Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko

Vznik strany

Strana priateľov vína bola na ministerstve vnútra zaregistrovaná 20. októbra 2000. Vznikla okolo bývalého kandidáta na prezidenta signalistu Milana Fogaša. Strana samu seba považovala za recesistické združenie, ktoré malo mať pôvodne názov HOVNO (Hnutie oklamaných voličov a nasrdených občanov). Strana sa prezentovala ako liberálno-ekologická. Pred parlamentnými voľbami 2006 ponúkla miesto na kandidátke každému, kto zaplatí 50 000 SKK. Nakoľko sa jej nepodarilo do stanoveného termínu vyzbierať peniaze na kauciu, podľa vlastného vyjadrenia vstúpila do ilegality. Štatutárnym orgánom strany v rokoch 2001-2009 bol Ivan Miklovič z Potvoríc.
V máji 2009 sa strana premenovala na  Ľudovú stranu sociálnej solidarity. Jej štatutármi sa v tomto čase stali Piešťanci Karol Robert Thoma a Martin Beluský. Vo voľbách do VÚC v roku 2009 postavila ĽSSS šiestich kandidátov na poslancov samosprávnych krajov, vrátane Thomu (5 v Trnavskom, 1 v Trenčianskom kraji). Ani jeden z nich nebol úspešný.

Transformácia na Ľudovú stranu Naše Slovensko

V roku 2010 stranu prebrali ľudia okolo Kotlebu a jeho bývalej Slovenskej pospolitosti, ktorá bolo v roku 2006 rozpustená Najvyšším súdom Slovenskej republiky pretože jej činnosť, program a stanovy boli v rozpore s ústavou. Zmenili názov a pokračovali s pronárodne orientovanou, niekedy až extrémne nacionalistickou politikou.

Volebné obdobia 2010-2012 a 2012-2016

V parlamentných voľbách v roku 2010 strana získala 1,33 % (33 724) hlasov a nedostala sa do parlamentu. 
V parlamentných voľbách v roku 2012 strana získala 40 460 hlasov, čo tvorilo 1,58% platných hlasov. Do parlamentu sa nedostala.

Volebné obdobie 2016-2020

V parlamentných voľbách v marci 2016 strana získala 209 779 platných hlasov čo tvorilo 8,04 %. Umiestnila sa na 5. mieste a získala 14 poslaneckých mandátov. Jej predseda a líder kandidátky Marian Kotleba získal 156 355 prednostných hlasov. Na rozdiel od lídrov ostatných strán, prezident Andrej Kiska nepozval Kotlebu na stretnutie do prezidentského paláca.  Prezident uviedol, že Mariana Kotlebu nepozval, lebo „nevidí dôvod stretávať sa s extrémistami“.
Dva dni po voľbách sa v Bratislave uskutočnil protestný pochod pod názvom Antifašistická mobilizácia – Nikdy neprejdete!. Bol reakciou na volebný úspech ĽS NS. Dvaja z organizátorov zaslali generálnemu prokurátorovi Jaromírovi Čižnárovi list v ktorom žiadajú rozpustenie strany. Podľa organizátorov sa pochodu zúčastnilo viac než 5 000 ľudí. Podobný protest sa uskutočnil aj v Banskej Bystrici. Účastníci zapálili sviečky a vyjadrili nesúhlas s postojmi extrémnej pravice. Pokojné zhromaždenie sa snažili narušiť prívrženci strany hlasným hovorom.
V parlamente pôsobila strana Kotleba-ĽSNS v opozícii. Pred voľbami do Európskeho parlamentu v máji 2019 Marian Kotleba zmenil dlhoročnú zahraničnopolitickú rétoriku ohľadom Európskej únie. Strana presadzovala vystúpenie z EÚ, Kotleba však zmenil postoj iba na "dôležitosť a potrebu reforiem" a vystúpenie z EÚ označil za nereálne.

Volebné obdobie 2009-2013

Vo voľbách v roku 2009 Marian Kotleba kandidoval na post predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja. Ako nezávislý kandidát získal štvrté miesto s 13 629 hlasmi (10,03%). Do druhého kola nepostúpil. V roku 2010 kandidovali členovia ĽSNS ešte v komunálnych voľbách, kde získali prvé kreslo v mestskom zastupiteľstve. Kotlebovi chýbalo do zvolenia 44 hlasov.

