Andrej Kiska

Mladosť a zamestnanecká kariéra

Narodil sa 2. februára 1963 v Poprade, v rodine učiteľov Andreja (* 1934) a Márie (* 1938). Otec učil matematiku a fyziku, matka učila chémiu a biológiu. Má staršieho brata Jaroslava (* 1960). Jeho otec bol členom KSČ a istý čas podpredsedom okresného národného výboru, do ktorého kompetencie spadali záležitosti školstva, kultúry a náboženských otázok. Podľa vzoru svojho otca chcel Andrej Kiska vstúpiť do KSČ, ale odmietli ho prijať. V roku 1986 ukončil inžinierske štúdium v odbore mikroelektronika na Elektrotechnickej fakulte Slovenskej technickej univerzity v Bratislave a po absolvovaní základnej vojenskej služby pracoval ako projektant v spoločnosti Naftoprojekt v Poprade.
V roku 1990 odišiel na jeden a pol roka do Spojených štátov, kde vykonával manuálne práce na čerpacej stanici a v k nej prislúchajúcom obchode so sendvičmi a neskôr na stavbách.
Skoro celý zárobok investoval do akcií americkej brokerskej spoločnosti obchodujúcej na komoditnej burze, ktorá ale po troch týždňoch zbankrotovala. Podľa jeho vyjadrenia, tento pobyt v USA ovplyvnil jeho budúcu kariéru: „Z Ameriky som si priniesol nesmiernu chuť podnikať.“

Podnikateľská kariéra

Andrej Kiska sa na Slovensko vrátil v decembri 1991. 18. februára 1992 spolu so svojim bratom Jaroslavom Kiskom a bratrancom Bystríkom Kiskom založili spoločnosť s ručením obmedzeným TRIANGLE GROUP INTERNATIONAL so sídlom v Kežmarku, ktorá vystupovala ako pobočka rovnomennej americkej spoločnosti v Severnej Karolíne vlastnenej ich priateľom. Spoločnosť prevádzkovala sieť zlatníctiev na Slovensku, spolu s pobočkou v Ostrave v Česku. Po neúspechu so skúšobnou výrobou vlastných zlatých šperkov sa zamerala na ich nákup od slovenských a českých zlatníkov a následný predaj v Spojených štátoch. Na tento účel v Severnej Karolíne 9. mája 1995 založili spoločnosť EUROGOLD CORPORATION, ktorej bol Kiska viceprezidentom a sekretárom (secretary), ale tá sa nedokázala presadiť v americkom konkurenčnom prostredí.
27. septembra 1996 založili ďalšiu spoločnosť s ručením obmedzeným TatraCredit, ktorá ponúkala službu Triangel. Tá spočívala v nakúpení spotrebnej elektroniky priamo od výrobcu, s cieľom obísť veľkoobchodnú a maloobchodnú maržu a v následnom splátkovom predaji spotrebiteľovi. Sortiment sa postupne rozšíril o nábytok, športové potreby, hračky atď. Po troch rokoch úspešného podnikania 4. októbra 1999 zriadili akciovú spoločnosť QUATRO, ktorá ponúkala konkurenčný produkt splátkového predaja priamo v predajniach. Ako sa Kiska vyjadril: „Je to typický americký model, kde vlastníte úspešnú značku a sami jej vytvoríte aj konkurenciu.“ Tieto dve firmy poskytli finančné služby vyše jednému miliónu ľudí.
Sieť spoločností TatraCredit a Quatro sa postupne rozrástla o akciové spoločnosti Q – CREDIT, Q – CAR a Slovenské kreditné karty, čím sa stala najväčším splátkovým predajcom pôsobiacim na Slovensku so základňou cca 400 000 klientov. V decembri 2004 prebehlo zlúčenie týchto piatich spoločností a od pôvodných akcionárov ich kúpila Všeobecná úverová banka, ktorá ich s účinnosťou od 31. decembra 2005 spojila do holdingovej štruktúry spoločnosti Consumer Finance Holding.
Kiska je jediným majiteľom firmy Finančná hitparáda s.r.o, vykonáva činnosť nezávislého finančného sprostredkovateľa.

