Bridž

Dejiny

Bridž je odvodený zo staršej hry whist, ktorej rôzne obmeny existovali už v 16. storočí. Spočiatku existovalo niekoľko rôznych obmien bridžu: „auction bridge“ (okszen), „bridge whist“, plafond a iné. V roku 1925 Harold S. Vanderbilt vychádzajúc hlavne z francúzskeho plafondu publikoval pravidlá novej hry, ktorú nazval „contract bridge“. Táto obmena bridžu pretrvala takmer v nezmenenej podobe až do dnešných čias.
Názov hry bridž pochádza z anglického názvu „bridge“. V origináli ale neoznačuje „most“, pôvod tohto názvu nie je celkom jasný, ale oxfordský slovník napovedá, že je to anglická verzia ruského slova „birič“, (ruskej obmeny whistu odvodenej z tureckej hry „bir-üç“, po prvý raz opísanej v knihe vydanej v roku 1896 pod titulom „Biritch – Russian whist”.

Licitácia

Samotná hra pozostáva z dvoch fáz. Prvou fázou je licitácia (dražba), počas ktorej si partneri vymieňajú informácie o kvalite svojich listov a snažia sa vylicitovať (vydražiť) optimálny záväzok. Výmena informácii je verejná, t. j. spoluhráč musí súperom vysvetliť význam hlášky (série hlášok) partnera, ak ho o to požiadajú. Konvenčné hlášky je povinný alertovať.

Druhy súťaží v športovom bridži

V športovom bridži sa organizujú súťaže jednotlivcov, párov a družstiev.
Súťaž jednotlivcov (slangovo individuál): Každý hráč postupne vystrieda rôznych partnerov a súperov. Ide tu o umenie prispôsobiť sa rôznym hráčom. Vyžaduje si to mať spoločný, čo najprirodzenejší licitačný systém.
Súťaž párov (slangovo párak): Počas celého turnaja hrajú dvaja hráči spolu, ako partneri. V každom kole hrajú proti inému páru. Každý pár môže mať vlastný licitačný systém. Väčšinou sa používajú rôzne varianty všeobecne rozšírených licitačných systémov.
Súťaž družstiev (slangovo tímak): V jednotlivých kolách hrajú proti sebe dve družstvá. Sála je rozdelená na otvorenú a zatvorenú miestnosť. V otvorenej miestnosti sedia domáci na linke Sever-Juh v zatvorenej na linke Východ-Západ, hostia sedia na opačných linkách. V otvorenej miestnosti sa najprv odohrá prvá polovica rozdaní a v zatvorenej druhá polovica (napr. 1 – 8 a v zatvorenej rozdania 9 – 16), po ich odohraní si hráči rozdania medzi sebou vymenia a odohrajú ich. Po odohraní všetkých rozdaní sa dosiahnuté výsledky navzájom porovnajú. V otvorenej miestnosti môžu byť aj diváci (kibici), v zatvorenej miestnosti okrem rozhodcu a hráčov, ktorí v nej hrajú, nesmie byť nikto nepovolaný, kvôli zamedzeniu nedovolenému prenosu informácií medzi miestnosťami. Prví si sadajú hostia a domáci si prisadajú. Z taktických dôvodov to môže byť dôležité, hlavne ak sa nehrá na dva polčasy. Každé družstvo má svojho kapitána, ktorý rozhoduje, ktorí hráči budú hrať a kde. Kapitán môže byť hrajúci alebo nehrajúci. Družstvá majú aspoň štyroch hráčov. Hlavne v dlhodobých súťažiach ich býva viac, najviac osem. Do druhého polčasu môže kapitán nasadiť iných hráčov. Ak v druhom polčase zostali v oboch družstvách rovnaké dvojice, mali by hostia, ktorí hrali v otvorenej miestnosti, prejsť do zatvorenej a naopak, domáci zostávajú na svojich miestach.

Zdvih

Vynášajúci hráč môže zo svojho listu vyniesť ľubovoľnú kartu, hráč po ľavici, ak má kartu vo vynesenej farbe, pridá ľubovoľnú kartu vynesenej farby, ak nemá, môže pridať kartu ľubovoľnej farby, po ňom pridá ďalší hráč v smere hodinových ručičiek podľa tých istých pravidiel, až po posledného hráča. Túto štvoricu kariet získa hráč, ktorý priložil najvyššiu kartu vo vynesenej farbe alebo, ak niektorý z hráčov prebil tromfom, získa ju hráč, ktorý priložil najvyšší tromf. Takáto štvorica kariet sa nazýva zdvih (v iných kartových hrách štych). Do ďalšieho zdvihu vynáša hráč, ktorý získal posledný zdvih. Keďže každý z hráčov má 13 kariet, celkový počet zdvihov je 13. Znamená to, že jedna z liniek musí získať aspoň 7 zdvihov, vtedy druhá linka získa 6 zdvihov. Preto najnižším možným záväzkom je získanie aspoň 7 zdvihov. Prvých šesť zdvihov sa nazýva kniha a ponuka jedna vo farbe predstavuje záväzok kniha+1, dva vo farbe – kniha+2…

Pravidlá hodnotenia v Robrovom bridži

V robrovom bridži nie je prémia za vylicitovanie celej hry a prémia za splnenie vylicitovaného záväzku. Pre zápis výsledkov sa nakreslí krížik, naľavo sa zapisujú zisky jednej a napravo zisky druhej linky. Vylicitované a splnené zdvihy nad knihou sa zapisujú pod čiaru, nadzvihy, pády a prémie za malý a veľký slem sa zapisujú nad čiaru. Cieľom hry je uhrať rober, t. j. dvakrát získať pod čiarou v súčte 100 bodov. Linka, ktorá získa po prvýkrát 100 bodov sa dostáva do druhej hry. Ak jedna linka získala pod čiarou 100 a viac bodov a druhá dovtedy napr. 90 bodov, týchto 90 bodov pod čiarou sa jej škrtne. Po získaní hry sa dovtedajšie zápisy pod čiarou pripočítajú nad čiaru. Za získanie čistého robra (súperi nezískali žiadnu hru), je prémia 500 bodov, ak súperi získali hru, prémia je 300 bodov. Po splnení robra sa hráči pri stolíku prestriedajú. Sever celý čas sedí na svojom mieste a východ si postupne vymení miesta s juhom a západom. Prémie za malý a veľký slem sú v takej istej výške, ako v športovom bridži. Robrový bridž sa zvykne hrať o peniaze. Je vecou dohody, aký je prevod medzi bodmi a peniazmi. Zvykne to byť 100 bodov jedna koruna. Na Slovensku sa rober skoro vôbec nehrá. Väčšinou sa hrá porovnávací bridž, alebo ak sa zišlo menej ako 8 hráčov, zvykne sa hrať na tabuľku, kde sa porovnáva s fiktívnym štatistickým párom. Taktika v robrovm bridži je diametrálne odlišná od športového bridžu. Pár sa nemusí snažiť jedným rozdaním vylicitovať celú hru, ale stačí mu čiastočnými záväzkami postupne nazbierať 100 bodov, riskujúc však, že súperi jednou celou hrou ich zisky pod čiarou eliminujú. Len ak dostane veľmi dobrú kartu, pokúsi sa o získanie prémie za slem. Koncepcia prvej a druhej hry sa v pozmenenej forme dostala do športového bridžu.