Andrej Babiš

Život

Andrej Babiš sa v 70. rokoch oženil s lekárkou Beatou Adamovičovou, ktorú poznal z gymnázia. Zo vzťahu majú dcéru Adrianu a syna Andreja (krátko dopravný pilot). Po roku 1990 žije Andrej Babiš s mladšou družkou Monikou Herodesovou, zo vzťahu majú deti Vivien a Frederika. Dňa 29. júla 2017 sa obaja partneri zosobášili, žijú v rodinnom sídle v Průhonicích u Prahy.

Politik

Koncom roku 2011 založil iniciatívu Akcia nespokojných občanov, z ktorej neskôr vzniklo politické hnutie ANO 2011, ktoré sa po voľbách v roku 2013 stalo druhou najvýznamnejšou stranou v Česku.
Od júna 2013 je Babiš prostredníctvom Agrofertu majiteľom celoštátnych českých denníkov Lidové noviny a Mladá fronta DNES a ďalších médií koncernu Mafra.

Najbohatší Čech

Časopis Týden v roku 2009 odhadol jeho majetok na 35 až 48 miliárd českých korún (1,77 až 2,42 miliárd dolárov). Podľa finančného časopisu Forbes jeho imanie v marci 2013 bolo 2 miliardy dolárov, čím sa stal vtedy 736. najbohatším človekom sveta. Do októbra 2017 jeho majetok vzrástol na 4,1 miliardy dolárov, čím postúpil na 564. priečku medzi najbohatšími ľuďmi celého sveta.

Minister financií

V roku 2013 bol zvolený za poslanca českého parlamentu. Od 29. januára 2014 do 25. mája 2017 bol prvým podpredsedom vlády Bohuslava Sobotku a ministrom financí v tejto vláde.
Podľa prieskumu agentúry STEM bol k januáru 2017 najpopulárnejším politikom v parlamente.

Predseda vlády Českej republiky

Vo voľbách do Poslaneckej snemovne Parlamentu Českej republiky, ktoré sa konali v dňoch 20. a 21. októbra 2017, viedlo hnutie ANO predvolebné prieskumy Hnutie voľby vyhralo so ziskom 29,64 % hlasov, čo predstavovalo 78 poslaneckých mandátov z 200členného zboru. Prezident poveril víťaza zostavením vlády.
Babiš sa stal premiérom najskôr v decembri 2017, pričom jeho kabinet s menšinovou vládou nedostal dôveru na začiatku roku 2018. Vláda v demisii pokračovala, a prezident ho poveril aj druhýkrát zostavením novej vlády. Druhú vládu zostavil na koaličnej dohode so sociálnymi demokratmi. Hlasovanie o dôvere kabinetu podporily komunisti v lete 2018 vláda získala svoj mandát.

Čapí hnízdo

V marci 2016 oslabilo dôveryhodnosť Andreja Babiša niekoľko protichodných vyjadrení okolo využitie dotácie na výstavbu areálu Čapí hnízdo (v prekl. z čes. bocianie hniezdo, budova má tento tvar). Podstatou „kauzy Čapí hnízdo“ je podozrenie na účelové čerpanie dotácie určené len pre malé alebo stredne veľké firmy, keď podľa kritikov koncern Agrofert formálne previedol v roku 2008 spoločnosť Čapí hnízdo na iného majiteľa krytého listinnými akciami na majiteľa, pretože Agrofert by dotáciu vo výške 50 mil. korún nezískal. Na mimoriadnej schôdzi Poslaneckej snemovne Babiš uviedol, že majiteľovi akcií boli jeho dospelé deti Adriana a Andrej a brat partnerky Moniky Martin Herodes.
V roku 2018 sa riešil podiel jeho dospelých detí Adriany a Andreja ml. na Kauze Čapí hnízdo, podľa ktorej údajne dcéra aj syn pôsobili v štatutárnych orgánoch firmy a neoprávnene čerpali eurodotácie. Vec vyšetrujú orgány českej aj európskej pôsobnosti

