Gender (rod)

Gender [vyslov: džender] (iné názvy: rod, psych(olog)ické pohlavie v širšom zmysle, sociálne pohlavie ) sú vlastnosti a správanie človeka spojené s obrazom muža resp. ženy zo spoločenského a kultúrneho hľadiska. Je to teda akási obdoba (resp. opak) pojmu biologické pohlavie v oblasti kultúry, sociológie a psychológie. V niektorých (najmä anglických) textoch pojem gender zahŕňa aj biologické pohlavie (po anglicky nazývané sex). 
Koncept zaviedla do sociológie Ann Oakleyová v roku 1972, kedy vo svojej publikácií "Pohlavie, rod a spoločnosť" vychádzala najmä z výskumu Dr. Johna Moneyho, ktorý sa zaoberal štúdiami intersexuálnych ľudí a ich ponímanie rodu.

Terminologické poznámky

Hoci je používanie domáceho výrazu rod vo význame uvedenom v úvode tohto článku na Slovensku značne rozšírené, nemusí byť všeobecne akceptované - napríklad podľa M. Čermákovej: "Označenie [rod] však nie je celkom adekvátne a navodzuje nepresné súvislosti, preto sa väčšinou pojem gender preberá v pôvodnom tvare." 
Slovo gender v angličtine nemá len význam uvedený v úvode tohto článku, ale môže ísť aj o (pôvodne len politicky korektné, resp. eufemistické) iné označenie biologického pohlavia. Anglickým slovom gender sa teda niekedy jednoducho nahrádza staršie anglické slovo sex, pretože slovo sex v angličtine znamená nielen biologické pohlavie, ale aj sexuálny styk, a pochopiteľne je často potrebné nejako terminologicky odlíšiť sexuálny styk od biologického pohlavia. V niektorých textoch slovo gender zahŕňa tak to, čo je definované v prvej vete úvodu tohto článku, ako aj biologické pohlavie. Ďalší základný (a historicky najstarší) význam anglického slova gender je gramatický rod.

Rozdiel medzi genderom a biologickým pohlavím

Gender či rod (angl. gender) sú sociálne konštruované rozdiely medzi ženami a mužmi (celkový výzor človeka a jeho správanie). Je to súbor vlastností, charakteristík, činností a znakov, ktoré mužom a ženám pripisujeme a s ktorými sa muži a ženy v rôznej miere stotožňujú. Gender sa formuje na základe výchovy, vzdelania, pod vplyvom prostredia, očakávaní, jazyka, vlastných rozhodnutí atď. 
Biologické pohlavie (t.j. pohlavie v užšom zmysle; angl. sex alebo gender) je biologická charakteristika človeka ako muža a ženy identifikovateľná na základe pohlavných orgánov, chromozomálnej a hormonálnej výbavy a druhotných pohlavných znakov.

Opozícia

Kritici, v tomto prípade cirkev, vyčítajú teórii rodu to, že podľa nej nemá biologické pohlavie žiaden vplyv na rod. Odporcovia a odporkyne zakladajú svoju kritiku teórie rodu na viere v biologický determinizmus, čo znamená, že vonkajšie a vnútorné pohlavné identifikátory spolu s chromozomálnou a hormonálnou výbavou predurčujú ženy a mužov k určitým vlasnostiam, ktoré sa spájajú so stereotypnou ženskosťou a mužkosťou.  Odporcovia a odporkyne neveria v to, že rod je konštruovaný spoločnosťou a tak vytvára určité očakávania o tom ako sa má "pravý muž" a "pravá žena" správať, ale veria v to, že pohlavné indikátory mužov predurčujú na to, aby boli silný, dravý, ambiciózny a ženy na to, aby boli citlivé, starostlivé, submisívne.  Tieto vrodené vlastnosti, ktoré odporcovia a odporkyne pokladajú za naturálne a priamo prepojené s pohlavnými indikátormi, vytvárajú ďalšie stereotypy o mužoch a ženách, ako "žena nepatrí do politiky, lebo je citlivá", alebo "muži neplačú, lebo sú silní".

