Subsidencia

Subsidencia je v geológii poklesávanie väčšej časti zemského povrchu, ktoré má za následok zvýšenú akumuláciu sedimentov. Môže byť spôsobená rôznymi procesmi, ale obvykle znamená vytvorenie prehĺbených oblastí, v ktorých sa hromadia sedimenty. Jej výsledkom môže byť vznik sedimentačných panví alebo transgresie morí.
V inžinierskej geológii môže byť chápaná aj ako geohazard, ohrozujúci stavby a ľudí.

Rozpúšťanie minerálov

K subsidencii často dochádza v dôsledku rozpúšťania minerálov, ktoré sú ľahko rozpustné vo vode. K tomu dochádza napr. v krasových oblastiach pre ľahkú rozpustnosť kalcitu, ktorý tvorí prevažnú časť vápencov. V dôsledku odnosu minerálov vodou dochádza k vzniku voľných priestorov, ktoré sa môžu prepadávať alebo vytvárať priestor pre usadzovanie nových sedimentov. Príkladom takýchto voľných priestorov sú v krasových oblastiach jaskyne. Medzi ďalšie minerály a horniny, ktoré sú náchylné na rozpúšťanie vodu prenikajúcou z povrchu sú aj evapority (halit, sadrovec), spraš a iné.

Kompakcia

Sedimenty pri svojom vzniku nevypĺňajú priestor dokonale, v ich štruktúre sa nachádza voľné miesto, ktoré vytvára póry. Póry sú nezriedka vyplnené vodou, ktorej únik zo sedimentu môže spôsobiť výrazné zmeny objemu hornín. Porozita novo vzniknutých sedimentov často dosahuje hodnotu až 80 %. Veľmi výrazne sú týmto javom postihnuté hlavne ílovité horniny. Ílové minerály patria medzi fylosilikáty, teda rad minerálov, ktoré majú tendenciu sa usporiadavať do vrstiev. Pri kompakcii dochádza k zmene orientácie zŕn a zníženiu pórovitosti, čo spôsobí zmenšenie jej objemu, z ílovcov sa tak môžu stať ílovité bridlice. Tieto deje spôsobujú pokles povrchu sedimentačnej panvy, ktorý môže byť v niektorých prípadoch iba v dôsledku kompakcie pomerne značný, napríklad v oblasti delty rieky Mississippi.

Tektonická subsidencia

Príčinou absolútnej subsidencie rozsiahlych území na zemskom povrchu môže byť extenzia litosféry, spojená so vznikom poklesových zlomov. Tieto zlomy môžu vznikať gravitačným skĺzavaním, ohýbaním (vyklenutím) kôry, pri ktorom dochádza na vonkajšej strane namáhaného oblúku k rozťahovaniu a poklesávaniu. Poklesové zlomy môžu byť vyvolané aj natavením, kolapsom alebo únikom duktilného materiálu podložia. Pri vzniku násunov alebo prešmykov môže byť zaznamenaná tzv. relatívna subsidencia, kedy nedôjde k skutočnému poklesu oblasti, ale iba výzdvihu okolitých oblastí, ktorý sa môže prejaviť v horninovom zázname podobným spôsobom. (Rovnako dochádza k relatívnemu poklesu pri výzdvihu.)

Poklesávanie poddolovaných oblastí

Pri podzemnej banskej činnosti zostáva po vyťažení pod povrchom množstvo prázdnych priestorov. V dôsledku narušenia pôvodnej výstuže týchto podzemných stavieb postupne dochádza k ich prepadávaniu, ktoré sa môže prejavovať aj na povrchu. Zvislé pohyby pri prepadnutí stropov podzemných banských priestorov obvykle nepôsobia väčšie škody alebo ohrozenie rozsiahlych oblastí. Výnimkou sú hlavne rozsiahle staré banské oblasti, ktorých údržba je komplikovaná, na Slovensku napr. Banská Štiavnica, kde prepadávanie môže ohroziť i centrum mesta. Niektoré podzemné bane často nemôžu byť jednoducho zasypané pretože odvodňujú iné podzemné priestory.

Poklesávanie po vyťažení podzemnej vody alebo uhľovodíkov

Voda, ale aj zemný plyn a ropa sa vyskytujú v horninovom prostredí v póroch priepustných vrstiev ako v špongii. Po vyťažení uhľovodíkov, alebo pri nadmernom čerpaní podzemnej vody (zásoby podzemnej vody sa obvykle obnovujú prísunom vody zo zrážok) môže tiež dochádzať k rozsiahlym poklesom oblastí v nadloží rezervoárov. Vo niektorých oblastiach bolo takéto poklesávanie prerušené po tom, čo do vyťažených ropných vrtov začali pumpovať vodu.