Priedušková astma

Priedušková astma alebo bronchiálna astma, nepresne astma či záduch, (lat. asthma bronchiale) je chronické zápalové ochorenie dolných dýchacích ciest (priedušnice, priedušiek, priedušničiek) s charakteristickými variabilne sa opakujúcimi symptómami spočiatku reverzibilnej bronchiálnej obštrukcie - bronchospazmami. Je podmienená chronickým zápalom dolných dýchacích ciest s účasťou rôznych buniek (lymfocytov, eozinofilov, neutrofilov a iných), ktorý vedie k hyperreaktivite priedušiek. Výsledkom sú klinické prejavy v zmysle opakujúcich sa epizód dýchavice a piskotov, tiesne na hrudníku a kašľa, zvlášť v noci a nad ránom. Symptómy sa zvyčajne združujú s variabilnou obštrukciou dýchacích ciest, ktorá je reverzibilná buď spontánne alebo vplyvom liečby, spočiatku úplne, neskôr s istým stupňom ireverzibility. 
Podstatou astmy je geneticky podmienený sklon k zápalu sliznice, provokovaný celým radom špecifických a nešpecifických vyvolávačov a spúšťačov (alergény, infekcia, chemické a fyzikálne faktory, mikroorganizmy). Zápal sliznice vedie nakoniec k zmene štruktúry - takzvanej prestavbe dýchacích ciest. Následkom je bronchiálna obštrukcia (upchávanie priedušiek), ktoré sa nakoniec stane viac alebo menej nezvratné.

Epidemiológia

Priedušková astma (asthma bronchiale) patrí medzi civilizačné choroby. Celosvetovo postihuje viac ako 300 miliónov jedincov. V priebehu 20. storočia a najmä v jeho druhej polovici sme zaznamenali enormný nárast jej výskytu. Z ochorenia, ktoré postihovalo okolo 0,5 % populácie, sa stala hrozba postihujúca v niektorých končinách sveta až 25 % populácie. Výskyt medzi jednotlivými krajinami je veľmi rozdielny, a napriek významným pokrokom v odhaľovaní príčin (genetické pozadie a vplyvy prostredia, spôsob života), zatiaľ nedokážeme uspokojivo vysvetliť rozptyl prevalencie od 1 do 25% populácie. Na Slovensku sa odhaduje výskyt na 3-5 % populácie celkovo, u detí na 6-7 %.

Príznaky a diagnostika

Astma u mnohých pacientov začína ako suchý dráždivý kašeľ, či pokašliavanie, trvajúce niekoľko týždňov. Príznaky sú menlivé, častejšie v noci, s dlhými bezpríznakovými obdobiami. Bez liečby môže skončiť ako ochorenie s výraznou dýchavicou, prípadne aj s počuteľným hvízdaním pri dýchaní, bolesťami na prsiach. Auskultačný (posluchový) nález na pľúcach je typický, s piskotmi a predĺžením výdychu. Závažné obmedzenie prietoku vzduchu nakoniec vedie až k nálezu "tichých pľúc", ktorý je spojený až s ohrozením života. 
Pri funkčnom spirometrickom vyšetrení, okrem parametrov ako FEV1, FEV1% a PEF sa hodnotí charakter krivky prietok-objem, parametre malých dýchacích ciest, reverzibilitu a variabilitu bronchiálnej obštrukcie atď. Bronchoprovokačný test je dôležitý najmä v iniciálnej fáze ochorenia a v diferenciálnej diagnostike. Súčasťou diagnostiky je aj detekcia systémového zápalu. Alergologickým vyšetrením sa potvrdí alebo vylúči atopická senzibilizácia.

Exacerbácia astmy

Exacerbácie astmy (astmatické záchvaty alebo akútna astma) sa prejavujú ako epizódy progresívneho zhoršenia dýchavice, kašľa, pískania na hrudníku, alebo tiesne na hrudníku, alebo ako ich kombinácia. Charakterizuje ich pokles prietoku vzduchu v exspíriu (výdychu). Vznikajú zvyčajne postupne, ale u časti pacientov môže byť nástup veľmi rýchly. Častá je respiračná insuficiencia (nedostatočnosť dýchania). 
Exacerbácie astmy môže zapríčiniť veľké množstvo faktorov nazývaných „spúšťače“, ku ktorým patria alergény, vírusové infekcie, škodliviny z prostredia a lieky. Zníženie expozície niektorým z týchto rizikových faktorov (napríklad ukončenie fajčenia, zníženie expozície pasívnemu fajčeniu, zníženie alebo eliminácia expozície škodlivinám pracovného prostredia a vynechanie potravín, aditív a liekov, ktoré sú známe ako spúšťače príznakov), zlepšuje kontrolu astmy a znižuje potrebu medikácie.

Tehotenstvo

V tehotenstve sa môže závažnosť astmy meniť, pacientky potrebujú starostlivé sledovanie a niekedy prispôsobenie liečby. Približne u tretiny žien sa astma zhorší, u jednej tretiny je menej závažná a u zostávajúcej tretiny sa v tehotenstve priebeh astmy nemení. S užívaním antiastmatík v tehotenstve sa spájajú obavy laickej verejnosti, ale aj lekárov, ktorí sa astme špeciálne nevenujú.  Ale zle kontrolovaná astma môže mať nežiaduce účinky na plod  a tieto vplyvy sú vo všeobecnosti väčšie ako prípadné účinky užívanej liečby. Celková perinatálna prognóza detí narodených astmatičkám – v prípade, že astma je pod kontrolou – je porovnateľná s prognózou detí narodených ženám bez astmy.

Šport

Veľa aktívnych športovcov je astmatikov. Správna liečba pacientovi umožňuje plnohodnotne športovať. Špecificky je astma nebezpečné ochorenie pre potápačov (riziko rýchleho rozvoja akútnej exacerbácie - potápanie je údajne 40-krát nebezpečnejší šport ako napr. futbal). Špecifický prístup vyžadujú pacienti s astmou indukovanou cvičením (EIA – exercise-induced asthma). Športy, relatívne horšie tolerované astmatikmi sú spojené s vysokou  minútovou ventiláciou a/alebo so studeným suchým vzduchom: dlhé bicyklovanie, behy na dlhé trate, bežecké lyžovanie na dlhé trate, ľadový hokej, basketbal, futbal  (prašnosť), rýchlokorčuľovanie, horolezectvo a vysokohorská  turistika (redší, studenší  vzduch).