Marihuana

Psychoaktívne zložky

Listy a stonky majú menší obsah aktívnych látok. Šišky obsahujú najväčší podiel v rastline. Semienka neobsahujú aktívnu látku THC. Taktiež samičie rastliny obsahujú viac aktívnych látok ako samčie.
Marihuana obsahuje viac ako 460 známych zlúčenín, z nich 60 má 21-uhlíkovú štruktúru typickú pre kanabinoidy. Psychicky najaktívnejší kanabinoid je tetrahydrokanabinol. Kanabinoidy sú rozpustné v alkohole a v tukoch.

Západoafrická a karibská marihuana

Západoafrická a karibská marihuana je po skosení zelená, počas sušenia zhnedne. Je dobre lisovateľná vďaka vysokému obsahu živičných látok. Pri spracovaní sa plodnaté a kvetnaté časti rastliny drvia, semená sú tmavohnedej farby. Karibské prípravky sú obvykle horšej kvality, pretože obsahujú veľa stonkových častí.

Severoafrická marihuana

Severoafrická marihuana je svetlo zelená, prípadne žltá. Je nadrobno nasekaná rastlinná drť, ktorá obsahuje semená a stonkové časti.

Juhoamerická marihuana

V Južnej Amerike sa vyrába marihuana podobná karibskej, teda horšej kvality, obsahujúca viac vláknitých častí a menej oleja.

História

Prvé stretnutie človeka s marihuanou sa uskutočnilo asi v neolite, mladšej dobe kamennej. Skupiny neolitických ľudí sa začali usádzať a budovať si trvalé sídla a konope sa vyskytovala ako divoko rastúca rastlina.
Najstaršie dôkazy o používaní konopy pochádzajú z doby pred siedmimi tisíckami rokov v starom Babylone. Prvenstvo v pestovaní konopy mala Čína, najstarší historický dôkaz o využívaní konope sa našiel z doby neolitu v údolí Žltej rieky pred 6500 rokmi. Využívali konopu hlavne na šaty, rybárske siete, laná. Konopné vlákna sa s rozvíjajúcim priemyslom stále ľahšie získavali.
Okrem vlákien Číňania využívali konopu aj pre jej semená. Spolu s ryžou, prosom a sójou boli jedným z najstarších používaných zrnín.

Výskyt v organizme

Po vyfajčení jednej marihuanovej cigarety (joint) sa dá preukázať 40%-50% THC v bunkových membránach, po 4 – 8 dňoch v krvi, 10%-20% po 30 dňoch a 1% po 48 – 138 dňoch v tukovom tkanive a vo vlasoch. Pri pravidelnom užívaní sa účinná látka THC hromadí v organizme.
Testy na obsah THC v krvi sú náročné a drahé. Jeden test stojí približne 100 €. Testy, ktoré sú schopné zistiť THC po jednom mesiaci stoja približne 133 – 166 € a trvajú okolo 18 hodín.

Pohlavné determinácie

Marihuana výrazne ovplyvňuje dozrievanie spermií. Viaže sa na mužský pohlavný hormón testosterón a spôsobuje jeho degradáciu.  Je takisto spojovaná s predčasnými pôrodmi, poškodením plodu počas tehotenstva a s menštruačnými problémami.

Nervové determinácie

THC sa viaže na postsynaptické receptory centrálnej nervovej sústavy a spôsobuje spomalenie synaptického prenosu.

