Norbert z Xantenu

Život

Pochádzal z urodzenej rodiny v mestečku Xanten (Severné Porýnie-Vestfálsko). Otec, gróf Heribert z Gennepu, bol vrchný hradný kastelán, a matka Hedviga bola príbuzná s lotrinskými kniežatami. Ich prvorodený syn Heribert bol dedič titulu a druhorodeného Norberta usmernili rodičia na cirkevnú dráhu. Vzdelanie získal v kláštorných školách. Čoskoro vynikli jeho prednosti – zbehlosť vo vedách, rečnícky talent a príjemné správanie. Kolínsky biskup ho vysvätil za subdiakona a zdvorilého mladíka si obľúbili na biskupskom aj cisárskom dvore Henricha V. (1106 – 1125).
Legenda hovorí, že v roku 1115 sa počas cesty spolu so svojím sluhom dostal do veľkej víchrice. Norbert popchol koňa do rýchlejšieho cvalu napriek upozorneniam sluhu. Zrazu sa k nemu ozval hlas zhora: "Postoj! Bohatstvo a rozum, ktoré som Ti dal, aby si ma velebil a oslavoval, chceš zničiť pre svoju márnomyseľnú pýchu?" a udrel veľký blesk tesne pred cválajúceho koňa. Vyplašené zviera zhodilo jazdca a ten stratil vedomie. Keď sa po dlhšom čase prebral, pod vlyvom udalosti sa opýtal: "Čo mám teda urobiť, Pane?" Podľa jednej verzie legendy mu hlas odpovedal: "Vyhýbaj sa zlu, konaj dobro, hľadaj pokoj a utiekaj sa k môjmu milosrdenstvu."
Tento zážitok bol bodom obratu v živote Norberta. Požiadal o svoju vysviacku za kňaza, ktorá sa uskutočnila v Kolíne nad Rýnom (Köln am Rhein). Prišiel na ňu v elegantnom, zdobenom šate boháča. Pred očami prítomných ho zamenil za jednoduchý odev z obyčajnej drsnej kože, previazaný kajúcnickým opaskom – na dôkaz toho, že skoncoval s doterajším spôsobom života. V roku 1118 rozdal celý svoj majetok chudobným. Po krajine chodil ako potulný kazateľ a všade sa snažil zmeniť k lepšiemu narušenú morálku kňazstva. Žil v jednoduchej apoštolskej pokore. Kvôli svojej reformátorskej činnosti si získal mnoho nepriateľov. Preto opustil Nemecko a odišiel do Sant Gilles v južnom Francúzsku, kde sa zdržiaval pápež Gelasius II. Od neho dostal Norbert oficiálne povolenie pôsobif ako posol viery. Prílišná námaha spojená s úmornou apoštolskou činnosťou spôsobila, že tažko ochorel a bol nútený prerušiť misijnú činnosf. Sotva sa uzdravil, uchýlil sa s niekolkými žiakmi a najlepším priatefom Hugom z Cambrai-Fosses do flámskej pustatiny v blízkosti Laonu, severozápadne od mesta Reims. Tam jeho slávne meno už poznali a biskup Bartolomej Laonský chcel s pomocou Norberta obnoviť kresťanský život vo svojej diecéze. Požiadal ho, aby v okolí mesta postavil kláštor. Po obhliadke ponuknutých území sa rozhodol pre údolie dnes známe ako Prémontré. Toto miesto videl vo sne, keď sa mu zjavila Panna Mária a ukázala lúku, na ktorej má založit kláštor. Odtiaľ pochádza názov Pratum monstratum – Praemonstratum (z latinčiny pratum – lúka, monstratum – ukázaná; alebo z francúzštiny prémontré – "predukázaná", predurčená). A skutočne tu kláštor aj postavil.
Pre svojich druhov v roku 1121 určil záväznú regulu (pravidlá) svätého Augustína († 430), biskupa z Hippo v severnej Afrike. V roku 1126 prijal Norbert po ceste do Ríma potvrdenie svojho rádu z rúk pápeža Honoria II. Po návrate do Prémontré bol menovaný za magdeburského arcibiskupa. Čoskoro priviedol Norbert poklesnutú diecézu k rozkvetu. V roku 1128 odovzdal vedenie rádu svojmu priateľovi Hugovi, ale až do svojej smrti sa neprestal usilovať o reformu duchovenstva. Už počas života sa mu dostalo veľa pôct. Zomrel dňa 6. júna 1134 v Magdeburgu a bol pochovaný v tamojšom rádovom kostole. V roku 1215 bol blahoslavený a 
za svätého ho vyhlásil v roku 1582 pápež Gregor XIII. Po ovládnutí Magdeburgu protestantmi v roku 1627 dosiahol strahovský opát Kašpar z Ouestenbergu prenesenie pozostatkov sv. Norberta do kláštora na Strahove v Prahe, kde sú uložené dodnes.
Tento svätec je jedným z českých zemských patrónov, patrón premonštrátov a tiež dobrého pôrodu. Jeho slávny výrok znie: "Bol som pri dvore, žil som v kláštore, stál som vo vysokých čestných úradoch cirkvi a všade som sa naučil, že nie je nič lepšie ako odovzdať sa celkom Bohu."
Na zobrazeniach sv. Norbert má biskupský odev, mitru a drží kríž. Medzi jeho ikonografické atribúty patria napr. monštrancia, pavúk, kalich a model kostola.