Nová Dubnica

Polohopis

Nová Dubnica sa s rozlohou 1 127 ha nachádza v nadmorskej výške 242 m n. m. Tvoria ju dva celky. Časť Nová Dubnica je moderným sídlom mestského charakteru. Vidiecku časť tvoria bývalé obce Veľký a Malý Kolačín, kde žijú obyvatelia v individuálnej bytovej výstavbe.
Na základe územnosprávneho členenia je Nová Dubnica súčasťou Ilavského okresu Trenčianskeho kraja. V rámci okresu má okrajovú polohu. Na severe a severozápade susedí s mestom Dubnica nad Váhom, ktoré je tiež súčasťou okresu Ilava. Ďalej susedí len s obcami Trenčianskeho kraja, a to s obcami Trenčianska Teplá na juhozápade, Trenčianske Teplice na juhu a Omšenie na juhovýchode.
Územie mesta sa nachádza v údolí rieky Váh, v južnej časti Ilavskej kotliny. Nová Dubnica sa môže pochváliť skutočnou raritou – na skalnatej pôde nad mestom rastie v letných mesiacoch poniklec slovenský, pričom ide o najjužnejší výskyt tohto vysokohorského kvetu na Slovensku.
Podľa geomorfologického členenia patrí celé Slovensko do Alpsko-himalájskej sústavy. Nová Dubnica patrí do podsústavy Karpaty, provincie Západné Karpaty, jej územie zasahuje do dvoch subprovincií: Vnútorné Západné Karpaty a Vonkajšie Západné Karpaty. V rámci subprovincie Vnútorné Západné Karpaty patrí do Fatransko-tatranskej oblasti, celku Strážovské vrchy a podcelku Trenčianska vrchovina. V rámci subprovincie Vonkajšie Západné Karpaty patrí do oblasti Slovensko-moravské Karpaty, celku Považské podolie a podcelku Ilavská kotlina.

Časti obce

Mesto Nová Dubnica má aj mestskú časť Kolačín, ktorá sa skladá z Veľkého a Malého Kolačína.

Vodné toky

Cez Kolačín preteká Kolačínsky potok, ktorý sa tiahne aj okrajovými časťami Novej Dubnice, kde pokračuje do Trenčianskej Teplej. V blízkosti je rieka Váh.

Symboly obce

Erb Mesta Nová Dubnica pozostáva z červeného štítu a z troch zlatých dubových listov. Mestský erb je znázornený v neskorogotickom slohu.
Mestská zástava a vlajka sa skladá zo šiestich pruhov – tri žlté a tri červené a tieto sa navzájom striedajú. Začínajúci pruh je žltý. Mestská zástava a vlajka má obdĺžnikový tvar ukončený zostrihom tzv. lastovičím chvostom siahajúcim do 1/3 dĺžky vlajky. Pomer strán zástavy a vlajky je 2:3.
Pečať Mesta Nová Dubnica je spravidla tvorená erbom mesta s kruhopisom „Mesto Nová Dubnica“. Mestská pečať sa používa pri slávnostných príležitostiach, napr. udelenie čestného občianstva, na pečatenie významných listín a dokumentov.
Mesto má aj svoju znelku, ktorú skomponoval hudobný pedagóg Štefan Baláž v roku 1982 a venoval ju mestu Nová Dubnica pri príležitosti 30. výročia. Mestská znelka sa stala symbolom mesta v júli 2009.

Mesto

Mesto malo byť pôvodne len sídliskom pre robotníkov pracujúcich v Závodoch ťažkého strojárstva v Dubnici nad Váhom. Bolo umiestnené päť kilometrov od zbrojovky pre prípad bombardovania. Samotný projekt navrhol architekt Jiří Kroha v duchu socialistického realizmu, ten sa ale podarilo zrealizovať len približne z jednej tretiny. Nové časti nenadväzujú svojím riešením na Krohov projekt. Ide už len o typickú panelákovú výstavbu. Do mesta sa vstupuje zboku, pretože podľa návrhu mal byť vstup riešený novou hlavnou cestou od Dubnice nad Váhom, ústiacou na Mierové námestie, ktorá ale nebola postavená. Služby sú sústredené na námestí, ktoré je po všetkých stranách obkolesené podlubím. Môžeme povedať, že centrum mesta je rozdelené na päť samostatných celkov: Mierové námestie, Sad ktp. Nálepku, Sady Cyrila a Metoda, Komenského sady, Pribinove sady. Tieto sady sú uzavreté dvory pripomínajúce menšie parky vďaka množstvu zelene. So samotnou stavbou mesta sa začalo v roku 1951. Samostatnou obcou sa sídlisko patriace pod samosprávu Dubnice nad Váhom stalo 1. januára 1957, kedy dostalo názov Nová Dubnica. 8. júna 1960 jej bol priznaný štatút mesta.

