Človek heidelberský

Človek heidelberský alebo heidelberský človek alebo homo heidelbergensis (lat. Homo heidelbergensis; pri použití v širšom zmysle je čiastočné alebo úplné synonum archaický Homo sapiens) je druh z rodu človek (Homo). V najužšom zmysle (a pôvodne) zahŕňa len nález z Maueru (Mauer 1, vek 609 000 BP), v širších významoch zahŕňa aj podobné nálezy z Európy, Afriky a prípadne aj Ázie (väčšinou sa udáva, že spadajú do obdobia 900/800/600 000 – 200/100 000 BP) – podrobnosti pozri nižšie. 
O náleze z Maueru pozri článok Mauer 1; nasledujúci text sa zaoberá širšími významami pojmu človek heidelberský.

Zahrnuté staršie taxóny (t.j. subjektívne synonymá)

Pozri pod človek (Homo)#Podrobnejšia verzia. Synonymá typového nálezu sú uvedené v článku Mauer 1.

Charakteristika

Typový nález je Mauer 1, preto pozri aj článok Mauer 1 o jeho charakteristike. 
Podľa Thurzo 2010 a 1998 (definíciu Homo heidelbergensis podľa Thurza pozri nižšie) sa lebková kapacita Homo heidelbergensis pohybovala v rozmedzí 930 – 1 300 cm³, pričom pre nedostatok postkraniálnych skeletov niet údajov o výške jeho postavy. K vzťahu medzi (ázijským) Homo erectus a (prinajmenšom) africkým Homo heidelbergensis (ktorý sa predtým podľa Thurza zaraďoval tiež pod Homo erectus) píše: Napriek spoločným znakom (robustnej lebke, mohutnému nadočnicovému valu, ubiehajúcemu čelu, zaočnicovému zúženiu, prognatizmu spodnej časti tváre, veľkej medziočnicovej vzdialenosti, bezbradej sánke, nízkej šupine záhlavnej kosti a mohutne stavanému postkraniálnemu skeletu), africkí predstavitelia erektov mali tenší nadočnicový val, oblejšie steny lebky, trochu strmšie čelo, chýbal im mediosagitálny kýl na vrchu lebku a záhlavie (pri pohľade zboku) nemali tak uhlovito zalomené ako ich ázijskí vrstovníci.
Podľa Soukup 2005 má Homo heidelbergensis (definíciu Homo heidelbergensis podľa Soukupa pozri nižšie) aj erektoidné aj sapientné znaky. V porovnaní s Homo erectus má gracilnejšiu tvárovú kostru, oblejšiu tylovú oblasť lebky, väčšiu lebečnú dutinu (1 100 – 1 300 cm³) a menšie zuby. Charakteristické znaky Homo heidelbergensis sú robustné telo, silné kosti a svaly, masívne lebkové kosti, úzka lebečná dutina, silné nadočnicové oblúky, veľká tvár s relatívne strmou profilovou líniou, dolná tretia stolička je väčšia než prvá a druhá a čeľusť je masívna s náznakom bradového výbežku. Homo heidelbergensis žil v zmiešaných lesoch, kombinovaných s trávnatými porastmi typickými pre druhý interglaciál. Živil sa rastlinami, ale aj lovil. Okolo 300 000 BP zrejme došlo k poklesu hrtana, ktorý umožnil artikulovanú reč, predtým asi vykonával mimetickú komunikáciu. V období Homa heidelbergensisa narastal význam učenia. Materiálne technológia Homa heidelbergensisa bol acheuléen (jeho posledná fáza), staval lovecké prístrešky, vyrábal kožené odev a pokrývky, používal oheň. Pred 300 000 rokmi sa objavila levalloiská industria.