DPH

Po tom, čo si firma bratov Kiskovcov uplatnila nadmerný odpočet DPH, daňový úrad vykonal štandardnú kontrolu. Zistil že odpočet bol neoprávnený. Z nákladov na Kiskovu prezidentskú kampaň sa pokúsili uplatniť neoprávnenú vratku 146 307,82 eur. Daňový úrad sa nestotožnil s postupmi účtovania v spoločnosti KTAG a s odpočtom DPH nesúhlasil. Na základe toho KTAG okamžite uhradila DPH vo výške 9 227 eur, ako aj penále vo výške 15 543 eur. Po ukončení roku prebehla kontrola na daň z príjmu, kde na základe tých istých faktúr spoločnosť KTAG doplatila daň z príjmu vo výške 27 114 eur a penále 2 711 eur,“ povedal.

Daň z príjmu právnických osôb

Po zistení neoprávneného odpočtu DPH vykonal Daňový úrad aj kontrolu na daň z príjmu. Po kontrole obvinil firmu KTAG, ktorú Andrej Kiska spoluvlastní so svojím bratom, z krátenia dane z príjmu vo výške 27-tisíc eur, pretože minula časť peňazí na prezidentskú kampaň jej spolumajiteľa, ale účtovala ich, ako by ich použila na svoje podnikanie. Celkovo šlo o rozdiel v daňovom základe 136 000 eur. Firma si chybu priznala a daň bezodkladne doplatila. Firma si dala do nákladov napríklad výdavky za tlač letákov, lepenie plagátov, za poradenské a marketingové služby a iné. Andrej Kiska odmietol úmysel a uviedol že konal v dobrej viere, „Je absolútne bežné a aj ja ako podnikateľ som sa s tým stretol, že daňový úrad nesúhlasí s nákladovými položkami, ktoré firma uvádza“.

Daň z príjmu fyzických osôb

V súvislosti s KTAG sa v médiách objavili otázky či Andrej Kiska priznal nepeňažný príjem z propagácie svojej osoby do svojho daňového priznania. V opačnom prípade by krátil daň aj prezident a nielen jeho firma.
Podľa medzinárodnej organizácie Amnesty International mal Kiska namiesto výhovoriek typu „iný právny názor“ prijať morálnu zodpovednosť. Vo svojej reakcii Amnesty International vyjadrila sklamanie: „V prípade dokázaného podvodu na daniach nás však jeho vysvetlenie sklamalo“.
Mediálny tlak na Kisku sa s ďalšími odhalenými dokumentmi vystupňoval po tom, čo médiá dostali detaily nákladov, ktorými si Kiskova firma znižovala daňový základ počas Kiskovej prezidentskej kampane. Kiska nepopiera ich pravdivosť, ale skutočnú príčinu kauzy vidí v úniku informácií, ktoré „neboli a nie sú určené pre verejnosť“. Naznačil „ukrajinskú stopu“. Vo svojom vyhlásení Kiska uviedol, že očakáva od ministra financií Petera Kažimíra, aby mu predstavil konkrétne kroky proti úniku informácií.

Schôdzky s Jaromírom Čižnárom

Kiska uviedol, že spomenul svoje daňové problémy premiérovi Robertovi Ficovi, generálnemu prokurátorovi Jaromírovi Čižnárovi a vtedajšiemu riaditeľovi SIS Jánovi Valkovi len na jednej schôdzke na Bôriku. Čižnár potvrdil, že schôdzka bola v roku 2016 len jedna, ale v roku 2015 boli tiež dve stretnutia, na ktorých Kiska spomenul svoje problémy, pričom Čižnár necítil tlak, len si informáciu vypočul. Médiá nemajú informácie, prečo dve schôdzky s Čižnárom Kiska zatajil.

