Doprava v Bratislave

Cestná doprava

Cez Bratislavu vedú tri diaľnice, D1, D2 a D4. Tieto významné tepny spolu spájajú štvorprúdové komunikácie prebiehajúce mestom mimo jadra mesta, cez Petržalku a okolo letiska vo Vajnoroch. Cez Dunaj vedie na území Bratislavy päť mostov (Prístavný most, Most Apollo, Starý most, Most SNP a Most Lafranconi) z toho dva (Prístavný a Lafranconi) sú diaľničné. Historickým jadrom mesta dôležité tepny nevedú, ale ho obchádzajú, historické centrum je pre automobilovú dopravu uzavreté a má charakter pešej zóny.
V Bratislave začína diaľnica D1, ktorá ju spája s mestami Trnava, Piešťany, Nové Mesto nad Váhom, Trenčín, Považská Bystrica a Žilina, ďalej vedie nesúvisle úsekoch cez Ružomberok, Liptovský Mikuláš až do Prešova a Košíc k štátnej hranici s Ukrajinou.
S Českom a Maďarskom ju spája diaľnica D2, ktorá vedie z Brna cez hraničný prechod Brodské, Kúty, Malacky  cez Bratislavu až ku hraničnému prechodu Čunovo do Maďarska, kde nadväzuje na diaľnicu M15 do Maďarska. Súčasťou D2 je aj bratislavský tunel Sitina spájajúci Mlynskú Dolinu a Lamač, ktorý výrazne odľahčil dopravu na križovatke na Patrónke, kde sa predtým tvorili v špičke niekoľkohodinové zápchy. Tunel bol pre dopravu otvorený 24. júna 2007.
Pri mestskej časti Jarovce je na D2 napojená D4 vedúca k rakúskej hranici, kde nadväzuje na diaľnicu A6 do Viedne. Pripravuje sa predĺženie tejto diaľnice, ktorá po dokončení bude tvoriť vonkajší diaľničný obchvat Bratislavy. Viesť bude južne od Petržalky, cez novovybudovaný most nad Dunajom, za ktorým sa na ňu napojí plánovaná Rýchlostná cesta R7 smerujúca na južné Slovensko. D4 bude pokračovať poza letisko, kde sa následne stretne s D1 a za Račou bude vchádzať do 8 kilometrov dlhého tunela Karpaty. Následne bude križovať D2, a na štátnej hranici s Rakúskom sa napojí na Rýchlostnú cestu S8 - Marchfeld Schnellstraße. Táto diaľnica je značne potrebná pre mesto už teraz, pretože vnútorný obchvat v časoch špičky nezvláda veľký nápor vozidiel a vznikajú zápchy, najmä na Prístavnom moste, cez ktorý denne prejde okolo 100 000 vozidiel.
Hlavnou autobusovou stanicou je autobusová stanica Mlynské Nivy, ktorej stará budova bola v roku 2017 asanovaná a začalo sa s výstavbou novej, ktorá sa bude volať Stanica Nivy. Jej dokončenie je naplánované na rok 2020. Dočasná autobusová stanica sa nachádza na Bottovej ulici, hneď oproti pôvodnej budove.
Centrum mesta je vybavené moderným rádiovým parkovacím systémom, ktorý zabezpečuje navádzanie vodičov na voľné parkoviská v meste.

Železničná doprava

Mestom vedú koridory č. 4, 5 a 17 TEN-T. Celkovo sa jeho území nachádza 14 železničných staníc a 3 železničné zastávky, ktoré zabezpečujú železničné spojenie s celým Slovenskom. Hlavná železničná stanica sa nachádza na okraji Starého Mesta v blízkosti Šancovej ulice. Okrem vnútroštátnej prepravy je možné využiť vlaky aj na cestu do Česka, Nemecka, Maďarska, Rakúska, prípadne priame vozne do Poľska, Bieloruska, Ruska, Chorvátska (Záhreb), Srbska (Belehrad) a na Ukrajinu; v letných mesiacoch aj do Rumunska(Arad, Brašov, Bukurešť, ...), Bulharska (Varna, Burgas), Chorvátska (Split) a Čiernej Hory (Bar).
Druhá najdôležitejšia stanica je stanica Bratislava-Petržalka, ktorá vypravuje predovšetkým vlaky do Viedne.  Stanica však nezaznamenala taký rozmach ako sa predpokladalo, a tak 2. nástupište viac-menej chátra. Zmena by mohla nastať po spustení premávky na európskom koridore LGV Est (Bratislava – Paríž). Dôležitou je aj zastávka Bratislava-Vinohrady. Ďalšie železničné stanice sa nachádzajú aj v častiach, napríklad v Rači, Novom Meste, Rusovciach, Devínskej Novej Vsi, Lamači a pod.
V meste sa plánuje postaviť niekoľko nových zastávok, ktoré zabezpečia väčšiu možnosť využitia železničnej dopravy v rámci mesta a to predovšetkým po plnom spustení Integrovaného dopravného systému Bratislavského samosprávneho kraja (IDS BSK). Výsledok by mal byť podobný systém ako viedenský S-Bahn.
Systém koľajovej dopravy v Bratislave v období 1914 – 1945 dopĺňal aj hybrid električky a vlaku nazývaný „Električka Bratislava – Viedeň“.

Letecká doprava

Hlavné a jediné letisko je Letisko Milana Rastislava Štefánika (na rozhraní východnej časti mesta a obce Ivanka pri Dunaji), ktoré je najväčším letiskom na Slovensku a zaberá plochu 477 ha.  Z tohto letiska sa momentálne pravidelne lieta do desiatok destinácií, pričom počet cestujúcich narastá, nakoľko letisko je lacnejšie a preto ho využívajú aj cestujúci zo susedného Rakúska. Naopak, mnoho cestujúcich z Bratislavy a okolia využíva (predovšetkým pri neobsluhe destinácie z bratislavského letiska) neďaleké medzinárodné letisko Schwechat pri Viedni.

Lodná doprava

Bratislava sa nachádza na významnej dunajskej trase medzi Viedňou a Budapešťou. Najdôležitejšiou destináciou pri osobnej lodnej doprave z Bratislavy je Viedeň, najdôležitejšiou linkou je Twin City Liner, ktorá premáva od 1. júna 2006 práve medzi týmito dvoma metropolami. Jazda touto linkou trvá 75 minút. Okrem toho existuje množstvo iných lodných liniek, medzi najpopulárnejšie patrí linka z Bratislavy na Devín.
Pre nákladnú lodnú dopravu je na Dunaji vybudovaný medzinárodný prístav v Ružinove.

Lanová dráha

Na území Bratislavy existuje aj jedna sedačková lanovka, ktorá spája obľúbené rekreačné lokality Koliba a Železná studnička v bratislavskom lesoparku, v katastrálnom území m.č. Nové Mesto. Je takmer 1 km dlhá a bola otvorená v roku 1972. Od roku 1989 nepremávala, jej premávka bola znovu zahájená po prestavbe v roku 2005.