Egypt

Geografické údaje

Egypt sa rozkladá na dvoch kontinentoch, prevažná časť v severovýchodnej Afrike a Sinajský polostrov v Eurázii. Jeho polohu možno vymedziť 25°–36° stupňom v. g. d. a 22°–32° s. g. š. Zo severu Egypt ohraničuje pobrežie Stredozemného mora, zo západu hraničí s Líbyou, na juhu so Sudánom, z východu ho obmýva Červené more, pričom červenomorský Akabský záliv oddeľuje Sinajský polostrov od Saudskej Arábie a Jordánska. Najkratšiu hranicu má Egypt s Izraelom a Palestínou (hraničí s územím Pásma Gazy.
Prakticky celé územie Egyptu je v Köppenovej klasifikácia podnebia klasifikované ako oblasť s horúcou aridnou klímou (BWh). 96 % plochy štátu zaberajú púšte, poľnohospodárska pôda zaberá 2,6 % prevažne pri toku Nílu a v jeho delte, mestá zaberajú 0,8 % a vodné plochy 0,6 % rozlohy.
Hlavné mesto Káhira (s aglomeráciou až 15 mil. obyvateľov) a druhé najväčšie mesto Alexandria ležia v delte najväčšej egyptskej rieky Níl. Viac než milión obyvateľov majú tiež mestá Gíza a Šubra al-Chajma, obe sa nachádzajúce na káhirskej periférii. Ďalšie významné egyptské mestá s viac než pol miliónom obyvateľov sú prístavy Port Said a Suez, ďalej Mansúra, Al Mahalla al Kubra a Tanta. Strategickou oblasťou krajiny je Suezská šija, kde bol v roku 1869 spustený Suezský prieplav, ktorý sa zaraďuje medzi najvýznamnejšie námorné uzly na svete (tzv. chokepoints), dôležitý vďaka preprave palív a tovaru.

Zahraničná politika

Egypt je významnou regionálnou mocnosťou, nadväzujúc na svoj populačný potenciál, geopolitickú polohu a svoju bohatú históriu faraónov a mamelukov Muhammada Alího. O postavenie vedúcej mocnosti v sunnitskej časti blízkovýchodného sveta súperí najmä so Saudskou Arábiou a Tureckom.
V krajine v roku 1928 vzniklo Moslimské bratstvo, vplyvná politická organizácia, ktorú považuje Saudská Arábia za teroristickú organizáciu a od roku 2013 je zakázaná aj v Egypte. Krajina bola v 19. a v prvej polovici 20. storočia postupne previazaná s Osmanskou ríšou a s Britským impériom. Po zvrhnutí kráľovstva sa prezident Násir zameral na spoluprácu so ZSSR, jeho nástupcovia Sadat a Mubárak sa následne orientovali na USA, pričom pre zbližovanie sa s Izraelom (mierové dohody z Camp David a nadviazanie diplomatických stykov medzi Sadatom a Menachemom Beginom) bol Egypt ostrakizovaný okolitými arabskými štátmi.
Krajina je členom OSN, Africkej únie (bývalá Organizácia africkej jednoty), Ligy arabských štátov a Organizácie arabských štátov vyvážajúcich ropu (OAPEC). V ekonomickej sfére je členom WTO, taktiež je partnerom pre spoluprácu v OBSE.

Ekonomika

Egyptské hospodárstvo bolo počas éry prezidenta Gamala Abdula Násira vysoko príkazovou ekonomikou založenou na stratégii nahrádzania importov. V 50. a 60. rokoch 20. storočia sa rozvíjal ťažký priemysel a podniky sa znárodňovali. Na konci 60. rokov bolo hospodárstvo krajiny postihnuté vojenskými konfliktmi s Izraelom. V polovici 70. rokoch počas vlád prezidentov Anvara Sadata a Husního Mubáraka sa ekonomika začala otvárať, zameriavajúc sa na export textilných výrobkov a turistický ruch. V 90. rokoch Egypt podstúpil sériu reforiem iniciovanú Medzinárodným menovým fondom, ktoré pomohli krajine makroekonomicky vyrovnať sa s veľkým externým dlhom súvisiacim s účasťou Egyptu vo vojne v Perzskom zálive. Od roku 2000 krajina podstúpila štrukturálne reformy (fiškálne, monetárne politiky, zdanenie, privatizácia a nová obchodná legislatíva), ktoré Egypt posunuli ku trhovému hospodárstvu. Reformy zabezpečili ekonomický rast, ktorý bol medzi rokmi 2004-2009 na priemernej úrovni 8 %. Avšak, krajine sa nepodarilo podchytiť vysokú nezamestnanosť súvisiacu s populačným rastom, ktorá sa stala jedným z dôvodov pre nepokoje v krajine počas Arabskej jari.
Egyptské hospodárstvo má výrazne negatívnu obchodnú bilanciu, v roku 2017 doviezla krajina tovary v hodnote 59,78 mld. USD, zatiaľ čo export činil len 23,3 mld. USD. Po Arabskej jari a zvrhnutí Muhammada Mursího zaviedla Sísího vláda ďalšie reformy za pomoci MMF. Krajinu v roku 2016 Sísí označil za "globálnu destináciu investícií" a investori pomohli znižovať štátny dlh. Z reforiem však neproporčne profituje bohatá vrstva Egypťanov a zahraničné korporácie, pričom až 60% obyvateľov žije pod hranicou chudoby alebo ako zraniteľní. V roku 2019 egyptská vláda vynaložila až 38 % celého rozpočtu výlučne na splácanie úrokov z predošlých pôžičiek a dlhov a pri takom trende mu čoskoro hrozí bankrot.

