Život

Narodil sa v roku 1906 ako Martin Guttman, bol židovského pôvodu. Jeho otec Žigmund Guttman, pôvodom klampiar, ušiel s cirkusom a živil sa ako hudobný klaun. Martin Gregor v roku 1923 absolvoval priemyslovku a do roku 1931 pracoval ako sústružník v trnavskom Coburgu, no po otvorení Hudobno-dramatickej akadémie v Bratislave, sa rozhodol študovať herectvo. Do Slovenského národného divadla sa dostal už v sezóne 1932/1933 ako študent druhého ročníka. Už prvé postavy Martina Gregora odhalili jeho talent pre komediálne úlohy, stvárnil Pištu v Dobrodružstve pri obžinkoch, Osipa v Revízorovi, Jelenfyho v Inkognite, či Raspľujeva v hre Krečinskij sa žení. Svojimi komediantskými výstupmi zabával okolie už v detstve a neskôr začal pôsobiť v niekoľkých ochotníckych súboroch.
V rokoch 1932-1940 bol členom Činohry Slovenského národného divadla. V roku 1940 ho pre jeho židovský pôvod prepustili. Vtedy sa stretol so svojou budúcou manželkou Magdou, ktorú zasa kvôli jej pôvodu prepustili z baletného súboru Slovenského národného divadla. Vzali sa v roku 1942. V neľahkom období pomáhali manželom priatelia, Martin Gregor tajne prekladal pre rozhlas, viackrát bol zatknutý, no vďaka svojej popularite a neústupčivosti manželky vždy prepustený. Po potlačení Slovenského národného povstania v septembri 1944 boli Židia odvezení do koncentračných táborov. Martin Gregor sa postupne dostal až do štyroch koncentračných táborov: (Osvienčim, Rydultow, a Gusen), rovnako ako jeho manželka. Znovu sa stretli po oslobodení v roku 1945.
Po skončení vojny sa manželia znovu vrátili do Bratislavy, aj do Slovenského národného divadla kde sa stal opäť členom (v rokoch 1948-1952 riaditeľom, v rokoch 1967-1970 šéfom činohry), ako aj spoluzakladateľmi Novej scény. K ďalším veľkým činoherným postavám patrili okrem iných úloha Fiodora v Bratoch Karamazovovcoch, Augusta v hre Dvaja, či mešťanostu v Revízorovi. Zahral si tiež vo filme Vlčie diery a Boj sa začne zajtra. Pravidelne vystupoval aj v rozhlase.
V 50. rokoch ho obvinili z oportunizmu, kozmopolitizmu a kariérizmu. Bol zbavený všetkých funkcií a aj s manželkou ho prepustili z divadla. Napokon sa uchytil v rozhlase a do divadla sa vrátil až po dvoch rokoch. Znovu sa mu podarilo zaradiť medzi najobľúbenejších hercov na scéne a okrem komediálnych úloh bol obsadzovaný aj do tragických postáv Aristida v Tanci nad plačom, Jourdaina v hre Meštiak šľachticom, Varazina v Tarelkinovej smrti. Začal pôsobiť ako pedagóg na Vysokej škole múzických umení, predstavil sa na filmovom plátne, diváci ho mohli vidieť vo filmoch Výlet po Dunaji, Statočný zlodej, Transport z raja, Jánošík, Obchod na korze a Dni zrady. Neskôr sa stal šéfom činohry Slovenského národného divadla. 
Ďalšie životné a pracovné problémy prišli s rokom 1968, kedy herec uvažoval aj o emigrácii. Nakoniec sa rozhodol ostať, aj napriek tomu, že bol čoskoro zbavený všetkých funkcií a mal zákaz vycestovať. Ostalo mu však divadlo a divákom sa predviedol v úlohách Vengeroviča v Platonovovi, Apuška v Krásnej neznámej, či ako Kenotaf vo Fatamorgáne. Najúspešnejšou postavou z tohto obdobia bol rola Willieho Clarka v Simonových Zlatých chlapcoch. V trpkej komédii zo života starnúcich kabaretiérov sa predstavil spolu s Ladislavom Chudíkom. Hrali ju viac ako dvestopäťdesiatkrát. V divadle, v rozhlase a v televízii si Martin Gregor zahral v Zenovom vedomí, Americkej tragédii, v Článku na prvú stranu, či Jubelových deťoch. Jeden herecký sen sa však Martinovi Gregorovi nikdy nesplnil, nezahral si Shylocka zo Shakespearovho Kupca benátskeho.
V rokoch 1952-1954 bol režisérom bratislavského rozhlasu a podieľal sa na založení Rozhlasového hereckého súboru. V rokoch 1961-1969 bol predsedom ZSDU. Za 50 rokov vytvoril Martin Gregor 190 postáv na javisku a mnoho ďalších v rozhlase, filme a televízii (napr. Zaprášené histórie - 1971, Americká tragédia - 1976). Úspešne nahovoril  postavu Lietajúceho strýka Fedora v belgickom večerníčku Tip a Tap.