Architektúra

Architektúru Novej Dubnice môžeme zaradiť k povojnovej etape výstavby Slovenska. Nová Dubnica bola navrhnutá architektom Jiřím Krohom v roku 1951. Mala byť vzorom plánovitého riešenia bytovej otázky, nebytových priestorov – ideálne fungujúce mesto zasadené do prírodného reliéfu.
Veľa z toho, čo Jiří Kroha naplánoval, sa nestihlo uskutočniť. Napríklad vstup do mesta mal byť z komunikačného uzla zo smeru od závodu ZŤS, do širokej škály vybavenosti mesta mali patriť aj kúpele na mieste súčasného „čínskeho múru“, amfiteáter v teréne kopca Dubovec, gravitačný vodojem a vyhliadková reštaurácia na hrebeni Dubovca, nemocnica (v blízkosti neuskutočnenej komunikácie do Trenčianskych Teplíc), majestátna divadelná budova na mieste súčasného kina Panorex.
Napriek nezrealizovaným už uvedeným návrhom sú obyvatelia o osobe architekta málo informovaní a nedoceňujeme jeho prínos. Mnohí nevieme napríklad aj to, že povojnovú architektúru Slovenska aj v odbornej literatúre reprezentuje práve mesto Nová Dubnica.
Jiří Kroha a jeho výnimočný koncept ideálneho mesta

Kino

Pre poriadanie kultúrnych podujatí slúži kino Panorex, ktoré bolo prvým panoramatickým kinom na Slovensku.

Hudba

V meste je Základná umelecká škola.
Pýchou mesta je niekoľko umeleckých súborov a skupín, reprezentujúcich mesto nielen v Slovenskej republike, ale i v zahraničí.
Dychový orchester tvoria členovia rôznych vekových kategórií – žiaci základných škôl, študenti stredných a vysokých škôl a tiež pracujúci dospelí, ktorí v tomto orchestri vyrástli. Orchester hrá klasickú koncertnú hudbu aj modernú, upravenú pre dychový orchester. Spolu s mažoretkami je prizvaný na slávnosti a otváracie ceremoniály významných kultúrnych a športových udalostí.
Spevácke a tanečné umenie propaguje Miešaný spevácky zbor Nová Dubnica a folklórny súbor Dubinka. Združujú talentované deti a mládež, ktoré sa zúčastňujú na rôznych speváckych a folklórnych festivaloch a sú príjemným spestrením tradičných mestských podujatí.
Od roku 2002 do roku 2010 sa pravidelne konal hudobný festival Novafest.

Stavby

Nová Dubnica je mladé mesto, ale napriek tomu má významné budovy. Skvostom je budova bývalej základnej školy na Hviezdoslavovej ulici.
Kultúrnym dedičstvom Novej Dubnice je koncept Jiřího Krohu – Mierové námestie a okolité sady, ktoré sú ako jediné postavené podľa tohto konceptu.

Pomníky

Na Mierovom námestí sa nachádza slovenský dvojkríž, ktorý bol postavený občanmi k 5. výročiu vzniku samostatného Slovenska v roku 1998. Pri kine Panorex je zasadená lipa a pomník, na ktorom je napísané: "Lipa slovenskej štátnosti 1993".

Šport

Športovým talentom i rekreačným športovcom sú v meste k dispozícii tenisové kurty, futbalové ihrisko, krytá plaváreň, areál minigolfu, počas celého roka je v prevádzke športová hala. Často využívaným športovým objektom je futbalový areál štadióna, kde sa využíva veľké trávnaté ihrisko, škvárové ihrisko a atletická dráha. Tie sa z roka na rok skvalitňujú a slúžia na šport výkonnostný i rekreačný. Najnovšou sportovou plochou je futbalové miniihrisko s umelým trávnikom, ktoré bolo v roku 2005 vybudované v rámci projektu financovaného medzinárodnou futbalovou organizáciou UEFA.
Mesto Nová Dubnica úspešne reprezentujú tenisti, futbalisti, stolní tenisti a pozemní hokejisti. Počas roka sa však uskutočňuje viacero obľúbených športových podujatí, kde si zašportujú nielen aktívny športovci ale i športovci-amatéri.
Medzi deťmi a mládežou sú populárne medziškolské súťaže – tradičným je ľahkoatletický míting pri príležitosti Medzinárodného dňa detí, ktorý sa pre najlepších atlétov končí ocenením primátora mesta.
Dlhoročnou tradíciou sú Medzinárodné cyklistické preteky o pohár primátora mesta Nová Dubnica, ktoré sa tešia vysokej účasti cyklistických nadšencov. Ďalšou pravidelnou športovou udalosťou sú vytrvalostné preteky horských bicyklov vrchmi a údoliami Strážovských vrchov v okolí Novej Dubnice. Ide o maratón, ktorý je zaradený do prestížnej MTB série.

Médiá (foto, audio, dokumenty)

V meste vychádzajú miestne noviny Novodubnické zvesti. O udalostiach z mesta Nová Dubnica a z trenčianskeho kraja monitoruje Televízia Považie.

Partnerské obce

Počas hlavných osláv 50. výročia Novej Dubnice podpísali dohodu o spolupráci zástupcovia Novej Dubnice, talianskeho mesta San Daniele del Friuli a obcí Pruské a Červený Kameň.
Partnerským mestom je moravské mesto Slavičín, v roku 2011 sa partnerským mestom stalo ruské mesto Dubna.