Kuřívody

Poloha

Kuřívody sú tiež katastrálne územie o rozlohe 48,07 km². Pôvodné katastrálne územie bolo tiež Kuřívody, ale malo asi 4-krát menšiu rozlohu.
Obec sa nachádza pri križovatkách ciest cesta II/268, III/27235 a III/27237, asi 9 km na juhovýchod od Mimone, 11 km východoseverovýchodne od Doks, 9 km severne od Bělej pod Bezdězem a 14 km severozápadne od Mnichovho Hradišťa.

Dejiny

Sídelný celok bol založený na bezdězskom panstve Přemyslom Otakarom II. ako kráľovské mesto Freistadt (Vristad, Svobodné Město) medzi rokmi 1264 – 1278, lokátorom bol pravdepodobne Hertvík z Kravař. Prvá zmienka o meste je z roku 1279, kedy si kráľovná Kunhuta, držaná na Bezděze, vyprosila návštevu kostola sv. Jiří vo Vristadu. Pôvodný názov mesta v 14. storočí vymizol a od 15. storočia sa používal český názov Kuřívody (pôvodne Kuří vody), od 17. storočia súbežne aj nemecký názov Hühnerwasser. Predpokladá sa, že názov vyjadroval, že v obci boli len veľmi malé vodné toky (slabé pramienky, kde by sa napojili len kurovité vtáky) – nedostatok vody bránil aj väčšiemu rozvoju mesta.
Panovník Václav II. v roku 1293 tunajší kostol urobil filiálnym a v roku 1297 venoval Kuřívody aj s okolitými dedinami Hynkovi z Dubej, patriaceho do rodu Berkovcov z Dubej. Hynek sa zdržiaval viac na Houske, jeho dedič a syn rovnakého mena, teda Hynek z Dubej, sa venoval roku 1337 založenej Bělej pod Bezdězem. Keď roku 1348 zomrel, majetok zdedili synovia Hynek a Jindřich. Neskôr získal Kuřívody mladší Jindřich, ktorý je uvedený v listinách (Jindřich, nazývaný Berka z Dubej a pán na Houske) rokov 1363 a 1398 pri dosadení nových farárov. Keď Jindřich zomrel, získal mestečko aj s okolím a tiež Jestřebí Jindřich Berka starší. Je písaný na listine z roku 1406, kedy dosadzoval do kuřívodského kostola nového farára. Toho istého roku zomrel a Kuřívody menili často svojich majiteľov, stále však z rodu Berkovcov z Dubej. Keď však Bohuchval Berka, sídliaci na ním prebudovanom zámku Kuřívody po bitke na Bielej hore musel z kráľovstva utiecť, majetok Kuřívody kúpil v roku 1622 mocný Albrecht z Valdštejna. V roku 1639 ho získal od cisára František de Grana a po ňom Valdštejnovci. Tí tu zostali až do zoštátnenia v roku 1945.
Ako dokladá Chytilov miestopis, v roku 1921 malo mesto 213 domov a 924 obyvateľov. Ich etnické zloženie bolo: 32 Čechov a 891 Nemcov. Jeden obyvateľ bol nezistenej národnosti. V mieste bola rímskokatolícka fara, žandárska stanica, automobilová stanica (autobus), pošta, telefón, telegraf, železničná stanica bola vzdialená 10,5 km v Mimoni. Poštová stanica v Kuřívodách bola zriadená ako jedna z prvých na severe Českých zemí v roku 1868.
Mestečko patrilo v rokoch 1947 až 1991 do vojenského výcvikového priestoru Ralsko a za 44 rokov pôsobenia česko-slovenských a sovietskych vojsk takmer zaniklo.
Kuřívody boli najväčším sídlom vo vtedajšom vojenskom priestore. Vzhľad mesta a jeho ráz sa počas tej doby zásadne zmenil. Dnes jeho krásu a jedinečnosť pripomína len niekoľko pôvodných stavieb a fragmentov, ktoré sa viac či menej dochovali. Niektoré zrubové a hrazdené domy boli jedinečnou ukážkou ľudovej architektúry v oblasti a ich zničenie je nenahraditeľnou škodou. Z celého mesta, ktoré malo pred svojím zničením 226 domov, zostalo pôvodných 16. Hlavné komunikácie, ktoré viedli do smerov Mimoň, Mnichovo Hradiště, Bělá pod Bezdězem, Jezová a Židlov, sú dodnes využívané a je zachovaný ich pôvodný rádius. V okolí Kuřívody boli polia a lúky, dnes je tu iba divoká step (pseudostep), ktorá tu zostala po tankových strelniciach.

Súčasnosť

S účinnosťou od 1. decembra 2006 bol na základe bývalého statusu Kuřívod novodobej obci Ralsko 10. novembra 2006 priznaný štatút mesta podľa §3 ods.3 zákona č.128/2000 Zb., ktorý umožňuje vrátiť štatút mesta obci, ktorá bola mestom pred 17. májom 1954.

Významné osobnosti

V roku 1896 sa tu narodil Willibald Gatter, automobilový konštruktér.

Zaujímavé miesta v obci

Je tu tvŕdza, či skôr zámok Kuřívody, mestský úrad mesta Ralsko, škola a športové plochy pri nej, kostol svätého Havla, motorest s reštauráciou, z bývalej fary prestavané informačné stredisko. Tu je tiež v roku 2014 zriadená poštovňa.
V inom objekte je tiež expozícia pripomínajúca množstvo nájdenej munície v okolitých lesoch.