Medicína

Poznávanie mechanizmov účinkov „najzneužívanejšej“, tzv. mäkkej drogy – marihuany na ľudský organizmus viedlo pred takmer 20 rokmi k objaveniu 'endokanabinoidného systému /EKS/. Ľudský organizmus si sám produkuje, podobne ako iné narkotiká /napr. endorfíny/ svoju "vlastnú marihuanu".
Podobne ako sa počas evolúcie vyvinul imunitný systém ako ochrana voči mikróbom, vznikol aj menej známy endokanabinoidný systém. Aktivuje sa v prípade poškodenia mozgu pri traume mozgu, redukuje rozsah mozgového edému, má dôležitú ochrannú úlohu vo vývoji pečeňovej encefalopatie /ta je súčasťou cirhózy/, roztrúsenej sklerózy, Alzheimerovej a Parkinsonovej choroby a iných neurologických ochorení. Spoluzodpovedá však aj za vznik závislosti na niektorých návykových látkach, ale regulácie energetickej rovnováhy človeka, príjmu potravy a telesnej hmotnosti čo získava na dôležitosti v dnešnej epidémii nadváhy a obezity! Získal svoj názov od rastliny konope /Cannabis sp./. Už od staroveku sa usušené a rozomleté listy, plody alebo šišky tejto rastliny používajú pre ich analgetické a euforické účinky ako návyková látka marihuana. Najstaršie dôkazy sú z doby pred 7 tisíckami rokov v starom Babylone. Účinnými psychoaktívnymi látkami, ktoré konope obsahuje sú lipofilné alkaloidy, nazývané kanabinoidy. Tie pôsobia v ľudskom tele prostredníctvom aktivácie 2 typov kanabinoidných receptorov CB1 a CB2 /CB, z angl. cannabinoid/.
Predklinickými štúdiami na zvieratách sa dokázalo, že CB1 receptory sú exprimované centrálne, v rôznych oblastiach mozgu zodpovedajúcimi za kontrolu chuti do jedla, ale aj periférne, v kostrovom svalstve, tukovom tkanive a pečeni. Aktivácia týchto receptorov má celkový anabolický efekt na organizmus. Dochádza k narušeniu energetickej rovnováhy. Na úrovni CNS dochádza okrem účinkov na psychiku v širšom zmysle slova, aj k ovplyvneniu energetickej rovnováhy so zvýšenou chuťou do jedla. Za normálnych okolností sa po najedení znižuje hladina našich endokanabinoidov a naopak, zvyšuje počas hladovania. Táto skutočnosť je v súčasnosti predmetom záujmu medicínskeho výskumu.
Význam stimulácie CB2 receptorov je viac menej neznámy. Sú prevažne súčasťou membrán bielych krviniek.
Prirodzenými aktivátormi, agonistami týchto receptorov sú látky telu vlastné – endokanabinoidy – odvodené od kyseliny arachidonovej s autokrinno-parakrinnými účinkami – anandamid a 2-arachidonylglycerol. Pozoruhodné je, že aktivita EKS je za normálnych okolností nízka. Endokanabinoidy sa syntetizujú za normálnych okolností na požiadanie a hneď podliehajú rýchlej degradácii. Stimulácia je teda iba krátkodobá a obmedzená na tie bunky a tkanivá, ktoré boli vystavené stresu a zvyčajne končí, keď sa organizmus z prechodného nerovnovážneho stavu zotaví. Niektoré chronické patologické stavy ako napr. dlhotrvajúci nadmerný príjem potravy. alkoholu alebo fajčenie marihuany resp.nikotínu vedú k dlhotrvajúcej a nadmernej stimulácii EC systému, a z toho vyplývajúce psychotropné ale aj mnohé metabolické a vaskulárne dôsledky.
Exogénny príjem kanabinoidov významne ovplyvňuje činnosť celého organizmu aj prostredníctvom uvedených receptorov ako súčasti endokaninoidného fyziologického systému ľudského organizmu.
Semienka sú bohaté na mastné kyseliny ovplyvňujúce náš prirodzene sa vyskytujúci endokanabinoidný fyziologický systém. Obsahujú aj vyše 30 % oleja a vysoké množstvo aminokyselín a minerály ako horčík, fosfor, draslík, síru. Je dobrým zdrojom mangánu, zinku, vápniku železa a vitamínu A. Pre svoju koncentráciu živín je ďaleko cennejšia ako sója. Obsahuje 25 % dobre stráviteľných bielkovín. Semená môžu byť použité ako vhodná bielkovinová náhrada za mäso pre vegetariánov. Na rozdiel od sóje obsahuje konopné semienko methionín a neobsahuje inhibítor trypsínu.
Konope spôsobuje úľavu a má utišujúce účinky (podobne ako napríklad kodeín). V USA a Kanade, ale aj v iných štátoch, sa už oficiálne predpisuje na liečbu rôznych chorôb. Používa sa aj pri liečbe AIDS (liek Marinol). Pacient trpiaci vírusom HIV stráca potrebu dopĺňať tekutiny. Pri fajčení marihuany sa zvyšuje nárok na vodu. Ďalej je veľmi účinná pri potláčaní vedľajších znakov chemoterapie ako napríklad zvracanie. THC taktiež výrazne umocňuje účinok opiátov používaných proti bolesti. V kombinácii THC a opiátových liekov proti bolesti (morfium, fentanyl) stačí niekoľkonásobne menšie množstvo opiátu, čo výrazne zlepšuje kvalitu liečby, nakoľko opiáty majú veľa vedľajších účinkov. Bolo vedecky potvrdené, že marihuana dokáže ničiť rakovinové bunky.
Výťažky z konopy obsahuje ústny sprej Sativex, je účinný pre ľudí so sklerózou, zmierňuje stuhnutosť a kŕče.

Interakcie

Zvyšuje riziko sedácie s inými liekmi, ktoré majú sedatívny účinky na centrálny nervový systém. Patria medzi ne anxiolytiká, hypnotiká, všetky anastetiká, antihistaminiká a alkohol.

