Traja kamaráti

Súhrn

Dej románu sa odohráva po 1. svetovej vojne vo Weimarskej republike počas hospodárskej krízy. Rozprávačom a hlavnou postavou románu je Robert Lohkamp. Stratená generácia - 3 hrdinovia románu - prežili vojnu, no naučili sa skôr bojovať ako žiť. Kladú si otázku, prečo žijú. Mladosť stratili vo vojne, ale stratili v nej aj zmysel vlastnej existencie. Sú skeptickí voči inštitúciám, rodine, náboženstvu. Stratili pôdu pod nohami a v spoločnosti, do ktorej sa vrátili, ju nenašli. Neprestali však veriť v kamarátstvo. Snažia sa bojovať o priateľstvo, napríklad predajú svoje milované auto Karl, aby zachránili Robertovu Patríciu.

Obsah knihy

Ja-rozprávač Robby Lohkamp žije po prvej svetovej vojne v Berlíne. Mesto je ovplyvnené zlatými 20.-tymi rokmi, veľkou dávkou radosti a rozšafnosti s veľkým zmyslom pre zábavu v protiklade s infláciou, chudobou a politickým chaosom. Lohkamp má v čase románu 30 rokov a tým patrí k stratenej generácii. Už ako 18-ročný sa stal rekrútom a o rok neskôr stál v stredobode brutálnych a nehumánnych bojov prvej svetovej vojny. Toto obdobie zničilo jeho život a urobilo ho bezcenným a nepoužiteľným pre povojnové obdobie. Nevzdáva sa a pokúša sa túto pre celú generáciu význačnú prototypickú krízu riešiť individuálnym spôsobom. Svoje miesto vo vojne nahrádza svojou predstavou, že tentokrát je vojakom v armáde vlastného života. O svoj osud sa delí s dvomi kamarátmi z vojny Gottfriedom Lenzom a Ottom Kösterom. Spoločne otvoria dielňu na opravu automobilov. Zo začiatku sa autodielni darí, ale neskôr ju z dôvodov chýbajúcich zákazníkov musia zavrieť. Aj v súkromnom živote stoja ako kamaráti bok po boku a pokúšajú sa spoločnými silami zvíťaziť nad spomienkami na zážitky zo životunebezpečného frontu. Ich nový postoj k životu a predovšetkým alkohol, im v tomto pomáhajú. Bar sa stane stredobodom spoločenského života a rum prostriedkom na vymanenie sa zo smutnej reality. Potom Robby spozná dcéru dôstojníka Pat, zaľúbia sa a napriek nepriaznivým okolnostiam a mnohým úboho žijúcim ľuďom sa ich láska v okolí vyvíja pozitívne. Ich láska je intenzívna a čoskoro traja kamaráti prijmú Pat medzi seba. Robby a Pat sa ihneď zhodnú, že vzájomná láska, je to jediné zmysluplné, pravé a veľké v ich živote. Navzájom sa utešujú voči nezmyselnosti a pominuteľnosti života a zhodujú sa aj v názore, že svet by zariadili ináč. Pocit pominuteľnosti a nutnosti umierať sa silno odráža hlavne v Lenzovom zavraždení. Politická vražda spáchaná bandou Sturmabteilung (SA) privoláva pomstu. Zvyšní kamaráti zabijú Lenzových vrahov a pracovníkov hrozivého systému a sami sa kamarátovi postarajú o dôstojnú rozlúčku a kar. Ale ani nádherná a silná láska medzi Robbym a Pat nemá mať dlhé trvanie. Prostredníctvom chrlenia krvi a dusivých záchvatov sa ohlasuje jej smrť. Pat k Robbyho ľútosti zomiera a v otvorenom konci ho zanechá smutného a duševne prázdneho.

Kontext a analýza

Erich Maria Remarque román Traja kamaráti dokončil v roku 1936 v švajčiarskom exile a venoval ho svojej prvej žene Ilse Jutte Remarque-Zambona. Až na niekoľko menších úprav zodpovedá v roku 1933 vypracovanej prvotine Pat a zaraďuje sa do trilógie. Po románoch Na západe nič nové a Cesta späť tematicky nadväzuje obdobnými opismi osudov na predošlé knihy. Hlavní hrdinovia (mužského rodu) týchto troch románov prežívajú podobný povojnový osud a všetci traja sa snažia tento problém individuálne vyriešiť. Kolektívne riešenie tohto problému sa Remarqovi javilo príliš utopické, preto v románe Traja kamaráti zobrazuje sociálno ekonomický stav krajiny ako aj duševný stav povojnovej generácie. Túto absolútne neľudskú vojnu a jej následky opisuje Remarque v tejto súvislosti ako životnú katastrofu a analyzuje zlomenú psychiku indivídua a zároveň i celého národa v jednom. Román kladie otázku na význam života a smrti a zmysel života v takej ťažkej dobe. Pre zdôraznenie tejto tématiky Remarque stavia do protikladu zastrašujúcej politickej situácie silnú lásku. Práve v tejto dobe utopická láska medzi Robbym a Pat (ide o Remarqueov najkrajší ľúbostný príbeh) je sprevádzaná pochopením a súcitom. Milujúci unikajú občianskosti s jej všetkými cieľmi a vedú život bez vyšších zámerov. Vychutnávajú spoločne maličkosti všedných dní a ako príslušníci rádu bezúspešných odolávajú životu, ktorý je pre nich nič netrvá, životu bez plánov a budúcnosti. Politická téma románu sa zaoberá nastávajúcim fašizmom v Nemecku. Pokým Remarque prepracovával román v švajčiarskom exile, uchopili moc v Nemecku nacisti a Remarque tušil aké to bude mať následky. Už len z týchto dôvodov nebolo možné román v Nemecku uverejniť. V USA, v Spojenom kráľovstve, v Argentínii a niekoľkých severských štátoch román vyšiel už v roku 1937 a získal hlavne v Spojených štátoch a Spojenom kráľovstve výnimočne pozitívny kritický ohlas. Zahraničné recenzie vyzdvihovali predovšetkým Remarqueov talent sprístupniť udalosti pre nenemecké publikum a zasadiť do toho času dôveryhodný ľúbostný príbeh. Troch kamarátov vyzdvihovali ako román novej vecnosti kvôli jeho bezprostrednej reči, jeho dobovej a faktockej autentickosti. Medzi rokmi 1938 a 1941 nasledovali francúzska, brazílska a turecká verzia. Nemecké vydanie bolo vytlačené v exilovom nakladateľstve Querido, ale mnoho nemeckých čitateľov ho nečítalo. Zlé kritiky boli skôr výnimočné. V Nemecku vyšiel až v roku 1951 a ihneď zožal negatívnu kritiku. Potlačenie fašizmu a smútok z veľkej porážky zabraňovali prístupu čitateľa k Remarqueovmu dielu. V rusko hovoriacom prostredí bolo prvé vydanie naopak prijaté s obrovským nadšením. V socialistických krajinách sa román stal kultovou knižkou mladých a ostal ňou dodnes. Pevné kamarátstvo a láska, ktoré uľahčujú zlé časy, tam upútava čitateľov viacerých generácií.