Pôsobenie v oblasti charity

Kiska a bývalý konateľ a spoluzakladateľ reklamnej agentúry Wiktor Leo Burnett Igor Brossmann založili 1. augusta 2006 neziskovú organizáciu DOBRÝ ANJEL na poskytovanie humanitárnej starostlivosti najmä osobám s onkologickým ochorením, deťom v detských domovoch a osobám v hmotnej núdzi. Na financovanie organizácie venoval Kiska 1 000 000 EUR z vlastných peňazí.
V roku 2011 mu bolo udelené ocenenie Krištáľové krídlo za filantropiu. Kvôli kandidatúre na prezidenta SR sa koncom mája 2013 vzdal funkcie predsedu správnej rady nadácie, ktorú od 1. júna prevzala jeho manželka Martina Kisková.
Kiska sa verejne zaviazal darovať svoj čistý príjem z funkcie prezidenta ľuďom v núdzi. Príjemcov vyberá na základe návrhov neziskových organizácií: Plamienok, Úsmev ako dar, Liga proti rakovine, Dobrý anjel a Organizácia muskulárnych dystrofikov v SR. Takýto postup uplatňuje každý mesiac a finančná pomoc od neho ide priamo.

Konflikt s Kaliňákom

Dlhodobé nezhody s ministrom Robertom Kaliňákom prerástli v januári 2018 podľa analytika Jána Baránka do otvorenej vojny.
Spúšťačom bol prezidentov rozhovor pre maďarský denník, v ktorom sa sťažoval na nedôstojné zaobchádzanie a nízku diskrétnosť polície ohľadom daňových nezrovnalostí. Obvinil Kaliňáka že úmyselne na Kiskove firmy nasadil najlepších vyšetrovateľov z Národnej kriminálnej agentúry (NAKA).
Kaliňák v prítomnosti policajného prezidenta odmietol že by dal príkaz pre NAKA, lebo na to nemá právomoc. Prítomný policajný prezident potvrdil že Kaliňák príkaz nevydal, ale aj že NAKA Kisku preveruje. 
Robert Kaliňák tiež uviedol že má v úmysle poslať prezidentskej kancelárii faktúru za čistenie lietadla, ktoré prišlo z Mexika celé povracané. Podľa Kaliňáka ide o to aby sa prezidentova skupina správala normálne, ale aby „sa nesprávali ako prasce“. Podľa prezidenta Kisku je ľudsky úbohé vysmievať sa ľuďom ktorým prišlo nevoľno.

Kauza Veľký Slavkov

V októbri 2017 vyslovil podpredseda SNS Jaroslav Paška v diskusnej relácii na TA3 hypotézu, že nemenovaný vysoký štátny predstaviteľ, ktorého novinári následne stotožnili s Andrejom Kiskom, sa stal konečným majiteľom pozemkov z kauzy Veľký Slavkov, pre ktorú sa v roku 2007 takmer rozpadla vládna koalícia, zložená zo strán SMER-SD, ĽS-HZDS a SNS a pre ktorú prišiel o kreslo minister pôdohospodárstva Miroslav Jureňa z ĽS-HZDS. Kancelária prezidenta v reakcii na obvinenie uviedla, že pozemky v katastrálnom území obce Veľký Slavkov vo výmere 1,2 ha Kiska riadne kúpil v roku 1999 a nikdy ho ohľadom nich nekontaktoval žiaden vyšetrovateľ.
Podľa opisu vyšetrovania vlastníctva dotknutého pozemku, ktorý dostal denník SME od Krajského riaditeľstva Policajného zboru v Prešove, „pozemok vo Veľkom Slavkove, ktorý kúpil prezident Andrej Kiska v roku 1999, menil majiteľa štandardným spôsobom a nič nenasvedčuje tomu, že bol spáchaný podvod“. Pozemok mala v roku 1999 vydržaním získať bližšie nekonkretizovaná spoločnosť s ručením obmedzeným z Veľkého Slavkova. Andrej Kiska pozemok získal od realitnej kancelárie za cenu pätnásťnásobne vyššiu, než bola jeho znalecká cena.