Spôsob užívania

Sú rôzne spôsoby prípravy a užívania. Pri fajčení sa účinok prejaví po 1 – 10 minútach a trvá 1 – 4 hodiny. Ak sa marihuana pridáva ako prísada do jedál, účinok sa prejaví po 30 – 60 minútach, a trvá 2 – 6 hodín.

Fajčenie

Marihuana sa fajčí samostatne, alebo v zmesi s tabakom. Cigareta s marihuanou sa nazýva aj joint. Iný spôsob fajčenia marihuany je aj pomocou improvizovanej alebo špeciálnej vodnej fajky zvanej bong alebo bongo. Používa sa aj malá fajočka.
Rovnako ako každý iný dym, aj marihuanový dym pľúca poškodzuje, čo umocňuje i spôsob inhalácie, pri ktorej je dym v pľúcach niekoľko sekúnd zadržiavaný pre zvýšenie efektivity užitia. V porovnaní s tabakom obsahuje marihuana niekoľko-násobne viac dechtu, aj keď podľa výsledkov štúdie vedcov z Kalifornskej univerzity v Los Angeles jej fajčenie nezvyšuje riziko rakoviny pľúc.

Joint

Joint je ručne vyrobená marihuanová cigareta. Skladá sa z papierika (prípadne z ochuteného tabakového listu tzv. "Blunt"), filtra (tvrdý papier, najčastejšie roh zo škatuľky cigariet), tabaku a marihuany. Do jointu sa najbežnejšie pridáva tabak a marihuana (hlavne samičie kvety) v rôznych pomeroch. Joint sa však môže skladať buď iba z marihuany, alebo z marihuany a hašišu.

Iné spôsoby

Hlavná psychoaktívna látka – THC – je rozpustná v tukoch a alkohole, čo umožňuje marihuanu prijímať vo forme jedál a nápojov. Najčastejšími požívatinami v ktorých sa marihuana objavuje sú mlieko, koláče, maslo alebo alkoholické nápoje. Pri požívaní marihuany touto cestou je hrozba predávkovania vyššia než pri jej fajčení.

Závislosť

Miera možnej závislosti na marihuane sa vo všeobecnosti považuje za ľahkú a významne slabšiu než napr. závislosť na tabaku, alkohole, kokaíne alebo heroíne, ale trochu silnejšiu ako závislosť na psilocybíne, meskalíne, LSD a MDMA. Relatívne rozšíreným názorom je, že fyzická závislosť na marihuane nevzniká, ale tento názor možno považovať za zjednodušujúci, pretože vzhľadom k spoločným patobiologickým mechanizmom vzniku závislostí od mäkkých a tvrdých drog, alkoholu, nikotínu, ale aj tučných opulentných jedál a pod., možno tvrdiť, že závislosti všetkého druhu majú veľký vplyv na fungovanie organizmu.
Článok v britskom lekárskom časopise The Lancet priniesol zhodnotenie závislostí na rôznych látkach v škále od 0 (žiadna závislosť) do 3 (maximálna závislosť), kde psychická závislosť na marihuane získala hodnotu 1.7 a fyzická závislosť hodnotu 0.8.
Užívatelia závislí na marihuane pri prerušení jej užívania reportujú mimoiného nespavosť, nervozitu, stratu chuti k jedlu, podráždenosť a hnev. Tieto symptómy sú len mierne a obvykle trvajú 2 – 4 dni.

Otrava

Pri otrave dochádza k poruchám vedomia. Smrť predávkovaním marihuanou alebo THC v jeho prírodnej forme nebola u človeka nikdy zaznamenaná. Smrteľná dávka THC podľa všetkého presahuje jeho účinnú dávku viac než 1000-násobne.

Rastliny používané v marihuane

Marihuana je najčastejšie zmes rastlín konopa siata (Cannabis sativa) a konopa hašišová (Cannabis indica) patriacich do čeľade Cannabaceae.
Konopa je jednoročná, dvojdomá rastlina pestovaná skoro výlučne zo semien. Koreňový systém je slabo vyvinutý, hlavný koreň dosahuje dĺžku 40 cm. Kvety samičích jedincov sú žlté až červenkasté, rastlina je svetlejšia ako samčia. Stavba samičej rastliny je pevnejšia, súkvetia tvoria mohutné šišky a husto obrastajú konce stonky.

Zákon

Na Slovensku je trestné pestovať marihuanu. V niektorých krajinách je špecifické používanie, pestovanie a distribúcia legalizovaná.
Slovenský zákon týkajucí sa marihuany je momentálne jeden z najprísnejších v EU. Paradoxom však je, že podľa analýzy Nadácie otvorenej spoločnosti je pomer stíhaných užívateľov oproti dílerom približne 77 percent k 23. V roku 2010 bolo preto založené občianske združenie dekriminalizacia.sk, ktoré požaduje legislatívnu zmenu vo forme väčšej právnej ochrany užívateľov.