Voľba prezidenta Slovenskej republiky v roku 2019

Prípravy a spôsob konania volieb

Spôsob voľby prezidenta SR upravuje čl. 101 až 107 Ústavy SR a zákon Národnej rady SR (NR SR) č. 180/2014 Z. z. z 29. mája 2014 o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov a súvisiace právne predpisy. Od roku 1999 prezidenta volia občania SR vo všeobecných, rovných, priamych voľbách tajným hlasovaním na päť rokov. Právo voliť má každý, kto najneskôr v deň konania volieb dovŕši 18 rokov.
Kandidátov na prezidenta navrhuje najmenej 15 poslancov NR SR alebo občania, ktorí majú právo voliť, a to na základe petície podpísanej najmenej 15 000 občanmi – tieto návrhy musia byť odovzdané predsedovi NR SR najneskôr do 21 dní od vyhlásenia volieb. Za prezidenta môže byť zvolený každý občan, ktorý je voliteľný do NR SR a najneskôr v deň voľby dosiahol vek 40 rokov. Voľby vyhlasuje predseda NR SR najneskôr 55 dní predo dňom ich konania. Predseda NR SR Andrej Danko tak učinil 10. januára 2019 a deň konania (prvého kola) volieb určil na sobotu 16. marca 2019 a deň konania druhého kola na sobotu 30. marca 2019. V zmysle rozhodnutia predsedu NR SR boli do 30. januára utvorené volebné okrsky a určené volebné miestnosti, do 11. februára boli utvorené volebné komisie a okrskové volebné komisie a do 21. februára sa uskutočnilo ich prvé zasadnutie.

Nebudú kandidovať

Súčasný prezident Andrej Kiska 15. mája 2018 oznámil, že v nasledujúcich prezidentských voľbách nebude kandidovať. Vtedajší premiér Robert Fico v decembri 2017 oznámil, že nebude kandidovať. „Na zdravie svojho syna vyhlasujem, že nebudem kandidovať na prezidenta,“ vyhlásil. Prezidentskú kandidatúru odmieta aj Iveta Radičová. Koncom júla 2018 Pál Csáky oznámil, že sa o kandidatúru nebude uchádzať.
Strana SMER-SD sa dlho snažila presvedčiť ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí Miroslava Lajčáka, aby sa stal jej prezidentským kandidátom, ten to však viackrát odmietol.
KDH 15. decembra 2018 oznámilo, že nepostaví do volieb vlastného kandidáta, a podporu chce vyjadriť v primárkach medzi Františkom Mikloškom a Veronikou Remišovou z OĽaNO. Mikloško sa však ohradil, že kandiduje ako nezávislý kandidát, Remišová napokon o mesiac neskôr oznámila, že kandidovať nebude. Hnutie OĽaNO 17. decembra 2018 vyhlásilo, že si vie predstaviť podporiť Mistríka, Čaputovú alebo Mikloška, pokiaľ sa medzi sebou dohodnú.
Predseda SNS Andrej Danko vyhlásil 27. januára 2019, že on sám nakoniec na prezidenta kandidovať nebude a ani strana žiadneho iného kandidáta nepostaví.