Nezrovnalosti v príjmoch a podozrenie z krátenia dane

V januári 2017 vyšlo najavo, že Babišovho príjmy mohli byť vyššie, než aké priznal v majetkovom priznaní, a možno sa tiež dopustil krátenia dane. V kauze ide o to, že Babiš ako súkromná osoba kúpil od Agrofertu (ktorého je majoritným vlastníkom) za 1,5 miliardy korún dlhopisy s nominálnou hodnotou jedna koruna úročené šiestimi percentami p.a., z ktorých úrokov sa podľa vtedajšej legislatívy nemusí platiť daň, a Babiš teda zarába nezdaniteľných 90 miliónov korún ročne.
Na ich nákup ale podľa jeho daňových priznaní nemal peniaze, pretože podľa svojho predchádzajúceho tvrdenia od roku 1993 do roku 2013, kedy kúpil prvú časť dlhopisov za 1,252 miliardy korún, dosahovali Babišovho čisté príjmy po zdanení iba 1,11 miliardy korún, a to bez zohľadnenia životných nákladov. Pôvod peňazí, za ktoré si mal Babiš dlhopisy kúpiť, nie je známy.Peniaze takto Babišom investované do Agrofertu boli navyše za netrhový, vysoký úrok, a tým mohlo dôjsť ako k poškodzovaniu Agrofertu, tak aj ku kráteniu daní podľa zákona o daniach z príjmu. Agrofert má totiž úroky za dlhopisy v nákladoch a u neho by mohlo tak ísť o krátenie dane vo výške cca. 22,8 milióna Kč ročne. Je taktiež podozrenie, že si Andrej Babiš na nákup dlhopisov požičal, napríklad od Agrofertu alebo inej dcérskej spoločnosti za netrhový úrok. Dôležitým právnym predpokladom trestného oznámenia proti Babišovi je skutočnosť, že Najvyšší súd v uznesení z roku 2009 o jednom precedentným prípadu stanovil, že „majetok akciovej spoločnosti ako právnickej osoby je pre jej akcionára majetkom cudzím“.
Dňa 4. januára 2017 bolo kvôli tomu na Andreja Babiša podané (pod vymysleným menom) trestné oznámenie pre porušenie povinnosti pri správe cudzieho majetku v zmysle § 220 trestného zákonníka a zo skrátenia dane, poplatku a podobné povinné platby v zmysle § 240 trestného zákonníka.
Ku svojim príjmom sa taktiež odmietol vyjadriť pre reláciu Reportéři ČT, ktorého diel „ministerské počty“ mal premiéru 30. januára 2017. Jeho výraz „sorry jako“, ktorý počas programu padol, strhol lavínu ľudovej tvorivosti. V stredu 15. marca 2017 poslanecká snemovňa rozhodla, že Andrej Babiš musí nezrovnalosti vysvetliť do konca apríla.

Únik informácií z ČEZ

V auguste 2018 sa Polícia začala zaoberať trestným oznámením na Andreja Babiša ohľadom nelegálneho úniku informácií z ČEZ s podozrením zo spáchania trestných činov zneužitia informácie a postavenie v obchodnom styku s trestnou sadzbou päť až desať rokov. Pri predaji bulharskej časti spoločnosti ČEZ bulharskej spoločnosti Inercom a arbitrážnom konaní ČEZu s Bulharskom vo výške 15 miliárd korún došlo k úniku dôverných informácii. Bulharský premiér Bojko Borisov pritom v parlamente potvrdil, že dôverné dokumenty dostal priamo od Andreja Babiša. Ten toto obvinenie poprel.

Ovplyvňovanie Finančnej správy

Zo zostrihaného záznamu odposluchu Babiša, ktorý publikovala na webe Skupina Julius Šuman 27. augusta 2017, novinári niekoľkých denníkov vyvodzujú, že Babišovho výrazy „...jedeme po nich“ a „...ty naši klekli na tu FAU Přerov, takže to je v insolvenci, obstavený účty, vagóny.“ v podstate môžu znamenať, že Andrej Babiš ako minister financií cielene ovplyvnil Finančné riadenie tak, aby pomocou zaisťovacích príkazov DPH de facto zlikvidovala firmu FAU Přerov. Krajský súd v Ostrave označil právny výklad finančnej správy za absurdné a rozhodol, že finančná správa postupovala nezákonným spôsobom. Neskôr sa vyjadrili majitelia firmy FAU, že budú po štátu žiadať náhradu škody. Tlačová hovorkyňa Finančnej správy Gabriela Štěpanyová naznačenej súvislosti odmietla, rovnako tak hovorca Agrofertu Karel Hanzelka odmietol akúkoľvek spojitosť holdingu s firmou FAU. Hospodárske noviny však uviedli, že Agrofert mal o sklad, v ktorom sa tiež primiešavali biopalivá do nafty a benzínu, záujem, ale firma FAU ho nechcela predať. Bohuslav Sobotka z pozície premiéra požiadal o prešetrenie prípadu ministerstvo financií, ktoré obratom poukázalo na už prebiehajúce riešenie dvoch kasačných sťažností spätých s prípadom u Najvyššieho správneho súdu . Podľa Sabiny Slonkovej odposluch tiež svedčí o tom, že Andrej Babiš mal informácie z daňového konania, ktoré je neverejné a prebieha výhradne medzi daňovým subjektom a finančným úradom. Na popud ministra vnútra Milana Chovanca sa prípadom zaoberá polícia. Podľa ministra Jurečka by mala polícia vyšetriť, či sú nahrávky pravé, alebo ide o zostrihané kúsky zvukového záznamu. Firma FAU následne spor s Finančné správou vyhrala, pretože Najvyšší správny súd dovolanie tejto štátnej inštitúcie zamietol. Podľa právneho zástupcu FAU Alfréda Šrámka to otvára cestu k náhrade škody od štátu vo výške cez jednu miliardu korún.
Babiš odmietol, že by finančné a colnú správu zneužíval a úkoloval. Finančná správa sa vyjadrila, že pracuje samostatne na základe vlastných analýz, nie na základe zadania.