Volebné obdobie 2013-2017 a pôsobenie v Banskobystrickom kraji

Za historicky prvú volebnú výhru strany možno považovať víťazstvo Mariána Kotlebu v 2. kole volieb do vyšších územných celkov v roku 2013. Vo voľbách v Banskobystrickom samosprávnom kraji v 1. kole získal Marián Kotleba  21,30 % platných hlasov a predbehol ho len dovtedajší župan Vladimír Maňka. V 2. kole bol zvolený za predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja so ziskom 71 397 (55,53 %) platných hlasov. Napriek predvolebnej kritike nepotizmu začal po porážke dovtedajšieho župana Vladimíra Maňku rozdávať krajské miesta spriazneným osobám, dokonca rodine. Svojho brata Michala dosadil bez výberového konania do funkcie vedúceho krajskej cestnej správy. V predstavenstve a dozornej rade získali miesta ďalší členovia strany. Marek Kotleba, brat Mariana sa stal referentom pre vnútornú prevádzku na krajskom úrade. Frederika Kotlebová, manželka predsedu strany získala miesto referentky pre oznamovanie protispoločenskej činnosti. Štát následne Banskobystrickému kraju pre Kotlebovo netransparentné riadenie kraju zablokoval čerpanie eurofondov.
V januári 2017 sa na veľtrhu cestovného ruchu ITF Slovakiatour v oficiálnom stánku kraja objavili propagačné materiály strany.

Volebné obdobie 2017-2022

V krajských voľbách v roku 2017 strana postavila 335 kandidátov na poslanecké funkcie, čo bolo približne osemkrát viacej ako v predošlých voľbách. Zo štrnástich súčasných poslancov NR SR za stranu kandidovali dvanásti. Uspeli len dvaja: Marian Kotleba (BBSK) a Milan Uhrík (NSK). Kotleba neobhájil svoje županské miesto, skončil na druhom mieste, Milan Uhrík skončil tretí. Získali však lepšie výsledky ako ich strana v parlmentených voľbách v roku 2016. Na druhej strane podľa politológa Daniela Kerekesa „Úspešnosť ĽSNS naznačuje, že značná časť ich voličov stranu nevolila pre ich hodnotové zameranie a program, ale pre osobnosť lídra.“.

Trestné oznámenie proti výstave o holokauste

Strana Mariana Kotlebu podala v novembri roku 2015 trestné oznámenie na neznámeho páchateľa vo veci výstavy „Príbehy 20. storočia“, ktorú organizuje nezisková organizácia Post Bellum pri príležitosti 70. výročia skončenia druhej svetovej vojny. Trestné oznámenie sa týkalo príbehu Štefánie Lorándovej, ktorá bola počas druhej svetovej vojny členkou sionistickej organizácie ha-Šomer. Táto organizácia pomáhala prenasledovaným Židom, a zároveň sa zapájala do odboja proti nacizmu. Strana Mariana Kotlebu vidí v príbehu Štefánie Lorándovej propagáciu sionizmu, ktorý považuje za „formu rasizmu a rasovej diskriminácie“. Toto tvrdenie opiera Ľudová strana Naše Slovensko o rezolúciu OSN z roku 1975, ktorá bola v roku 1991 odvolaná po hlasovaní 111 štátov vrátane vtedajšieho Československa. Riaditeľka Post Bellum SK Lenka Kopřivová vo veci trestného oznámenia reagovala slovami: „Dovoľujeme si upozorniť predstaviteľov Ľudovej strany Naše Slovensko, ktorej členovia sa tak radi obliekajú do čiernych uniforiem, ktoré nie sú nepodobné nacistickým, ktoré používali jednotky SS, na niekoľko pre nich zjavne zanedbateľných skutočností. Členovia ha-Šomer pomáhali počas vojny prenasledovaným Židom, organizovali ich emigráciu a rôznymi podobami sa zapojili do boja proti nacizmu.“

Strata poslaneckého mandátu Milana Mazureka

Poslanec NR SR za ĽSNS, Milan Mazurek, vystúpil v októbri 2016 v žilinskom rádiu Frontinus a hanlivo sa vyjadroval na adresu Rómov. Špecializovaný trestný súd v Banskej Bystrici Mazureka uznal vinným v apríli 2018. Po odvolaní sa na Najvyšší súd Slovenskej republiky bol rozsudok z Banskej Bystrice Najvyšším súdom 3. septembra 2019 potvrdený a Mazurek bol uznaný vinným z úmyselného trestného činu hanobenia rasy, národa a presvedčenia. Súd mu udelil pokutu 10 tisíc € a polročnú podmienku. Taktiež Rádio Frontinus za rozhovor dostalo od licenčnej Rady pre vysielanie a retransmisiu pokutu vo výške 15 tisíc €. Mazurek automaticky stratil poslanecký mandát, stal sa tak prvým poslancom NR SR, ktorý stratil mandát v dôsledku rozhodnutia súdu.