Železničná trať Znojmo – Okříšky

Dejiny

Priame spojenie Berlína s Viedňou cez Liberec plánovali nemecké hospodárske kruhy koncom roka 1860. Okrem toho si Rakúsko prialo krátke spojenie Viedne s Baltským morom a Severným morom, na ktoré by sa mohli napojiť aj stredné Čechy so svojimi uhoľnými baňami a cukrovarmi. S prípravou projektu započala spoločnosť Süd-Norddeutsche Verbindungsbahn (SNDVB) roku 1865. Jedným z jej konkurentov bola spoločnosť Spoločnosť štátne dráhy (StEG). Koncesiu na vybudovanie a prevádzkovanie dráhy Viedeň-Mladá Boleslav dostala SNDVB dňa 8. septembra 1868.
Spoločnosť Rakúska severozápadná dráha (ÖNWB) bola založená 26. júla 1870 s cieľom vybudovať druhé severojužné spojenie v Čechách. Úsek Kolín-Golčův Jeníkov bol uvedený do prevádzky v decembri 1869, úsek Golčův Jeníkov-Havlíčkův Brod v decembri 1870, v januári 1871 potom úsek Havlíčkův Brod-Jihlava a 23. apríla 1871 konečne úsek Jihlava-Znojmo.
Roku 1908 bola prevádzka na trati zoštátnená. Odstúpením časti územia po mníchovskej dohode prešiel úsek trate od Znojma po Šumnu k Nemeckým ríšskym dráham; zahrnutý bol pod trať 462g Wien Nordwestbf-Znaim-Schönwald-Frain. Po druhej svetovej vojne prevzali správu Česko-slovenské dráhy, neskôr České dráhy a od roku 2008 Správa železničnej dopravnej cesty. V roku 2011 bola vybudovaná zastávka Bohušice medzi Jaroměřicami a Budějicami.
Po železničnej trati Znojmo-Okříšky bývali vedené rýchliky. Tie stavávali mimo Znojmo a Okříšky tiež v Šumnej, Moravských Budějoviciach a Jaroměřiciach nad Rokytnou. V posledných svojich rokoch niesol tento rýchlik názov Dyje. Po roku 1991 zaznamenal tento diaľkový vlak výrazný úbytok cestujúcich, najmä v úseku Jihlava-Znojmo, a bol v roku 1993 zrušený. Až do roku 2006 jazdieval pár rýchlikov 1518/1519, v piatok popoludní v smere z Prahy do Znojma a v nedeľu zo Znojma do Prahy.

Priebeh trate

Železničná trať vychádza zo znojemskej stanice na sever. Ako sa stáča k západu, obchádza zo severu takmer celé mesto po pravom brehu potoka Lesky. Až k zastávke Citonice trať vedie súbežne s Gránickým potokom. Od Citonic k železničnej stanici Olbramkostel prechádza poľami. Ďalší úsek cesty k stanici Šumná už vedie podstatnou mierou lesom alebo po jeho okraji (Šumenský hvozd). Podobne je tomu, keď trať pokračuje k severu ku Grešlovému Mýtu. Za stanicou Grešlové Mýto trať prekonáva Jevišovku.
Ďalej už trať vedie v poliach. Poslednou zastávkou v Juhomoravskom kraji sú Blížkovice. Za nimi trať opúšťa okres Znojmo a vstupuje na územie kraja Vysočina.
V okrese Třebíč prechádza trať medzi Častohosticami a Vesce, pri ktorej je zastávka. Od Vesce trať smeruje k severu a stúpa k 440 m n. m. blízko Lažínok. Do Moravských Budějovíc vstupuje trať od juhu. Jadru mesta sa vyhýba k západu. Ako prekoná Rokytku, stretáva sa s dráhou trate do Jemnice a súbežne vedú do stanice Moravské Budějovice. Od Moravských Budějovíc trať beží k Lukovu a Bohušiciam. Za Bohušicami sa veľkým oblúkom dotýka Jaroměřice nad Rokytnou, ktorej železničná stanica leží v pripojenej obci Popovice. V Lesůňkách prekračuje trať rieku Rokytnú a beží na severozápad k zastávke Šebkovice. Ďalej vedie na sever k Hornému Újezdu​​. Ďalšou stanicou sú Kojetice na Morave. Ďalšími dvoma výraznými oblúkmi trať míňa Kojetice, Mikulovice a Mikulovickú horu. Až do Okříšok potom trať udržiava viacmenej priamy severozápadný smer. Zo západu míňa Mastník. Ku stařečskej stanici trať stúpa k úpätiu Zadní hory. Po južnom okraji Čechočovic trať pokračuje ku Steklému rybníku u Hvězdoňovic. V tých je posledná zastávka. Trať sa od nich natáča priamo k severu a klesá do Okříšok. Hneď ako zo západu minie kopec Strážky, zbieha sa s traťou od Krahulova a spolu obchádzajú západnú a severnú stranu zástavby Okříšok a ústia do okříšskej stanice, v ktorej sa obe trate spájajú.