Gender v sociológii

Gender znamená sociálny a kultúrny význam, ktorý si pripisuje pohlavie. Tento pojem označuje súbor záujmov, vlastností, spôsobov konania a pod., ktoré sú v určitej spoločnosti pripisované ženám a mužom a súčasne od nich aj očakávané. Pojem gender bol zavedený preto, aby sa poukázalo na skutočnosť, že tieto charakteristiky, ktoré sú pripisované ženám a mužom, nie sú dané biologickým základom, ale že sú sociálnou konštrukciou. Pojem gender nahradil pred tým používaný pojem psychologické pohlavie. Vplyv na psychologické pohlavie má hlavne biologické pohlavie, aj keď v niektorých špecifických prípadoch nemusí byť totožné. 
Podľa R.W. Connella sa dichotómne delenie na mužské a ženské prejavuje vo všetkých sférach a vnímame ho ako prirodzené. Maskulita a feminita nie sú striktne dané prírodou ale oboje musíme chápať ako tvorené vonkajším prostredím, sociálnymi normami a tlakom autorít. Psychologický výskum ukazuje, že väčšina z nás kombinuje oboje, maskulitné aj feminitné charakteristiky. Gender nemôžeme chápať ako spoločenské rozdiely medzi mužmi a ženami. Gender je skôr štruktúra sociálnych vzťahov a set praktík, ktorý prenáša reproduktívne rozdiely medzi telami do sociálnych procesov. 
G. Šmausová tvrdí, že k genderovým rozdielom v správaní nevedú ľudí prírodné znaky, ale práve špecifická socializácia k mužským a ženským roliam. Práve samotná socializácia zohráva dôležitú úlohu v reprodukovaní genderových očakávaní, charakteristík, praktík a stereotypov. Jedinci sa tieto stereotypy a „správne chovania“ učia už od narodenie, na základe svojho biologického pohlavia. Pričom samotný gender pohlavie nemá. Muži a ženy nemajú odlišné vlastnosti, skôr si vyberajú zo setu vlastností a rôznou mierou tieto vlastnosti i zdieľajú.

Hlavné štruktúry v modernom systéme genderových vzťahov podľa Connella

1.Vzťahy moci - Patriarchálna moc, ktorá nebola len spôsobom priamej kontroly žien jednotlivými mužmi ale bola tiež realizovaná pomocou štátu. 
2. Vzťahy produkcie - „Sexuálne delenie práce“ bolo prvou štruktúrou genderu, ktorá bola identifikovaná spoločenskou vedou. Celá ekonomická sféra(kde je práca platená a ide o profit) je kultúrne definovaná ako mužský svet, kým domáci život(kde je práca robená z lásky a jej produkty sú darom) je definovaný ako ženský svet. Domáca práca a kariérna práca sa uskutočňujú v rozdielnych sociálnych vzťahoch a majú rozdielny kultúrny význam. 
3. Emocionálne vzťahy - Hlavnou sférou emocionálnych vzťahov je sexualita. Západná sexualita je organizovaná podľa genderu - rozdelenie na heterosexuálne a homosexuálne vzťahy je pre nás natoľko dôležité, že rozoznávame heterosexuálnych a homosexuálnych ľudí a niektorí biológovia hľadajú homosexuálny gén aby túto sexualitu vysvetlili. 
4. Symbolické vzťahy - „Mužské“ aj „ženské“ obsahuje v sebe veľa kultúrnych znakov, symbolov a obsahov, ktoré nie sú podmienené biologickým pohlavím. Genderový symbolizmus sa vyskytuje nielen v jazyku a písaní ale i v obliekaní, mejkape, gestikulácií, fotografii, filme, a pod.

Symbolické násilie - P. Bourdieu

V spoločnosti sa súčasne reprodukujú aj genderové nerovnosti. Ako tvrdí P. Bourdieu v svojom diele Nadvláda mužov, sociálne vzťahy nadvlády prechádzajú do tiel a vzniká sociálne diferencované telo buď mužského alebo ženského rodu. Muži sú na strane vonkajšieho, verejného a vysokého, kým ženy na strane vnútorného, nízkeho a krivého. V spoločnosti sa odohráva symbolické násilie, čo znamená, že ovládaný subjekt nemôže inak než vládnuceho uznávať, pretože mechanizmy, ktoré používa na odpor voči tomuto násiliu majú spoločné- ako napríklad genderovaný jazyk. Tým pádom dochádza k princípu tragickej logiky, keď zbrane slabých sú vždy len zbrane slabých.