Jozef Bátora

Štúdiá, vzdelanie

Jozef Bátora študoval odbor archeológia na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, ktorú absolvoval roku 1973. Titul doktora filozofie (PhDr.) obhájil na FiF UK rigoróznou skúškou roku 1976. Vedeckú hodnosť kandidáta vied (CSc.) obhájil dizertačnou prácou v Archeologickom ústave Slovenskej akadémie vied v Nitre roku 1982. Na docenta (doc.) sa habilitoval na Masarykovej univerzite v Brne roku 2000. Titul doktor vied (DrSc.) obhájil doktorskou dizertáciou v Archeologickom ústave SAV v Nitre roku 2001. Profesorské konanie absolvoval a titul profesora (prof.) získal roku 2003 na Masarykovej univerzite v Brne.

Odborná špecializácia, zameranie

Medzi hlavné témy, ktorým sa v archeológii venuje, patria okrem výskumu obdobia eneolitu a bronzovej doby otázky kultúrnych kontaktov s bližšími i vzdialenejšími oblasťami; problematika sídliskovej štruktúry a sociálnej stratifikácie; metalurgia farebných kovov; opevnené sídliská, pohrebiská a pohrebný rítus.

Vedecké a pedagogické pôsobenie

Jozef Bátora je vedúcim vedeckým pracovníkom Archeologického ústavu SAV v Nitre a vysokoškolským pedagógom na Katedre archeológie FiF UK v Bratislave. Ako vysokoškolský pedagóg prednášal resp. prednáša na viacerých domácich (FiF v Bratislave, 1977 – 2002 a od roku 2007) i zahraničných univerzitách (Univerzita Viedeň, 1999 a 2004, a Masarykova univerzita v Brne, 2001 – 2006).

Zahraničné štipendiá a študijné pobyty

Ako štipendista Nadácie Alexandra von Humboldta pôsobil v Nemecku v Berlíne v Institut für Prähistorische Archäologie na Freie Universität (1990 – 1992, 1997,  1999, 2002) a vo Franfurkte nad Mohanom v Römisch-Germanische Kommission des Deutschen Archäologischen Instituts Frankfurt am Main (1999, 2001, 2006), na študijnom pobyte v Poľsku v Poznani v Instytut Prahistorii Uniwersytet im. Adama Mickiewicza Poznań (1999), ako aj v Rakúsku vo Viedni v Institut für Ur- und Frühgeschichte Universität Wien (2000) a v Nemecku v Mníchove v Institut für Ur- und Frühgeschichte und Provinzialrömischen Archäologie der Ludwigs-Maximilians-Universität München (2002).

Terénne archeologické výskumy

Popri teoretickej vedeckej práci sa J. Bátora dlhodobo venuje terénnemu archeologickému výskumu na Slovensku, ktorý realizoval v obciach a mestách: Komjatice (1974), Nevidzany (1975), Hoste (1976), Mužla-Čenkov  (1980), Mochovce (1980 – 1982), Jelšovce (1982 – 1987), Mýtna Nová Ves (dnes miestna časť obce) (1982 – 1989 a 2003), Rybník (od 2004), Santovka (od 2006) či  Vráble (od 2008)).

Medzinárodné archeologické expedície

Zúčastnil sa aj viacerých medzinárodných archeologických expedícií v zahraničí (výskum jaskyne Lazaret v Nice vo Francúzsku roku 1993, nemecko-grécka archeologická expedícia v Agios Mamas v Grécku roku 1994).

Odborné inštitúcie a redakčné rady časopisov

Jozef Bátora je člen korešpondent Nemeckého archeologického ústavu v Berlíne, člen redakčnej rady časopisov Musaica (FiF UK v Bratislave) a Geochronometria (Gliwice, Poľsko).

Ďalšie odborné práce a citácie

Viac ako 200 odborných článkov a štúdií v domácich a zahraničných časopisoch, kapitol v monografiách, pôvodných vedeckých publikácií vo vedeckých časopisoch, vedeckých správ, slovníkových a encyklopedických hesiel, popularizačných publikácií a článkov, publikovaných recenzií, anotácií, nekrológov, spomienkových statí atď.

Má vyše 900 registrovaných citácií.