Vlastníctvo a ovplyvňovanie médií

V júni 2013, krátko potom, čo Agrofert uskutočnil akvizíciu vydavateľského domu Mafra, Andrej Babiš na tlačovej konferencii deklaroval:„Já můžu tady veřejně prohlásit na zdraví mojich čtyř dětí a dvou vnuček, že já v žádném případě nebudu nikdy zasahovat do práce redaktorů v Mafře.“ Počas mája 2017 sa však na anonymným twitterovom účte objavili nahrávky, na ktorých Andrej Babiš hovoril s vtedajším redaktorom Mladej fronty Dnes Markom Přibilom o pripravovaných článkoch. Na nahrávke majiteľ denníka diskutuje o tom, kedy by sa v novinách mali publikovať materiály proti ministrovi zdravotníctva Ludvíkovi a ministrovi vnútra Chovancovi. Andrej Babiš následne autenticitu nahrávok potvrdil, avšak je označil za zmanipulované so zámerom ho vyprovokovať. „On (Marek Přibil) mi tam něco podsouval, já jsem to kopal od sebe. Ten rozhovor byl nepříjemný, byla to provokace, teď už to vím.“ Zároveň podal trestné oznámenie. Podľa právnika Aleša Rozehnala sa Babiš ovplyvňovaním obsahu zrejme dopustil trestného činu podplácania podľa § 332 tr. zák. ČR V reakcii na uniknutej nahrávky vydali redaktori Mladej fronty Dnes a iDnes.cz spoločné vyhlásenie, v ktorom označujú správanie svojho kolegu za ojedinelý exces a požadujú, aby vedenie vydavateľstvo podobným situáciám zabránilo. Redaktori, ktorí sa podpísali pod vyhlásenie, tvrdia, že hnutie ANO Andreja Babiša nemá akúkoľvek možnosť skryto ovplyvňovať alebo manipulovať obsah článkov v Mladej fronte Dnes alebo na iDNES. Vyhlásenie podpísalo vyše 150 redaktorov. Podľa svedectva novinára Jana Novotného, ktorý opustil redakciu Mladej fronty DNES, však Babiš volá samotným novinárom, zakazuje im témy, hovorí, čo môžu písať. Šéfredaktor Jaroslav Plesl vraj upravuje texty podľa želania ministra financií. Ďalší z bývalých novinárov Mladej fronty DNES, Martin Biben, tiež v otvorenej výpovede spochybnil, že by išlo o chybu jednotlivca.
 Na stredu 10. mája 2017 bola kvôli kauze na návrh opozičnej  ODS a TOP 09 zvolaná mimoriadna schôdza Poslaneckej snemovne.