Kultúra

Egyptská kultúra siaha do doby staršej ako šesť tisíc rokov. Staroveký Egypt patril medzi najstaršie civilizácie a po celé tisícročia si svoju kultúru, ktorá ovplyvnila mnohé kultúry v krajinách Európy, Afriky a stredného východu, udržal. Po ére faraónov sa Egypt dostal pod vplyv helenistickej, kresťanskej a islamskej kultúry. V dnešnej dobe je mnoho aspektov staroegyptskej kultúry prepojené s novšími prvkami obsahujúcimi vplyv západnej kultúry, ktorá je už sama o sebe ovplyvnená staroegyptskou kultúrou.
Hlavné mesto Egypta, Káhira, je najväčším mestom Afriky a po celé stáročia bolo centrom vzdelania, kultúry a obchodu. Egypt sa takisto pýši najvyšším počtom laureátov Nobelovej ceny z celej Afriky a arabského sveta. Niektorí egyptskí politici boli alebo sú v čele významných medzinárodných organizácií. Medzi ne napríklad patrí Butrus Butrus-Gálí, bývalý generálny tajomník OSN, či Muhammad el-Baradej, bývalý generálny riaditeľ Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu a držiteľ Nobelovej ceny mieru.
Egypt má rovnako veľký vplyv v arabsky hovoriacich krajinách. Moderná arabská kultúra je silne ovplyvnená egyptskú literatúrou, hudbou a kinematografií.

Umenie a architektúra

Egypťania boli jednou z prvých civilizácií, ktorá začlenila dizajnové prvky do umenia a architektúry. Egyptská civilizácia je známa pre svoje kolosálne pyramídy, chrámy a monumentálne hrobky. Známymi príkladmi sú Džoserova stupňovitá pyramída, ktorá bola navrhnutá starovekým architektom Imhotepom, Veľká sfinga v Gize a chrám v Abú Sumbul. Moderné egyptskej umenie je veľmi rôznorodé. Významnými umelcami boli napríklad architekti Hasan Fathí a Ramses Wissem Wassef, sochár Mahmúd Mochtar či Izák Fanusa, ktorý sa zaoberal koptským umením.
V egyptskom hlavnom meste sa taktiež nachádza Káhirská opera, ktorá je centrom egyptského umenia. Egyptské umenie a filmový priemysel prekvitá od konca 19. storočia. Dnes je v Egypte k dispozícii cez tridsať satelitných kanálov a cez sto natočených filmov ročne. Káhira je už dlho známa ako "Holywood stredného východu". Každoročne hostí Káhirský medzinárodný filmový festival, ktorý je hodnotený ako jeden z jedenástich najlepších filmových festivalov na svete.  Medzi najznámejších egyptských hercov patrí Omar Sharif.

Hudba

Egyptská hudba je tvorená miestnymi, stredomorskými, africkými a západnými prvkami. V staroveku Egypťania používali mnohé hudobné nástroje, najviac však harfu, flautu a miestne nástroje ney a úd. Neskôr sa súčasťou hudobného prejavu stal spev a bicie nástroje. Súčasná egyptská hudba je ovplyvnená ľudovou tvorbou a umelci ako boli napríklad Sajid Darwíš, Umm Kulthum, Mohamed Abdel Wahab či Abd el-Halim Hafez. Od 70. rokov 20. storočia sa neoddeliteľnou súčasťou egyptskej hudobnej scény stáva pop music. Egyptská ľudová hudba sa aj naďalej hráva na svadbách či iných tradičných slávnostiach. Medzi najpopulárnejších spevákov súčasnosti patrí Muhammad Munir a Amr Dijáb.

Šport

Najpopulárnejším športom v Egypte je futbal. Medzi najpopulárnejšie tímy patria kluby Al Ahly, Zamalek, Ismaily, Al-Ittihad Alexandria a Al Masry. Egyptská futbalová reprezentácia patrí medzi najúspešnejšie africké celky. Svoje kvality dokazuje predovšetkým na africkom kontinente, kde už sedemkrát vyhrala Africký pohár národov, pričom v rokoch 1957 a 1959 ho získala dvakrát v rade a v rokoch 2006, 2008 a 2010 dokonca trikrát, čím vytvorila nový svetový rekord. Medzi najúspešnejších egyptských futbalistov sa zaraďuje súčasný hráč tímu Liverpool FC, Mohamed Salah.
Medzi ďalšie populárne športy v Egypte patria squash a tenis. Egyptský squashový tím je známy po celom svete. Najlepším hráčom je Amr Shabana, ktorý medzi rokmi 2003 až 2009 vyhral štyrikrát svetový šampionát v squashi. Medzi africkými basketbalovými tímami je egyptský národný tím historicky najúspešnejší, čo sa týka výkonov na majstrovstvách sveta a Olympijských hrách.
Úspešná je aj hádzanárska reprezentácia, ktorá z 23 afrických šampionátov získala osemnásť medailí, vrátane šiestich zlatých.
V roku 2007 sa Omar Samra stal prvým Egypťan a najmladším Arabom, ktorý vystúpil na najvyššiu horu sveta Mount Everest. Expedícia, ktorá bola vedená južnou cestou, začala 25. marca 2007 a skončila o deväť týždňov neskôr.