Mounier (2011, 2009)

Štúdia 2011 zdôrazňuje správnosť akceptovania druhu Homo heidelbergensis (nálezy z Európy, Ázie aj Afriky). Homo cepranensis zaraďuje pod Homo heidelbergensis. Príklady nálezov Homo heidelbergensis: Petralona, Ceprano, Kabwe 1, Steinheim, Sima de los Huesos, Ťin-niou-šan (Jinnuishan), Ta-li (Dali).
Text 2009b Mounier do Homo heidelbergensis zaraďuje európske a africké nálezy stredného pleistocénu (790 000 BP až 300/250 000 BP), možno aj v Ázii (Dali, Jinnuishan).
Text 2009a zdôrazňuje správnosť akceptovania druhu Homo heidelbergensis a poskytuje veľmi detailný opis typového nálezu (tzv. mauerská čeľusť) a definíciu druhu Homo heidelbergensis. Nálezy, ktoré rozhodne patria do druhu Homo heidelbergensis sú Arago, Montmaurin, Sima de los Huesos a Tiganníf (Tighennif).

Larousse (prístup sept. 2011)

Tu to vyzerá tak, že Homo heidelbergensis zahŕňa len africké (!) nálezy.

Rightmire (2009)

Rightmire 2009 zaraďuje medzi (len) africké Homo heidelbergensis (alternatívne nazývané Homo rhodesiensis) nálezy z obdobia 700 000 – 195 000 BP, konkrétne najmä nálezy Bodo (600 000 BP), Elandsfontein (1 mil.-600 000), Broken Hill, Ndutu, možno Eyasi, Zuttíja (Zuttiyeh; 350 000 – 300 000 BP) a Omo 2 (195 000 BP).

Tattersall (2009, 2008)

2009:Homo heidelbergensis sa začal 600 000 BP v Afrike a 500 000 BP v Európe a Ázii
2008: Gran Dolina a Tarnifin (Ternifine) tvoria zvláštny druh Homo mauritanicus alebo Homo antecessor.

Wood a Lonergan (2008)

Do Homo heidelbergensis patrí Európa, Blízky východ, Čína, Afrika aj India. Časové vymedzenie je 600 – 100 000 BP.

Schrenk (2008)

Homo heidelbergensis je alternatívne označenie nálezov neskorého Homa erecta z obdobia 800 000 – 400 000 BP. Sú to nálezy Gran Dolina, Mauer, Bilzingsleben, Arago, Boxgrove, Ceprano. Africké a ázijské nálezy sú pod Homo erectus a Homo sapiens, mladšie európske nálezy sú pod Homo sapiens.

Bermúdez et al. (2007)

Podľa tohto článku nálezy Tigenníf, spolu so rovnako starými nálezmi Thomas Quarry a Awlád Hamída (Oulad Hamida) 1, a možno aj neskoršie severoamerické nálezy (Sídí Abdurrahmán, Salá (Salé) a Rabat (Kebitat = arab. asi Kabiba)) patria pod Homo ergaster ako poddruh Homo ergaster mauritanicus. 

Článok obmedzuje druh Homo heidelbergensis na európske druhy. Pre africké nálezy zaradenie (ani pôvodné pre severoafrické) nešpecifikuje, ale podľa Bermúdez et al. 1997 (pozri nižšie) možno usúdiť, že (zvyšné) africké  nálezy patria pod Homo rhodesiensis.

Pietrusewsky (?2008)

Pietrusewsky, zdá sa, obmedzuje Homo heidelbergensis na európske nálezy.

Campbell et al. (2006)

Časovo vymedzuje Homo heidelbergensis rokmi 800 – 100 000 BP

Soukup (2005)

Homo heidelbergensis (=archaický Homo sapiens) zahŕňa nálezy z obdobia 700 – 200 000 BP z Afriky, Európy, Ázie. Konkrétne nálezy: Mauer, Arago, Steinheim, Swanscombe, Atapuerca 4 a 5 (Sima de los Huesos), Petralona, Vértesszöllös, Bilzingsleben, Ťin-niou-šan (Jinnuushan), Ta-li (Dali), Che-sien (Hexian), Ma-pa (Maba), Ngandong, Narmada, Bodo, Kabwe, Ileret, Koro Toro.