Volebná kampaň

Do roku 2014 platilo obmedzenie volebnej kampane na obdobie 15 dní až 48 hodín pred začiatkom voľby. V súčasnosti však dĺžka kampane nie je nijako obmedzená. Jednotliví kandidáti tak boli aktívni už niekoľko mesiacov pred voľbami, v následnosti na ich ohlásenie kampane. Na základe prieskumov verejnej mienky zverejňovaných koncom roka 2018 vyzýval Robert Mistrík Zuzanu Čaputovú, Františka Mikloška, Milana Krajniaka a Veroniku Remišovú, aby sa vzdali v jeho prospech.
V priebehu januára 2019 boli hlavnými témami konečné oznámenie kandidáta vládneho SMERu a vzhľadom na rastúci počet uchádzačov prípadné odstúpenie v prospech iných kandidátov. SMER-SD nakoniec nominoval ako svojho kandidáta súčasného slovenského eurokomisára a viceprezidenta Európskej komisie Maroša Šefčoviča. Taktiež prebiehala diskusia medzi kandidátmi vtedajších parlamentných a mimoparlamentných opozičných strán o prípadnom vzdaní sa kandidatúry v prospech iného kandidáta. 22. januára 2019 vyhlásili Mistrík a Čaputová, že jeden z nich sa vzdá v prospech druhého ešte pred prvým kolom volieb. Učinia tak v závislosti na vývoji preferencií, kedy sa slabší vzdá v prospech silnejšieho. Stalo sa tak deň po tom, čo Čaputovej strana PS zverejnila prieskum verejnej mienky realizovaný v januári agentúrou AKO, v ktorom mala síce 18,5 %, no boli z neho vynechaní kandidáti Mistrík a Mikloško.
Jeden z kandidátov, Radovan Znášik, dovŕši požadovaný vek pre kandidatúru na prezidenta, teda 40 rokov, až 11. apríla 2019. Žiadal preto predsedu NR SR Danka, aby prvé kolo volieb vyhlásil až na termín po 11. apríli (najneskorší možný termín konania je 15. apríla). Nakoľko sa však prvé kolo bude konať už 16. marca, Znášik sa nebude môcť zúčastniť ako kandidát. Napriek tomu požadovaný počet podpisov od občanov (17 200) zhromaždil a 29. januára 2019 odovzdal, pričom sa plánuje ohľadom termínu obrátiť na Ústavný súd SR.
KDH v prvom kole prezidentských volieb podporí Františka Mikloška, rozhodla tak 17. februára rada KDH. V druhom kole podporí toho kandidáta, ktorý z dvojice František Mikloško alebo Robert Mistrík postúpi do druhého kola.
Maroš Šefčovič koncom februára požadoval, aby sa volebná súťaž už konečne zaoberala víziami pre Slovensko, ktoré jednotliví kandidáti majú, a nie prílišným dôrazom na prieskumy verejnej mienky a to, ktorý kandidát sa má vzdať v prospech iného. Dva týždne pred voľbami, kedy začalo platiť embargo na prieskumy verejnej mienky, sa ozvala kritika voči ich realistickosti (napríklad pre fakt, že posledné zverejnené prieskumy, získavané približne v rovnakom čase, namerali Zuzane Čaputovej raz 18 % a raz 52 %). Podľa politológa Juraja Marušiaka ani jeden z prieskumov nie je dôveryhodný a agentúram hrozí strata dobrého mena. Eduard Chmelár kritizoval nekorektný prístup médií, ktoré jednotlivým kandidátom nedávajú rovnocenný priestor. V diskusiách sa oveľa častejšie vyskytujú kandidáti, ktorí sa vysoko umiestňujú v prieskumoch verejnej mienky, pričom ich autenticitu viacerí kandidáti, ktorým z nich vyplýva nízka podpora, otvorene spochybnili. Podľa nich sa týmto stráca možnosť férovej súťaže vo voľbách, keďže kandidáti, ktorým vyplynie nízka prieskumová podpora, nemajú priestor na prezentovanie svojich ideí.
Po prvom kole volieb odporúčil Most-Híd svojim voličom a sympatizantom voliť v druhom kole prezidentských volieb Zuzanu Čaputovú.Maroš Šefčovič chce pred druhým kolom  zdôrazňovať svoj program a tradičné kresťanské hodnoty. Čaputovú vyzval na  predvolebnú debatu v cudzom jazyku, ale tá to odmietla. Hlavnou témou by podľa neho mala byť zahraničných politika, kedže je jednou z „kľúčových zodpovedností prezidenta“.
Pred druhým kolom prezidentských volieb sa v nedeľu 24. marca 2019 stretol s českým prezidentom Milošom Zemanom na zámku v Lánoch. Zeman mu poprial úspech vo voľbách a ocenil jeho odborné schopnosti a znalosti.

Ústavný súd SR

Jednou z tém prezidentských volieb sú právomoci prezidenta menovať sudcov Ústavného súdu SR, nakoľko v blízkej budúcnosti má prísť k významnej obmene, až 9 z 13 sudcov ÚS, a prezident je zodpovedný za finálny výber úspešných kandidátov. Ohľadom kandidáta na ústavného sudcu Roberta Fica sa vyjadrili Čaputová, Harabin, Mikloško aj Mistrík, že by ho nevymenovali.
Končiacim sudcom 16. februára uplynulo funkčné obdobie a Národnej rade sa do 19. februára nepodarilo zvoliť žiadnych nových kandidátov na sudcov. Robert Fico sa 19. februára vyjadril, že na ústavného sudcu v ďalšej voľbe už kandidovať nebude.Maroš Šefčovič sa vyjadril, že mu chýbala dohoda v koalícii aj koalície s opozíciou. Skritizoval aj prezidenta Andreja Kisku, že sa do riešenia situácie nevložil ešte minulý rok. Podľa Milana Krajniaka bola drvivá väčšina poslancov odhodlaná zvoliť minimálne šiestich kandidátov, ale prekážkou bol Robert Fico. Podľa Františka Mikloška za vzniknutú situáciu nie je zodpovedný Fico, ale Béla Bugár. Štefan Harabin si myslí, že na Ústavný súd nepatria žiadni aktívni ani bývalí politici.