Prebiehajúce vyšetrovanie a súdna dohra

Poškodená rodina s vyšetrovaním polície nesúhlasí, prenajatý pozemok podľa nich nemôže tretia strana "vydržať". Advokátka poškodenej rodiny Francových avizovala, že podajú žalobu, v ktorej sa budú domáhať, aby im bol pozemok, ktorý toho času vlastnil Kiska, vrátený.
Vyšetrovanie lokálnej polície po medializácii zaujalo aj generálneho prokurátora, ktorý nariadil prešetriť postupy miestnej polície a dozorujúcich prokurátorov. Generálny prokurátor tiež uviedol, že ak nebude považovať výsledky preskúmania za presvedčivé, preverí postup nižších úrovní prokuratúry.
Prvým advokátom ktorý Kisku zastupoval bol Ján Mazák. Ten na súdnom pojednávaní najviac zaujal výrokom, že Franc, ktorému z katastra nik nedoručil list o tom, že prišiel o pozemok, si mal zmenu vlastníka všimnúť na nástenke katastrálneho úradu. Mazákov výrok pripomenul nástenkový tender, v ktorom mal rezort výstavby v minulosti zverejniť veľké verejné obstarávanie len na nástenke ministerstva, kde si to nikto nemal všimnúť.
Súdne rozhodnutie bolo v prospech Franca, Kiska pozemok stratil. Aj keď Kiska tvrdil že konal v dobrej viere, samotný fakt že sa bol na odcudzený pozemok pozrieť ešte pred odcudzením pôvodnému majiteľovi nekomentoval. Na súde tvrdil že tzv. bieleho koňa, sprostredkovateľa cez ktorého sa pozemok dostal ku Kiskovi nepoznal. Na súde sa preukázalo že sprostredkovateľ bol Kiskovým zamestnancom a aj s ďalšími účastníkmi prevodovej schémy uzatváral viacero obchodov ktorých konečným vlastníkom bol Andrej Kiska.
Sudca Miroslav Radačovský vydal rozsudok v neprospech Kisku. Potom čo vyhlásil, že ak by on bol prezidentom republiky, odstúpil by a odišiel do Spojených štátov alebo do Izraela bol vystavený obvineniam zo zaujatosti a rozhodol sa ukončiť sudcovskú kariéru. Bývalý sudca neskôr kandidoval vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2019 na kandidátke extrémistickej strany Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko, ktorá je známa kritikou prezidenta Kisku, a bol za túto stranu zvolený do Európskeho parlamentu.

Kampaň a antikampaň

Týždeň pred prvým kolom volieb súkromná poštová firma Cromwell distribuovala 1,9 milióna červených letáčikov proti Kiskovi s názvom Odhalenie, v ktorom sa tvrdilo, že je „napojený na nebezpečnú scientologickú sektu“ a že zbohatol na „úrokoch a protizákonných podvodoch“. V rovnakom čase objednávala u Cromwell firma GS Servis distribúciu Ficových letákov Pripravený pre Slovensko. Kiska podal trestné oznámenie za ohováranie a krivé obvinenia, doteraz sa nepodarilo dokázať, že by za vydaním letákov proti Kiskovi bol jeho protikandidát, ten však argumenty ako boli v letáčiku využíval napríklad v televíznych dueloch.
Vo februári 2014 Kiska v rozhovore pre Mladú frontu DNES povedal, že si kampaň financuje sám a dovtedy minul okolo 200 tisíc eur. Po voľbách uviedol, že oficiálne výdavky mal vo výške 250 593 eur a výdavky mimo oficiálnej kampane boli vo výške 1 095 482 eur.