McKee (2005)

Táto kniha uvádza Homo heidelbergensis len ako sekundárnu možnosť klasifikácie. Ako príklady nálezov zaraditeľných pod Homo heidelbergensis uvádza Mauer, Boxgrove, Kabwe (Broken Hill), Bodo, Ta-li (Dali).

Grupe (2005)

Grupe do Homo heidelbergensis zaraďuje strednopleistocénne nálezy z Európy (od ?500 000) a Afriky (od ?600 000).

Lewin a Foley (2004)

Homo heidelbergensis v užšom zmysle nezahŕňa Homo helmei a/alebo Homo antecessor a/alebo Homo soloensis a/alebo Homo mapaensis.

Cameron a Groves (2004)

Homo heidelbergensis sú nálezy z Afriky, Európy a Ázie, ako napr. Bodo, Kabwe, Saldanha, Ndutu, Tiganníf (Tighennif), Cave of Hearths, Kapthurin, Rabat, Casablanca, Mauer, Boxgrove, Arago, Petralona, Bilzingsleben, Vértesszölös, Jün-sien (Yunxian), Ta-li (Dali), Ťin-niou-šan (Jinniushan); nálezy Florisbad a Guomde sú už prechod k Homo sapiens. Nálezy Steinheim, Sima de los Huesos, Swanscombe, Narmada a Maba sú zaradené pod neandertálcami ako tzv. steinheimská skupina (kvázi „Homo steinheimensis“). Nález z Gran Doliny je Homo antecessor.

Groves (2004)

Tento autor do Homo heidelbergensis zaraďuje nálezy: Salá (Salé), Saldanha, Kabwe, Ndutu, Bodo 1, Eyasi, Tiganníf/Tarnifin (Tighenif/Ternifine), Zuttíja (Zuttiyeh), Mauer, Petralona, Steinheim, Swanscombe, Vértesszőlős 2, Bilzingsleben, Fontéchevade 2, Arago, Reilingen, Ceprano, Atapuerca SH 5, 4, 6 (ale inde má Sima de los Huesos ako neandertálca), Ta-li (Dali), Ťin-niou-šan (Jinniushan), Čchan-jang (Changyang), Ting-cchun (Dingcun), Čchao-sien (Chaoxian), Ma-pa (Maba), Xujiayao (Sü-ťia-jao), Hathnora [t.j. Narmada]

Mikko's Phylogeny Archive (posledný zdroj k časti Homo je z roku 2002)

V tomto systéme sú popri Homo heidelbergensis, teda ako od Homo heidelbergensis oddelené, klasifikované druhy/poddruhy Homo erectus mauretanicus, Homo rhodesiensis, Homo sapiens soloensis, Homo antecessor a Homo cepranensis.

Stringer (2002)

Homo heidelbergensis sú predovšetkým nálezy z Afriky a Európy (Arago, Petralona, Mauer, Bodo, Broken Hill, Salá (Salé)). Nálezy Narmada, Dali, Jinnuisha a Maba možno prípadne zaradiť tiež pod Homo heidelbergensis. Nálezy Gran Dolina a Ceprano sú prechod medzi Homo erectus a Homo heidelbergensis.

Heslip (2001)

Táto stránka síce hore uvádza Homo heidelbergensis zahŕňa obdobie 400 – 100 000 BP a len Európu, ale dole uvádza aj nálezy z Afriky a staré aj 600 000 BP. Ako konkrétne nálezy uvádza: Adipina, Arago, Bodo, Boxgrove, Kabwe/Broken Hill (uvedené aj pod Homo sapiens), Mauer, Petralona.

