Robert King Merton

Teória stredného dosahu

Teória stredného dosahu sa používa hlavne v sociológii ako vodiaca línia empirického výskumu. Anglický pojem Teórie stredného dosahu „Theory of the middle range“ naznačuje, že sa zaoberá iba vymedzenými aspektmi sociálnych javov. Je to teória obmedzeného dosahu, ktorej tvrdenia sa budú približovať k pozorovateľnej realite. Teórie stredného dosahu ležia  medzi menšími, ale nevyhnutnými pracovnými hypotézami, ktoré sa vyvíjajú počas každodenných výskumov a vše-obsahujúcim systematickým úsilím o vytvorenie jednotnej teórie, ktorá bude schopná vysvetliť všetky pozorované jednotnosti spoločenského správania a sociálne zmeny. Je stredom medzi všeobecnými teóriami sociálnych systémov, ktoré sú príliš vzdialené od určitej skupiny spoločenského správania, a medzi podrobnými popismi údajov a správania, ktoré nie sú všeobecnými vôbec. Každá teória je viac než samotné empirické zovšeobecnenie. Je to izolovaný problém sumarizujúci zistené jednotnosti alebo vzťahy medzi dvoma alebo viacerými premennými. Teória zahŕňa sadu predpokladov, z ktorých boli empirické zovšeobecnenia sami odvodené.

Dysfunkcie

Súhrnne povedané, funkcia pre nejakú skupinu môže byť zároveň aj dysfunkciou pre inú skupinu. Isté sociálne javy môžu byť funkčné (eufunkce) pre niektorých jednotlivcov, pre iných však budú tieto skutočnosti dysfunkčné. Koncept dysfunkcie môže byť demonštrovaný na príklade náboženstva, ktoré posilňuje sociálnu integritu, ale zároveň spomaľuje napredovanie vedy (dysfunkce).

Funkčné alternatívy

Funkcionalisti veria, že spoločnosti musia mať určité vlastnosti, aby prežili. Merton zdieľa tento názor, ale zdôrazňuje, že v rovnakej dobe jednotlivé inštitúcie nie sú jediné, ktoré sú schopné plniť tieto funkcie. Je totiž široké spektrum funkčných alternatív, ktoré môže byť schopné vykonať rovnakú úlohu. Pojem funkčnej alternatívy je dôležitý, pretože upozorňuje sociológa na podobné funkcie, ktoré môžu vykonávať rôzne inštitúcie.

Teória deviácie

Mertonova teória deviácie vychádza z analýzy vzťahov medzi kultúrou, spoločenskou štruktúrou a anómiou. Anómiu Merton definuje ako nesúvislosť medzi kultúrnymi cieľmi a legitímnymi dostupnými prostriedkami na ich realizáciu. V tejto teórii spája anómiu s deviáciou a argumentuje, že nesúvislosť medzi kultúrou a štruktúrou má disfunkčný následok deviácie v spoločnosti. Napríklad pri aplikácii na Spojené štáty americké vidí “americký sen” ako dôraz na cieľ peňažného úspechu ale bez korešpondujúceho dôrazu na legitímnu cestu k dosiahnutiu tohoto cieľa.

Funkčná analýza

Merton tvrdí, že hlavná orientácia funkcionalizmu je v interpretácii dát pomocou ich dôsledkov pre väčšie štruktúry, v ktorých sú obsiahnuté. Analyzuje spoločnosť vzhľadom na to, či sú kultúrne a spoločenské štruktúry dobre alebo zle integrované. Podľa Mertonového vnímania funkcionalizmu všetky spoločenské a kultúrne presvedčenia sú funkčné aj pre spoločnosť ako celok tak aj pre jednotlivcov v spoločnosti.
Druhé tvrdenie hovorí, že všetky štandardizované spoločenské a kultúrne štruktúry a formy majú pozitívnu funkciu, čo je však v rozpore s tým čo sa dá odohráva v skutočnom svete.
Tretie tvrdenie hovorí o nevyhnutnosti. Štandardizované časti spoločnosti majú pozitívnu funkciu a reprezentujú nevyhnutné časti fungujúceho celku, ktoré predpokladajú funkčnú nevyhnutnosť štruktúry a funkcie pre spoločnosť. Jeho presvedčenie, empiricky otestované, ho viedlo k vytvoreniu paradigmy analýzy funkcionalizmu.