Po zvolení do inaugurácie

V apríli 2014 Kiska uviedol, že v prípade odsúdenia Hedvigy Malinovej jej udelí milosť. Kiska napísal list vtedajšiemu prezidentovi Ivanovi Gašparovičovi, v ktorom ho požiadal o stretnutie s cieľom zabezpečiť „plynulý prechod pokračovania Vašej práce v oblastiach štátnych záujmov Slovenskej republiky a jej občanov“. Kiska sa vyjadril, že predsedu Najvyššieho súdu a šiestich ústavných sudcov by mal menovať ten prezident, ktorý s nimi bude spolupracovať.
Koncom mája 2014 Kiska predstavil svojich poradcov a hovorcu. „Môžeme to nazvať sedem statočných, ktorí so mnou do paláca pôjdu. Je to šesť poradcov a jeden hovorca. Hovorcom bude pán Peter Petrus“, povedal Kiska. Za budúcich poradcov boli označení bývalý predseda Ústavného súdu Ján Mazák, bývalý diplomat Martin Bútora a Roman Krpelan, bývalý zástupca šéfredaktora denníka SME, poradca ministra zdravotníctva Ivana Uhliarika a šéf PR agentúry. Poradcami sa stali aj členovia jeho volebného tímu Tomáš Lehotský, Rado Baťo (bol tiež hovorcom a poradcom bývalej premiérky Ivety Radičovej) a Sergej Michalič, ktorý pracoval v SDKÚ.

Pôsobenie vo funkcii prezidenta

Kiska využíval Facebook a iné elektronické médiá už pred voľbami. O pôsobnosti a názoroch prezidenta okrem oficiálnej prezident.sk informuje aj overená osobná Facebook stránka Andrej Kiska a (neoverená) komunitná stránka Andrej Kiska – Náš nový prezident, na ktorej sú najstaršie príspevky z 30. marca 2014 (deň po druhom kole volieb).

Podpora Kosova

Andrej Kiska ako jeden z mála relevantných Slovenských politikov podporuje nezávislosť Kosova od Srbska, podporuje politiku uznania samostatnosti Kosova. Verí že samostatné Kosovo je faktor stabilnosti na Balkáne.

LGBT Agenda

Andrej Kiska je prvým prezidentom ktorý prijal LGBT aktivistov a vyjadril im podporu. Po stretnutí v decembri 2017 vyzval k diskusii o zákonnom schválení partnerstva homosexuálov. Podľa svojich vyjadrení, chce diskusiou napraviť podľa neho negatívny dopad tzv. referenda o rodine, ktoré napriek neúspešnosti zakonzervovalo súčasný stav: „Žiaľ, výsledkom bolo, že sa skončila akákoľvek racionálna snaha zabezpečiť jednotlivcom žijúcim mimo manželstva aspoň minimálny štandard právnej ochrany.“ uviedol Kiska.

2014

Niekoľko dní po svojej inaugurácii Kiska vymenil troch členov súdnej rady, ktorí boli do funkcie menovaní jeho predchodcom Gašparovičom. Ide o Eduarda Báránya, Gabrielu Šimonovú a Máriu Bujňákovú. Bárány rezignoval už predtým. Do súdnej rady boli vymenovaní Ján Klučka, Jozef Vozár a Elena Berthotyová. Kiska voľbu konzultoval so širšou komunitou v justícii a mimovládnymi organizáciami.
Počas volebnej kampane Kiskov protikandidát Fico tvrdil, že Kiska by neprešiel bezpečnostnou previerkou. Fico sa ponúkol previerku po zvolení absolvovať. V júni 2014 Kiska poukázal na zákon o ochrane utajovaných skutočností, pretože podľa neho previerku prezident nepotrebuje: „Ako viete, prezident nemusí mať bezpečnostnú previerku a ani nevidím dôvod, prečo by som to mal robiť.“
V nedeľu 16. novembra 2014 na slovensko-rakúskej hranici prezident Kiska, s prezidentmi Poľska, Maďarska a Nemecka zložil pamätný veniec. Dňa 17. novembra sa Kiska pri príležitosti 25. výročia Nežnej revolúcie zúčastnil na stretnutí prezidentov Česka (Miloš Zeman), Poľska (Bronisław Komorowski), Maďarska (János Áder) a Nemecka (Joachim Gauck) na Pražskom hrade.

