List vlastníctva

List vlastníctva (skratka LV) je tá časť tzv. „súboru popisných informácií“ katastra nehnuteľností, ktorá obsahuje základné „vybrané údaje o nehnuteľnostiach, údaje o vlastníkoch alebo iných oprávnených osobách a iné údaje“ . Je to teda názov tej časti popisnej dokumentácie o nehnuteľnosti (príp. viacerých nehnuteľnostiach v rámci jedného katastrálneho územia) v katastri nehnuteľností, ktorá obsahuje (primárne) údaje o vlastníckych vzťahoch daných nehnuteľností. Právna úprava sa nachádza v zákone č. 162/1995 Z. z. a vo vyhláške č. 461/2009 Z.z. (resp. staršie vo vyhláške č. 79/1996 Z. z.).
Do roku 1964 sa ako list vlastníctva (iné názvy: strana vlastnícka, list vlastnícky, list vlastníkov) označoval (a v Rakúsku sa dodnes označuje) iba to, čo je dnes časť B súčasného listu vlastníctva - podrobnosti pozri nižšie.

Výpisy a kópie

List vlastníctva pre jeho dôležitosť neslobodno fyzicky poskytnúť nikomu, vždy možno dostať iba výpis z listu vlastníctva alebo jeho kópiu. Okresný úrad teda vyhotoví na požiadanie výpis alebo kópiu listu vlastníctva, a to v listinnej alebo elektronickej podobe, pričom list vlastníctva je verejnou listinou. Kópia originálu a výpis z originálu sú rovnocenné – kópia obsahuje aj predchádzajúce zápisy o nehnuteľnosti, výpis len platný stav bez predchádzajúcich zápisov. Na rozdiel od výpisu či kópie z listu vlastníctva, list vlastníctva ani jeho jednoduchá fotokópia (t.j. nie kópia v zmysle katastrálneho zákona) nie sú verejné listiny, pretože na nich chýba okrúhla pečiatka so štátnym znakom SR, pričom list vlastníctva sa (ako bolo už uvedené vyššie) verejnosti vôbec nevydáva a jeho fotokópia sa stane verejnou listinou len vtedy, ak ju vidimuje notár .
Každý list vlastníctva a výpis z neho sa v zásade vzťahuje na tzv. majetkové teleso – budovu, byt, pozemok alebo inú nehnuteľnosť. Napriek tomu je pravidlom (nie však predpisom), že všetky nehnuteľnosti (pozemky, stavby, byty), ktoré vlastní jedna osoba v jednom katastrálnom území, by mali byť uvedené na jednom výpise z listu vlastníctva. Pre byty sa na požiadanie vystavuje aj len čiastočný výpis z listu vlastníctva vzťahujúci sa len na jednu konkrétnu osobu a byt.

Situácia v minulosti a v blízkom zahraničí

Na Slovensku (rovnako v Česku) sa pojem list vlastníctva v dnešnom (teda širšom) ponímaní používa od roku 1993  , resp. približne v dnešnom (teda širšom) ponímaní už od roku 1964 . Do jari 1964 sa však termín list vlastníctva (historické názvy aj: strana vlastnícka, list vlastnícky, list vlastníkov; po nemecky Eigentumsblatt, po maďarsky tulajdoni lap) vzťahoval len na to, čo sa dnes označuje ako časť B súčasného listu vlastníctva, zatiaľ čo (približný) ekvivalent súčasného listu vlastníctva sa označoval ako pozemkovoknižná vložka (historické názvy: pozemnoknižná vložka, pozemno-knižná vložka, knižná vložka, pozemnoknižná zápisnica, pozemnoknižná vložko-zápisnica; nem. Grundbuchseinlage, maď. telekkönyvi betét); išlo o terminológiu prevzatú z bývalého Rakúsko-Uhorska. 
V Česku je história používania pojmu list vlastníctva (po česky list vlastnictví) prinajmenšom od vzniku Česko-Slovenska (vrátane jednotlivých rokov zmien) rovnaká ako na Slovensku. Súčasný český list vlastníctva má však iné členenie na časti než slovenský a výpis z listu vlastníctva sa v Česku často nazýva aj "výpis z katastra nehnuteľností" (výpis z katastru nemovitostí), zatiaľ čo na Slovensku je výpis z listu vlastníctva len jeden z typov výpisov z katastra nehnuteľností. 
V Rakúsku sa ako list vlastníctva (po nemecky Eigentumsblatt) označuje iba to, čo sa na Slovensku dnes označuje ako časť B listu vlastníctva a súčasnému slovenskému listu vlastníctva (približne) zodpovedá pojem pozemkovoknižná vložka (Grundbuchseinlage). V Rakúsku sa teda dodnes používa historická (t. j. užšia) definícia pojmu list vlastníctva (platná aj na Slovensku do roku 1964).
V Maďarsku od roku 1972 výraz list vlastníctva (po maďarsky tulajdoni lap) používa v rovnakom význame ako dnes na Slovensku. Do roku 1972 sa používal v rovnakom význame ako do roku 1964 na Slovensku (teda sa používala historická, užšia definícia pojmu). 
V Nemecku súčasnému slovenskému listu vlastníctva (približne) zodpovedá pojem Grundbuchblatt (doslova: pozemkovoknižný list),  ojedinele uvádzaný aj ako pozemková kniha v užšom zmysle (Grundbuch im engeren Sinne) .
V Poľsku súčasnému slovenskému listu vlastníctva (približne) zodpovedá pojem księga wieczysta (doslova: večná kniha, pozemková kniha; tento pojem zahŕňa ale aj príslušnú zbierku listín). Výraz pozemková kniha sa teda v ponímaní poľských predpisov vzťahuje len na dokumenty o jednej nehnuteľnosti (porov. aj vyššie odsek o Nemecku). Mimo textov právnych predpisov sa však v poľštine ako księga wieczysta niekedy označuje aj to, čo sa ako (celá) pozemková kniha obyčajne označuje v zahraničí (teda sa vzťahuje na všetky nehnuteľnosti jedného územia).