Poistná udalosť

Právna úprava

Podľa zákona č. 37/2004 Zb., O poistnej zmluve, je poistná udalosť definovaná ako náhodná skutočnosť bližšie označená v poistnej zmluve alebo v osobitnom právnom predpise, na ktorý sa poistná zmluva odvoláva, s ktorou je spojený vznik povinnosti poisťovateľa poskytnúť poistné plnenie.

Nahlásenie a likvidácie poistnej udalosti

Každú vzniknutú poistnú udalosť je poistený povinný v čo možno najkratšom čase ohlásiť poisťovateľovi (poisťovni), po ktorom žiada vyplatenie poistného plnenia. Všeobecne to je dané v § 14 zákona o poistnej zmluve; konkrétne túto povinnosť upravujú všetky poisťovne vo svojich poistných podmienkach.
Dôkazné bremeno, teda povinnosť preukázať, že došlo k poistnej udalosti, má poisťovateľ a poistený. Ak by niektorý z nich podal nepravdivé vysvetlenie alebo niektoré podstatné údaje zamlčal, mohlo by ísť o poistný podvod podľa § 250 a Trestného zákona.
Poisťovňa je povinná bez odkladov začať vyšetrovanie. Ak nie je určené inak, musia toto vyšetrovanie skončiť do 3 mesiacov. Ak tak nemôže urobiť, musí oznámiť poistenému dôvody dôvody, prečo to nie je možné. Na jeho žiadosť mu musí vyplatiť primeranú zálohu (to však len za predpokladu, že je isté, ze existuje právo na poistné plnenie, ale nemožno zatiaľ zistiť jeho výšku).,
Po skončení šetrenia je poisťovňa povinná oznámiť jeho výsledky oprávnenej osobe (zvyčajne poistenému). Forma tohto oznámenia nie je predpísaná, ale zvyčajne sa však výsledky vyšetrovania oznamujú písomne.

Premlčanie

Dátum vzniku poistnej udalosti má vplyv na premlčanie práva na poistné plnenie. Pre premlčanie v občianskych sporoch platí všeobecne trojročná premlčacia doba podľa § 101 Občianskeho zákonníka. Zákon o poistnej zmluve v § 8 túto lehotu ponecháva s výnimkou životného poistenia, kedy ju predlžuje na 10 rokov.Pro všetky prípady navyše stanovuje, že premlčacia doba začína plynúť za 1 rok po poistnej udalosti.
Cieľom predĺženie premlčacej doby v prípade životného poistenia je posilnenie ochrany spotrebiteľa pre prípady, keď je poistná zmluva najmä pre prípad smrti dojednaná v prospech niekoho ďalšieho (v poistnej terminológii tzv. Určenie pomyslenej osoby), ktorému nemusela byť ihneď známa existencia zmluvy alebo poistnej udalosti (smrti), a nemusel teda vedieť o svojom práve na poistné plnenie.

Príklady poistných udalostí

Poistná udalosť sa líši v závislosti od druhu dojednaného poistenia. Napríklad v prípade životného či úrazového poistenia môže ísť o úraz (bez alebo s trvalými následkami) alebo o smrť. Pri poistení motorových vozidiel ide najmä o dopravné nehody. Pri dopravných nehôd je v niektorých prípadoch nutné privolať políciu; ide o prípady uvedené v zákone č. 361/2000 Zb. o cestnej premávke, predovšetkým ide o nehody so zranením zúčastnené osoby.
Po nahlásení poistnej udalosti prebieha likvidácia poistnej udalosti poisťovňou, počas ktorej je posudzovaný nárok klienta na poistné plnenie. Likvidácia zahŕňa spravidla aj fázu šetrenia, ktorá má za úlohu zistiť, či a do akej miery sa oznámenie poisteného zakladá na pravde.

Škodová udalosť

Od poistnej udalosti treba odlišovať pojem škodová udalosť. Tou je podľa § 3 zákona o poistnej zmluve skutočnosť, z ktorej vznikla škoda a ktorá by mohla byť dôvodom vzniku práva na poistné plnenie. Škodovú udalosť teda sama o sebe nemusí byť poistnou udalosťou; ešte len ak zodpovedá poistným podmienkam sa z nej poistná udalosť stane.
Ak nastala škodovú udalosť, napr. Vykradnutie pivnice, je potrebné z poistných podmienok prislúchajúcich k poistnej zmluve zistiť, či sa toto poistenie na vykradnutie pivnice vzťahuje (presnejšie, či je poistením táto škodová udalosť krytá). Potom je potrebné overiť ešte väčšinou "triviálne" okolnosti, napr. Či poistenie nezaniklo (napr. Uplynutím dohodnutej doby alebo nezaplatením poistného). Až potom sa zo škodovej udalosti stane poistná udalosť a vzniká vyššie citovaná "povinnosť poisťovateľa poskytnúť poistné plnenie.