Referendum o rodine

Kiska po zvolení za prezidenta vyjadril pochybnosti nad referendovými otázkami, a podal podnet na ústavný súd. Podľa organizátorov nedodržal sľub z pred volieb: „Sme sklamaní, prezident pred voľbami nekomunikoval žiadne dôvody ani svoje oprávnené pochybnosti, naopak, dostali sme od neho prísľub, ktorý sa už bohužiaľ nebude môcť zrealizovať,“ poznamenal Anton Chromík s tým, že otázky boli už vtedy známe.

2015

V septembri 2015 ako prejav základnej ľudskosti a solidarity podporil prijatie stoviek hoci aj tisícov utečencov, čo bolo v rozpore s rétorikou premiéra o ohrození EÚ migrantmi a nerešpektovaní kvót , ale v súlade s politikou nemeckej kancelárky Merkelovej.
V októbri 2015 Kiskovi podľa prieskumu agentúry Focus dôveruje 60,7% opýtaných z toho 15,3% úplne. Dosiahol tak vyššiu dôveru než premiér Fico 46,3% a predseda NR SR Pellegrini 36,1%.

2016

Začiatkom februára otvorením webstránky verejnaobjednavka.sk, ktorú mu vypracovala reklamná agentúra ako fyzickej osobe, vyzýval tri mesiace pred parlamentnými voľbami (5. marca) k účasti na nich a zdôrazňoval témy zdravotníctva a školstva. 9. marca poveril predsedu víťaznej strany Smer zostavením vlády. V júli navštívil Poľsko, kde sa v Krakove v rámci 31. ročníka Svetových dní mládeže stretol s pápežom Františkom. V auguste navštívil Čile, Argentínu a Brazíliu (olympiádu v Riu). V septembri vystúpil na 71. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN. V príhovore sa venoval utečeneckej kríze, teroristickým útokom, téme Ukrajiny a nárastu extrémizmu. V novembri 2016 poslal Kiska poslancom NR SR list v ktorom ich žiada o zrušenie takzvaných Mečiarových amnestií viažucim sa k únosu Michala Kováča ml.

2017

Vo februári 2017 Kiska vetoval zákon, ktorý by umožnil jednokolovú voľbu predsedov VÚC. Kiska pritom povedal „Vyslovujem vážnu pochybnosť o tom, či schválený zákon možno vykladať a aplikovať tak, aby umožňoval a ochraňoval slobodnú súťaž politických síl v našej spoločnosti.“ Poslanci však jeho vetu prehlasovali a novembrové krajské voľby budú jednokolové.
Kiska sa 21. marca 2017 stretol s bývalým príslušníkom SIS a svedkom únosu Michala Kováča mladšieho Oskarom Fegyveresom na jeho vlastnú žiadosť. Deň predtým sa listom obrátil na poslancov SNR aby "nedošlo k systémovým omylom a hoci aj nezamýšľaným chybám, ktoré by mohli zatieniť alebo aj zmariť úsilie zamerané na základný účel navrhovaných zmien – zrušenie amnestií V. Mečiara z roku 1998."
Počas služobnej cesty do New Yorku bol pozvaný na rozhovor k americkému finančníkovi Georgeovi Sorosovi. Stretnutie trvalo asi hodinu. Prezidentská kancelária o stretnutí neinformovala. Kiska sa neskôr vyjadril že sa rozprávali o príbehu Rómov v Spišskom Hrhove.

