SKOK – Európski liberálni demokrati

Orgány strany

Politická strana má špecifickejšiu štruktúru (napr. nemá podpredsedov, nie je umožnená opakovaná kandidatúra za predsedu), delenú na štyri územné úrovne – celoštátnu (orgány opísané nižšie), krajskú, okresnú (na týchto úrovniach vytvára rady, snemy a centrá) a obecnú resp. v prípade Bratislavy a Košíc úroveň mestskej časti (na tejto úrovni vytvára snemy a centrá).
Najvyšším orgánom strany je Republikový snem (RS), ktorý zasadá raz za dva roky a prijíma základné programové hodnoty a ciele, uznesenia k tvorbe politiky strany, schvaľuje jej stanovy a ich zmeny, volí a odvoláva predsedu strany, kancelára, predsedu Programovej rady, členov Výkonnej rady a členov Rozhodcovského súdu, rozhoduje o zlúčení strany s inou alebo o jej zrušení. V období medzi jednotlivými snemami je riadiacim orgánom strany Republiková rada (RR), ktorú tvoria členovia Výkonnej rady, Programovej rady a Rady regiónov. Schvaľuje vstup do predvolebnej koalície, kandidátne listiny a volebný program vo voľbách do Národnej rady SR (NR SR) a do Európskeho parlamentu (EP), schvaľuje povolebné koaličné zmluvy a nominantov resp. kandidátov strany na verejné funkcie atď.
Výkonným operatívnym orgánom strany je deväťčlenná Výkonná rada na ktorá „rokuje a rozhoduje o aktuálnych politických otázkach“ (napr. predvolebné koalície a kandidátne listiny pri voľbách do NR SR a EP), pričom návrhy posúva RR. Z titulu funkcie ju tvorí predseda strany a kancelár, a ďalších sedem členov volených RS na funkčné obdobie štyroch rokov (bez možnosti opätovnej kandidatúry). Radu regiónov, tvoria všetci (ôsmi) predsedovia krajských centier. Zaoberá sa politickými a straníckymi záležitosťami regionálneho významu. Vypracovanie programu strany vo voľbách do NR SR a EP má v kompetencii Programová rada, volenej RS na obdobie štyroch rokov, ktorá návrhy posúva RR.
Najvyšším „politickým predstaviteľom“ strany je predseda strany, ktorého volí Republikový snem na funkčné obdobie šiestich rokov (bez možnosti opätovnej kandidatúry), štatutárnym orgánom je kancelár volený RS (s možnosťou opätovnej kandidatúry), ktorý ma v kompetencii zabezpečovať riadny chod kancelárie strany (organizačno-administratívne a technické centrum). Rozhodcovský súd je rozhodovací orgán pre vnútrostranícke spory, ktoré (troch) členov volí RS na funkčné obdobie šiestich rokov, pričom táto funkcia nie je zlučiteľná s členstvom v RR ani predsedníctvom územnému centru.

História

27. novembra 2014 Juraj Miškov verejne oznámil iniciatívu založenie novej, liberálno-občianskej politickej strany s názvom Slovenská občianska koalícia. 24. novembra 2014 prípravný výbor strany ohlásil Ministerstvu vnútra SR začiatok zberu podpisov na zoznam občanov, ktorí súhlasia so vznikom strany. Strana bola oficiálne predstavená ako „koalícia občanov, nielen štandardná strana“, „reformná strana“ resp. „stredové občiansko-liberálne zoskupenie aktívnych ľudí“ na tlačovej konferencii 1. decembra 2014. Juraj Miškov sa vyjadril, že sa tiež bude uchádzať o spoluprácu s ostatnými štyrmi nezaradenými poslancami, predstaviteľmi občianskeho združenia Liberálna dohoda. Pozitívne projekt hodnotil Jozef Kollár, Martin Chren a Daniel Krajcer, pričom Juraj Droba podľa vyjadrení pre médiá zvažoval svoje budúce pôsobenie v politike.
16. februára 2015 Tlačová agentúra SR priniesla správu o tom, že prípravný výbor dosiahol potrebnú hranicu 10 000 podpisov. O registráciu strany požiadal 20. februára, pričom predložený zoznam obsahoval celkom 11 996 podpismi. Slovenská občianska koalícia bola zapísaná do registra strán vedeného Ministerstvom vnútra SR k 5. marcu 2015. Ustanovujúci kongres strany sa uskutočnil 28. marca v Košiciach. Za predsedu strany bol na obdobie do roku 2021 zvolený Juraj Miškov.

Politická orientácia

Strana sa vo svojich stanovách vymedzuje ako „stredová, reformná, občiansko-liberálna“ so základnými hodnotami „sloboda, tolerancia, ľudská dôstojnosť, solidarita a rovnosť pred zákonom.“ Hlási sa ku klasickoliberálnemu konceptu štátu, ktorý „necháva každého hľadať si svoju osobitnú cestu za vlastným šťastím,“ teda presadzuje osobnú aj ekonomickú slobodu a proklamuje, že „základnou optikou, cez ktorú posudzujeme politické rozhodnutia, je [...] miera, akou prispievajú k posilňovaniu slobody.“

Ekonomika

Vo svojom manifeste sa vyslovuje za „čo najnižšie dane“ a stavia sa proti zavádzaniu nových daní a za daňovú a regulačnú záťaž zodpovedajúcu „adekvátnym verejným službám“. V ekonomickej oblasti strana predstavila program „Eurovratka“, t. j. návrh daňovo-odvodovej reformy, ktorá má spočívať v zavedení 13 % (dvojitej) sadzby dane z pridanej hodnoty na potraviny a na energie pre domácnosti (elektrina, plyn, palivá, teplá voda, ústredné kúrenie), v znížení odvodov do Sociálnej poisťovne pre zamestnanca o 2 % a zrušení úhrady za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska (tzv. koncesionársky poplatok).

Spoločnosť

21. januára 2015 prípravný výbor strany oznámil, že spustí internetovú a bilboardovú kampaň odporúčajúcu neúčasť na referende vyhlásenom na 7. februára 2015, na ktorú podľa svojich vyjadrení vyčlenili 50 000 EUR.
Strana sa tiež vyslovila za zrušenie príspevkov politickým stranám zo štátneho rozpočtu vyplývajúcich z § 25 zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach, t. j. príspevku za hlasy získané vo voľbách, príspevku na činnosť a príspevku na mandát, a ich nahradenie jedným príspevkom „na politickú parlamentnú činnosť“ vo výške 100 000 EUR ročne pre politické strany, ktoré vo voľbách získali mandát v Národnej rade SR. Rovnako strana navrhuje odluku cirkvi od štátu prostredníctvom nahradenia súčasného systému financovania cirkví a náboženských spoločností zo štátneho rozpočtu zavedením systému, pri ktorom zdaňovaná fyzická osoba môže poukázať 1 % zo svojho základu dane z príjmov fyzickej osoby cirkvi alebo náboženskej spoločnosti či mimovládnej organizácii (t. j. občianskemu združeniu, neziskovej organizácii, nadácii), príp. kombinácii týchto príjemcov.