Ovplyvňovanie GIBS

Vo februári a marci 2018 vykonalo Ministerstvo financií kontrolu GIBS (Generálná inšpekcia bezpečnostných zborov) len niekoľko dní potom, čo jej šéf Michal Murín odmietol údajnú výzvu premiéra v demisii Andreja Babiša k rezignácii. Štátne úrady pritom zvyčajne kontroluje Najvyšší kontrolný úrad (NKÚ). K iniciácii tejto kontroly sa na pôde snemovne priznal sám Andrej Babiš. Podľa magazínu Neovlivní.cz sa tak dostal do obrieho konfliktu záujmov, keďže Polícia ČR ho vedie ako trestne stíhanú osobu. Pomocou personálnych zmien by tak mohol oslabiť vyšetrovateľa svojej trestnej kauzy Pavla Nevtípila. Podľa tvrdenia magazínu Neovlivní.cz Ministerstvo financií realizuje na GIBS " totalitnú inšpekčnú kontrolu", ktorá je v krajinách Európskej únie neprípustná a je definovaná v Podmienkach vstupu Českej republiky do EÚ v kapitole 28 - finančný kontrola. Ide o takúto kontrolu, ktorá je cielená, neplánovaná a vykonaná pre osobný, alebo politický záujem, čo sú znaky korupcie. Pritom neexistuje žiadna zákonná možnosť odvolať Michala Murína z funkcie pokiaľ nie je trestne stíhaný, alebo proti nemu nie je vedená kárna žaloba. Andrej Babiš je napriek tomu rozhodnutý Murína odvolať z funkcie, alebo ho postaviť mimo službu. Lenka Zlámalová z Echo24 sa domnieva, že ide o policajnej puč. Michal Murín napísal v otvorenom liste, že nevidí pre odvolanie jediný závažný dôvod. Stanovisko zhodné s premiérom zastáva naopak najvyšší štátny zástupca Pavel Zeman, avšak ani on nepodal podnet na kárne riadenia a iba cituje opatrenia Olomouckého prokuratúry odovzdané premiérovi  "k projednání případného kázeňského přestupku dle zákona č. 361/2003 Sb." (Zákon o služebním poměru příslušníků bezpečnostních sborů) založené na "chování v souvislosti s prověřováním úniků informací". Podľa právnej analýzy listu, zo skutočností, ktoré Pavel Zeman Michalu Murínovi vytýka, žiadne pochybenie v rámci platných zákonov nevyplýva. Počas apríla 2018 však Michal Murín avizoval odchod z GIBS a na konci toho istého mesiaca podľa zistení Neovlivní.cz oznámili zámer odísť zo svojich pozícií tiež policajný prezident Tomáš Tuhý, komisár Pavel Nevtípil, ktorý vyšetruje Babišovho kauzu Čapí hnízdo a tiež jeho šéf Miloš Trojánek.
Výber Murínová nástupca Radima Dragouna považujú opozičnej strany za netransparentný. Zástupcovia ODS, Pirátov a KDU-ČSL prejavili výhrady k výberu členov komisie, ktorá Dragouna zvolila. Hoci Andrej Babiš prezentuje komisiu ako na ňom nezávislú, Forum24 proti tomu opisuje jeho (údajnej) väzby k členom komisie.

Spoločnosť IMOBA

Skupina Julius Šuman uverejnila začiatkom júna 2017 obsiahlu analýzu podnikateľských vzťahov okolo spoločnosti IMOBA. Analýza dochádza k záveru, že transakciami okolo spoločnosti si Andrej Babiš zo spoločnosti vyviedol cez daňové raje a firmy PLASTAGRA, FERTAGRA a Synbiol počas svojho pôsobenia na Ministerstve financií viac ako 2 miliardy korún, čo je hodnotené ako vyhýbanie sa dani z dividend a stáť tak pripravil na daniach o viac ako 300 miliónov korún.

Spolupráca s ÚOOZ

Podľa investigatívneho novinára Janka Krúpy sa stal Babiš v roku 2006 informátorom Útvaru pre odhaľovanie organizovaného zločinu (ÚOOZ). Pôvodne Babiša útvar sledoval pre podozrenie, že by mohol byť zapletený do vraždy Františka Mrázka, dôležité postavy českého podsvetia, toto podozrenie sa však nepotvrdilo. Babiš potom ponúkal jednému z detektívov buď peniaze, alebo kariérne rásť, nakoniec sa stal jeho informátorom. V roku 2016 protestoval proti reorganizáciu policajných útvarov, v rámci ktorej bol ÚOOZ zlúčený sÚtvarom odhaľovanie korupcie a finančnej kriminality]do Národnej centrály proti organizovanému zločinu.

Zelená perla 2013

V roku 2014 dostal anticenu Zelená perla 2013 za svoj výrok: „My se jednou asi z té demokracie poděláme, všichni. Jak jinak totiž vysvětlit to, že se tu k dálnici vyjadřuje i jezevec, ekologický terorista a taky každý starosta chce mít výjezd.“

Bludný balvan 2018

Roku 2019 dostal spolu s  Tomio Okamurom, Věrou Adámkovou a "ďalšími hviezdami politického neba" zlatý bludný balvan v  kategórii družstiev za "bľabotania a šírenie hlúpostí v oblasti zdravotníctva a vedy". Počas laudatia boli spomenuté jeho výroky o  homeopaticích v relácii Otázky Václava Moravce.