Konania pred výborom pre nezlučiteľnosť funkcií

Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií 29. marca 2017 začne konanie voči prezidentovi Kiskovi. Dôvodom konania je „účasť prezidenta na poklepaní základného kameňa mrakodrapu vo Varšave." „Vo firme, ktorá ide mrakodrap stavať, pracuje jeho dcéra“ povedal predseda výboru Martin Poliačik (SaS). Podnet podali poslanci Smeru a SNS, pretože „prezident zneužil svoje právomoci, keď letel vládnym špeciálom na návštevu Poľska so svojou dcérou a ďalšími súkromnými osobami“. Hovorca prezidenta Krpelan povedal, že súčasťou delegácie v Poľsku na palube lietadla neboli ani žiadni rodinní príslušníci, ani žiadne súkromné osoby. „Nikto z členov rodiny prezidenta Kisku nebol v čase jeho návštevy v Poľsku.“
Ďalšie konanie začne výbor na základe podania Jozefa Behýla. O pravdepodobnom začatí konania informoval Martin Poliačik zo SaS: „Z toho, čo mám k dispozícii, podnet pôsobí ako kvalifikovaný. S vysokou pravdepodobnosťou sa začne konanie. Požiadame všetky inštitúcie aj pána prezidenta o vyjadrenie.“ 
Podnet sa týka záväzkov voči KTAGu. Behýl podľa agentúry Sita hovorí o dôvodnom podozrení, že počas funkčného obdobia verejného funkcionára Kisku spomínané pohľadávky boli spoločnosťou odpustené alebo inak zanikli, čo možno považovať za prijatie daru alebo inej nenáležitej výhody. „Tieto výdavky sú podľa nášho názoru v priamej súvislosti s výkonom verejnej funkcie, keďže boli vynaložené na jeho prezidentskú kampaň,“ uviedol Behýl s tým, že Kiska záväzok voči firme KTAG neuviedol v majetkovom priznaní, čím porušil zákon.

Sudcovia Ústavného súdu

Po takmer trojročnom spore prezidenta Andreja Kisku s Národnou radou SR o vymenovaní ústavných sudcov 6. decembra 2017 Ústavný súd SR rozhodol, že Kiska musí vymenovať siedmych sudcov zvolených NR SR napriek jeho výhradám o ich odbornosti. Aj keď Kiska rozhodnutie kritizoval, za sudcov 14. decembra vymenoval troch zo zvolených: Mojmíra Mamojku, Miroslava Duriša a Janu Laššákovú.

Vražda Jána Kuciaka

Podľa informácie NY Times, bol prezident z vraždy novinára a jeho priateľky otrasený a vystrašený z toho že sa to stalo na Slovensku. V tejto súvislosti krátko prerušil dovolenku a prijal pozvanie stredoškolákov na pietne zhromaždenie do Bratislavy. Okrem zapálenia sviečky situáciu nekomentoval. Bližšie postoje ku kauze vyjadril až po návrate z lyžovačky. Vysoko ocenil odstúpenie ministra kultúry Maďariča.

2019

Po tom čo 14. februára poslanci NR SR nezvolili kandidátov na ústavných sudcov prezident Kiska oznámil že v ďalšom týždni navštívi Košice a predstaví ďalšie kroky na riešenie situácie. Počas návštevy Košíc skonštatoval že ústavný súd je nefunkčný a vyzval poslancov aby kandidátov zvolili.

Opätovná kandidatúra

V apríli 2017 sa Kiska vyjadril, že nehodlá založiť politickú stranu ani sa pridať k existujúcim či kandidovať do parlamentu. Vylúčil tak možnosť uchádzať sa o kreslo premiéra v parlamentných voľbách v roku 2020. Prezident bol spájaný hlavne s hnutím Progresívne Slovensko.
Povedal, že rozhodnutie, či sa bude znovu uchádzať o prezidentskú funkciu (v prezidentských voľbách v roku 2019) oznámi do konca septembra 2018. V decembri 2017 sa opozičné strany pripravovali na možnosť, že Kiska do úradu nebude kandidovať. Podľa informácií z februára 2018 mal Kiska súkromne hovoriť opozičným lídrom, aby hľadali iného kandidáta.
15. mája 2018 Kiska oznámil, že v nasledujúcich prezidentských voľbách nebude kandidovať do funkcie prezidenta. Naznačil však ďalšie bližšie nešpecifikované pôsobenie v politike s cieľom slušnosti.
Kiska mal viacej informácií podať na jeseň 2018, špekulovalo sa však. že založí politickú stranu, čo naznačuje nasledovný výrok, ktorý vyslovil na tlačovej konferencii: „Chcem ostať v politike aktívny a získať výkonnú moc, dostať sa hlbšie do parlamentnej politiky a mať právo vybrať dobrého ministra.“ V máji 2018 však za spolupracovníkov označil Rada Baťa a Romana Krpelana.