Kultúrno-etické otázky

V otázkach uzákonenia zväzkov medzi osobami rovnakého pohlavia by registrované partnerstvá podporili Zuzana Čaputová, Eduard Chmelár aj Robert Mistrík. Čaputová by podporila aj adopciu detí pármi rovnakého pohlavia, Mistrík je proti adopciám. Pre Juraja Zábojníka nie je dôvod na vytváranie nových zákonov pre páry rovnakého pohlavia, súčasný právny stav považuje za dostatočný. Štefan Harabin avizuje ochranu „tradičnej slovenskej kultúry založenej na kresťanstve a rodine“ a vyhraňuje sa aj voči „rodovej ideológii“. Marian Kotleba na svojich billboardoch deklaroval tradičné vnímanie rodiny spočívajúce v mužovi a žene. Za nápis „Stop LGBT“ naňho podala ľavicová mimovládna organizácia Inštitút ľudských práv trestné oznámenie.
Vzhľadom na s prezidentskou kampaňou súbežnú parlamentnú diskusiu o prípadnom sprísnení podmienok pre interrupcie sa kandidáti vyjadrovali aj k tejto problematike, konkrétne, či by pri schválení takejto novely zákona ho podporili a podpísali. Kandidáti Čaputová, Chmelár a Mistrík sú spokojní so súčasnou právnou úpravou. Kandidáti Harabin, Krajniak (toho času aj poslanec NR SR) a Mikloško by návrh podporili. Maroš Šefčovič sa vyjadril nejasne. Pokiaľ by bol takýto zákon v súlade s Ústavou, všetci kandidáti by ho v prípade svojho výkonu funkcie prezidenta podpísali.
Trnavský arcibiskup Ján Orosch v nedeľnej kázni hovoril o Róbertovi Bezákovi a Františkovi Mikloškovi ako o tých, ktorí sa postavili na ultraliberálnu stranu. Za ultraliberálne postoje skritizoval Zuzanu Čaputovú a jej podporu označil za ťažký hriech. Český kňaz, profesor Tomáš Halík túto kritiku odmietol, ako zúžené videnie, a Zuzanu Čaputovú podporil.

Prvé kolo

V prvom kole mohlo voliť 4 429 033 oprávnených voličov v 5 940 okrskoch na území Slovenska. Volebné miestnosti boli otvorené od 07:00 do 22:00. Voľby v okrsku číslo 4 v Malackách trvali až do 22:35, pretože volebná miestnosť sa ráno otvorila až o 35 minút neskôr, lebo neprišla jedna členka volebnej komisie a bolo potrebné zabezpečiť náhradníka. V Janiciach v okrese Rimavská Sobota došlo okolo 06:30 k úmrtiu predsedu volebnej komisie. Rómsky občiansky aktivista Gejza Berky (* 9. apríl 1962) skolaboval v kancelárii obecného úradu (pravdepodobne pre kardiovaskulárnu chorobu) a ani privolaným príslušníkom záchrannej zdravotnej služby sa ho nepodarilo oživiť. Priebeh volieb v obci narušený nebol, namiesto Berkyho bol zvolený nový predseda volebnej komisie.
V obci Medzany v okrese Prešov došlo k incidentu, pri ktorom poslanec Obecného zastupiteľstva v Medzanoch Anton Vaňo (OĽaNO), podľa svedkov v stave opilosti, ukradol volebnú urnu s hlasmi a vyniesol ju z volebnej miestnosti. Na ceste pred miestnosťou ju hodil o zem a papierová urna sa roztrhla. Na miesto bola privolaná hliadka Policajného zboru, ktorá spoločne s členmi volebnej komisie obálky s hlasovacími lístkami zaistila a neskôr ich umiestnila do novej urny. K strate odovzdaných hlasov nedošlo. Volebná miestnosť bola kvôli incidentu na hodinu a 16 minút zatvorená, preto zostala večer otvorená až do 23:16, čím sa do 23:16 predĺžilo aj volebné moratórium na celom Slovensku. Predseda hnutia OĽaNO Igor Matovič Vaňov čin odsúdil a vyzval ho na bezodkladné odstúpenie z funkcie poslanca. Vaňo bol obvinený z trestného činu marenia prípravy a priebehu volieb a referenda a 18. marca ho Okresný súd Prešov v tzv. superrýchlom konaní uznal za vinného a uložil mu trest odňatia slobody v trvaní jedného roku s podmienečným odkladom výkonu trestu na skúšobnú dobu dvoch rokov.
Kandidát Štefan Harabin 25. marca podal ústavnú sťažnosť. Dôvodom je podľa neho to, že prvé kolo sa neuskutočnilo ústavným a zákonným spôsobom.
V prvom aj druhom kole sa zviditeľnila obec Kúty, do ktorej, vďaka jej blízkosti k českým hraniciam, prišlo voliť množstvo Slovákov žijúcich v zahraničí, keďže bolo možné voliť len z územia Slovenska. Predseda vlády Peter Pellegrini prisľúbil, v budúcich voľbách sa už bude dať voliť aj zo zahraničia.

Druhé kolo

Druhé kolo volieb sa konalo 30. marca 2019. Volebná účasť dosiahla 41,7%, čo predstavuje 1 808 985 platných hlasov. Je to historicky najnižší počet voličov, ktorí sa dostavili k urnám v prezidentských voľbách. Víťazkou sa stala Zuzana Čaputová, ktorá získala 58,40% (1 056 582 hlasov) a bude prvou prezidentkou SR v dejinách. Bodovať sa jej darilo najmä v mestách, no s výrazným náskokom vyhrala aj na Gemeri či v podtatranskom regióne. Jej protikandidát Maroš Šefčovič získal 41,59% (752 403 hlasov). Uspel najmä na východnom Slovensku, Kysuciach či Hornom Považí.