Hublin (2001)

Tento zdroj má namiesto Homo heidelbergensis Homo mauritanicus (Afrika a Európa) a 
Homo rhodesiensis (Afrika).

Zeitoun (2000)

Do Homo heidelbergensis patria nálezy: Ndutu, Sambugmachan, Laetoli, OH 9 (!), Broken Hill, Omo Kibish 2, Ngandong 7 a 12, Sangiran 4 a Ngwi.

Delson (2000)

Homo heidelbergenis je alternatívny názov archaického Homo sapiens, a to najmä pre Afriku a Afriku, ale prípadne aj pre Áziu. Nálezy: Petralona, Arago, Ndutu, Kabwe, Bodo, Saldanha, Dali. V článku „Archaic Homo sapiens“ sa píše, že by bolo asi vhodné nahradiť archaického Homo sapiens samostatným druhom, ktorý sa volá najlepšie buď Homo heidelbergensis alebo Homo rhodesiensis, a neskoré nálezy priradiť do Homo neanderthalensis (napr. Swanscombe) a Homo sapiens (napr. Džabal Irhúd (Jebel Irhoud))

Klein (1999)

Homo heidelbergensis je alternatívne zaradenie najmä pre niektoré nálezy neandertálcov a niektoré nálezy Homo sapiens medzi 600 000 a 400 000 pred Kr. (teda pre niektorých starších raných neandertálcov a (všetkých?) raných Homo sapiens), pre západoázijské nálezy z rovnakého obdobia (najmä Narmada) a prípadne aj niektoré čínske nálezy (čiastočne aj oveľa mladšie ako 400 000 BP). Konkrétne ide o nálezy: (i) Európa a Afrika: len nálezy Mauer, Petralona, Arago, Bodo, Ndutu, Broken Hill, Elandsfontein, (ii) Narmada, a prípadne aj (iii) Čína: (len? nálezy) Ťin-niou-šan (Jinnuishan; Yinkou - Jin-kchou), Sü-ťia-jao (Xujiayao), Ta-li (Dali) a Ma-pa (Maba).

Rightmire (1998)

Rightmire 1998  uvádza, že Homo heidelbergensis zahŕňa africké a európske nálezy z obdobia od cca 700 000 BP do (?) 200 000 BP, prípadne aj nálezy vých. Ázie. Konkrétne menuje nálezy Bodo, Broken Hill, Elandsfontein, Ndutu, možno Eyasi, Petralona, Arago, Bilzingsleben, Vértészöllös, Swanscombe, Mauer, Boxgrove. Možno pod Homo heidelbergensis patrí aj Homo antecessor.
Autor dodáva, že niektorí autori obmedzujú Homo heidelbergensis na európske nálezy a niektorí zas zaraďujú nálezy z európskeho Homo heidelbergensis pod Homo neanderthalensis.

Foley a Lahr (1997)

Do Homo heidelbergensis patria nálezy z Afriky a Európy; v Afrike od 600 000 BP, v Európe od 500 000 BP. Konrétne: nálezy Bodo, Ndutu, Elandsfontein, Kabwe, Arago, Bilzingsleben, Boxgrove, Ceprano, Mauer, Petralona, Verteszöllös, Steinheim, Swanscombe. Alternatívne možno pod Homo heidelbergensis zaradiť aj Homo helmei (t. j. nálezy Ehringsdorf, Pontnewydd, Florisbad, Džabal Irhúd (Jebel Irhoud), Eliye Springs, Laetoli 18, Omo 2, Singa).

Kronika ľudstva (1992/1988)

Poddruh Homo erectus heidelbergensis zahŕňa len staršie európske nálezy, poddruh Homo erectus palaeohungaricus mladšie európske nálezy, poddruh Homo erectus mauritanicus mladšie africké nálezy, poddruh Homo sapiens steinheimensis nálezy medzi mindelom a rissom v strednej a severnej Európe, okrem toho existuje poddruh ngandonský človek a rodézsky človek.