Kritika

Počas pôsobenia v prezidentskom úrade kritika a prešľapy neobchádzajú ani Andreja Kisku. Napriek verejnému prísľubu byť prezidentom všetkých slovenských občanov, naopak Kiska polarizáciu spoločnosti naďalej stupňuje. K najtvrdším odporcom prezidenta patria prevažne členovia a sympatizanti extrémistických skupín pravej či ľavej časti politického spektra. Tým najviac prekáža Kiskova globalistická (nekriticky kozmopolitná) a proamerická (transatlantická) orientácia či minulosť v pôžičkových spoločnostiach. Raritné nie sú ani slovné prestrelky s vládou Roberta Fica. Kontroverzné sú i niektoré jeho vyjadrenia a činy.

Hodnotenie Erdogana

V roku 2015 sa v príhovore počas návštevy tureckého prezidenta Recepa Tayyipa Erdoğana vyjadril o krajine polmesiaca ako o "...ostrove stability a prosperity, ale aj štítom voči hrozbám pre našu bezpečnosť". Pár dní pred príchodom do Bratislavy Erdogan podpísal zákon povoľujúci ostrú streľbu voči protestujúcim.

Rodinné a dovolenkové lety

Ďalšie rozporuplné bolo zistenie využívania vládnej letky na súkromné účely. V rokoch 2014 – 17 Andrej Kiska letel súkromne vládnym špeciálom celkovo 382-krát. Minister vnútra Robert Kaliňák kritizoval najmä rodinné výlety z Popradu do Košíc, kvôli ktorým letelo lietadlo z Bratislavy. Podľa ministerstva vnútra  lety prezidenta Kisku nesúvisiace s výkonom jeho funkcie stáli štátnu kasu takmer milión eur. Na základe tejto skutočnosti politický analytik Ján Baránek označil v denníku Pravda Kiskove filantropické rozdávanie platu za pokrytecké. Podľa vyjadrenia Andreja Kisku mu Úrad pre ochranu ústavných činiteľov oznámil, že prezidentom je 24 hodín a nejestvuje rozdiel medzi súkromnou a služobnou cestou prezidenta.

Priateľstvo s Porošenkom

Kritizovaný býva aj jeho otvorený priateľský vzťah s ukrajinským prezidentom Petrom Porošenkom a opačne výrazne antipatický postoj k Rusku, ktoré v rozhovore v denníku SME označil ako vonkajšieho nepriateľa Slovenska.

Osobný život

Prvou manželkou Kisku bola Mária Kisková (* 1961), známosť z internátov z Mlynskej doliny v Bratislave. Brali sa v roku 1985 ešte pred ukončením štúdia. Rozviedli sa po 18 rokoch manželstva v roku 2001. Majú spolu dve deti: Andreja ml. (* 1986) a Natáliu (* 1990). S druhou manželkou Martinou Kiskovou rod. Živorovou (* 1975), rozvedenou a bezdetnou v čase sobáša v roku 2003,  má deti Veroniku (* 2005), Viktora (* 2009) a Martina (* 7. júl 2017 v Poprade).
Igor Brosmann bol Kiskovi svedkom na svadbe a napriek tomu, ešte pred voľbami verejne tvrdil, že Kiska je "...absolútne nevhodný na túto funkciu".
20. augusta 2015 sa Kiska podrobil operácii v oblasti bedrového kĺbu vo fakultnej nemocnici v Plzni.