Blíženci (súhvezdie)

Legenda

Báj hovorí o dvoch nevlastných bratoch Kastorovi a Polydeukovi (v latinčine Castorovi a Polluxovi). Pollux ako Diov syn bol nesmrteľný a vynikal v zápasení, naopak Kastor bol smrteľný, ale dokázal skrotiť aj najdivšie kone. Ich spoločná matka bola Léda. Mali dve sestry – Helenu (pre ktorú vznikla trójska vojna), ktorá bola Diovou dcérou, a Klytaimnestru, ktorá bola dcérou Tyndarea. Obaja patrili medzi najslávnejších dórskych hrdinov. Zúčastnili sa na love nebezpečného kalydónskeho diviaka s hrdinom Melegrom, na vojne proti Amazonkám s Heraklom a na známej výprave do Kolchidy s Iásonom, cieľom ktorej bolo ukoristiť zlaté rúno. Počas plavby jedného dňa vypukla strašná víchrica. Moreplavci sa už vzdávali všetkej nádeje na záchranu, len spevák Orfeus nestrácal vieru. Začal hrať na svoju kúzelnú lýru (ktorá sa tiež dostala na nebesá) a prosil pritom bohov o pomoc. Búrka zrazu ustala a v tej chvíli sa na čelách Kastora a Polydeuka rozžiarili jasné hviezdy. Od tej doby ich námorníci považovali za svojich ochrancov.
Keď Kastor prišiel o život pri bitke s bratrancom Idasom, Pollux pomstil smrť svojho brata tým, že zabil Idasovho brata Linkea. Potom musel s Idasom bojovať o svoj život. Pollux s pomocou Zeusa tento boj vyhral, no preklial svoju nesmrteľnosť, lebo chcel zomrieť spolu s bratom. Zeus, dojatý Polluxovou láskou, mu ponúkol dve možnosti: buď ostane večne mladým uprostred bohov Olympu, alebo bude žiť jeden deň s bratom v podzemnom kráľovstve Háda a jeden deň na Olympe uprostred bohov. Pollux si vybral druhú možnosť. Vzájomná spätosť Polluxa a Kastora sa stala symbolom bratskej lásky. Zeus premenil bratov na hviezdy a umiestnil ich na nebo do súhvezdia Blíženci.
Súhvezdie Blížencov však bolo známe už dávno predtým, ako túto báj začali pred 3 000 rokmi rozprávať grécki rapsódovia. Podľa sumerského eposu o Gilgamešovi to boli priatelia Enkidu a Gilgameš, ktorí zvádzajú boj s býkom.

Hviezdy

Ako α je označená hviezda Castor, hoci v skutočnosti je o niečo jasnejší Pollux. Polluxa uprednostňovali astronómovia už od dávnoveku, ale je nepravdepodobné, že by dovtedy došlo k nejakej významnej zmene jasnosti. Castor a Pollux sú si podobné svojou jasnosťou, ktorá sa líši len o pol magnitúdy, ale ide o veľmi odlišné systémy. Castor patrí k najzaujímavejším viacnásobným hviezdam na oblohe. Je to vizuálna trojhviezda. Všetky zložky tejto trojhviezdy sú navyše spektroskopickými dvojhviezdami. Castor je teda až šesťnásobný hviezdny systém zložený z troch veľmi tesných dvojhviezd.
Jasnejšia hviezda β Pollux je na rozdiel od Castora osamotenou hviezdou, oranžovým obrom. Jeho nápadná oranžová farba sa dá pozorovať už voľným okom.
γ Geminorum má meno Alhena alebo Almeisan, čo znamená „žiariaca“ či „vznášajúca sa“. δ je tiež pomenovaná. Nesie meno Wasat, ktoré pochádza z arabského „Uasat“, čo znamená „stred“ (v tomto prípade súhvezdia). Má spoločníka, ktorým je do oranžova sfarbený trpaslík s jasnosťou 8,1 (8,2) magnitúd.
Meno hviezdy ε Geminorum znie Mebsuta (prípadne Melucta alebo Meboula, „natiahnutá ruka“). Je to nadobor so slabým sprievodcom 9. magnitúdy, ktorého je možné uvidieť aj v menšom amatérskom ďalekohľade. Ďalšou dvojhviezdou je ζ Mekbuta, ktorej meno znamená „zatiahnutá laba“. Nezvyčajné pomenovanie súvisí s pôvodným veľkým súhvezdím Asad, Lev, ktoré sa tu kedysi rozprestieralo. So svojím sprievodcom, ktorého jasnosť sa udáva v rozsahu od siedmej do desiatej magnitúdy tvorí optickú dvojhviezdu. Hlavná zložka je zároveň premenná hviezda, cefeida.
η Geminorum sa volá Propus, Praepes, alebo Tejat Prior, čo značí „predná noha“. Je to červený obor s povrchovou teplotou približne 3 600 °C a žiarivosťou 2 000-krát väčšou ako žiarivosť Slnka. Už pri pohľade cez triéder je nápadne červená. Propus je polopravidelná premenná, ktorý mení svoju jasnosť v perióde asi 223 – 234 dní.
Ďalšou pomenovanou hviezdou je mí Geminorum Tejat alebo Tejat Posterior („zadná noha“, ďalšie názvy sú Calx, Rish Pai). Je to červený obor so sprievodcom vzdialeným 122,5´. Hlavná zložka má jasnosť 3,2, sprievodca 9,8 mag. Medzi ďalšie dvojhviezdy rozlíšiteľné aj amatérskym ďalekohľadom patrí Ní Geminorum, Kappa Geminorum a 38 Geminorum.

Premenné hviezdy

Hviezda ksí Geminorum mení svoju jasnosť v rozsahu 3,6 až 4,2 magnitúd s periódou 10,15 dňa. Je to premenná hviezda typu delta Cephei (Cefeida), pričom zmeny jasnosti sprevádzajú zmeny spektrálneho typu od F7 po G3. 
R Geminorum je premenná hviezda typu Mira Ceti. Kolísanie magnitúd je v rozsahu 6,0 až 14,0 v perióde 370 dní. Napokon je tu ešte U Geminorum, prototyp kataklizmickej premennej hviezdy. Je to tesná dvojhviezdna sústava zložená z červenej hviezdy hlavnej postupnosti, ktorá obieha a zakrýva bieleho trpaslíka.