Obežná dráha

Obežná dráha alebo orbita je dráha, po ktorej obieha kozmické teleso okolo ťažiska sústavy. Ťažisko je v blízkosti centrálneho telesa (napríklad v sústave Zem – Mesiac je asi 1 400 km pod povrchom Zeme). Aby sa teleso dostalo z povrchu väčšieho telesa na jeho obežnú dráhu, musí vyvinúť prvú únikovú rýchlosť, napr. prostredníctvom raketových motorov. Aby teleso dopadlo, resp. pristálo na povrchu centrálneho telesa, musí časť svojej rýchlosti stratiť. Po navedení na obežnú dráhu sa teleso pohybuje už len zotrvačnosťou, bez činnosti motorov a nachádza sa v stave blízkom dynamickému stavu beztiaže.
Nijaké hmotné teleso neobieha presne okolo ťažiska iného telesa. Aj keď je hmotnosť ľahšieho telesa oveľa menšia ako hmotnosť hmotnejšieho, v skutočnosti obe telesá obiehajú spoločné ťažisko, ktoré je spravidla pod povrchom hmotnejšieho telesa. Stred Zeme preto obieha okolo spoločného ťažiska obehu s Mesiacom, čo z vonkajšieho pohľadu spôsobuje kývavý pohyb Zeme počas jej obehu okolo Slnka. Ak je rozdiel hmotností centrálneho a obiehajúceho telesa dostatočne malý, alebo ak je obiehajúce teleso od centrálneho veľmi ďaleko, môže sa ťažisko ich spoločného obehu dostať mimo obidve telesá. V prípade, že sú vzájomne sa obiehajúce telesá planéty, hovoríme o dvojplanéte; v prípade planétok ide o dvojplanétky, v prípade hviezdy o dvojhviezdu, atď.

Umelé družice Zeme

V prípade umelých družíc Zeme sa pridáva ešte siedmy dráhový element, takzvaná epocha. Tá definuje čas, ku ktorému sa vzťahujú ostatné elementy dráhy. Na rozdiel od dráhových elementov planét alebo hviezd dráhové elementy družíc majú zvyčajne len krátku platnosť. Nerovnomernosti v rozložení hmoty Zeme, príťažlivé sily ostatných telies, trenie atmosféry a ďalšie faktory spôsobujú, že obežné dráhy družíc sa rýchlo menia. Dráha družice okolo Zeme je preto v skutočnosti neuzavretá krivka, ktorá sa len pri prvom priblížení dá považovať za elipsu. Najrýchlejšia zmena sa prejavuje v orientácii roviny obežnej dráhy. Platnosť dráhových elementov je preto obmedzená len na krátky časový interval – zvyčajne nie dlhší než niekoľko dní.

Často používané označenia

Pre označenie dráh umelých družíc Zeme sa často používajú zaužívané anglické skratky
SUB = Suborbital = suborbitálna dráha

FTO = Failed to Orbit = družica/nosná raketa nedosiahla plánovanú dráhu
LEO = Low Earth Orbit = nízka obežná dráha okolo Zeme (do výšky cca 2 000 km)

LEO/S = Sun Synchronous Low Earth Orbit = heliosynchrónna nízka obežná dráha okolo Zeme  

LEO/P = Polar Low Earth Orbit = polárna nízka obežná dráha okolo Zeme
MEO = Medium Earth Orbit = stredne vysoká obežná dráha okolo Zeme (výška od 2 000 km do 35 786 km, najčastejšie ale 20 200 km – 20 650 km)

MTO = Medium Earth Transfer Orbit = prechodová dráha na stredne vysokú obežnú dráhu okolo Zeme
EEO = Elliptical Earth Orbit = eliptická dráha okolo Zeme 

EEO/M = Elliptical Earth Orbit / Molynia (12-hr) = eliptická dráha okolo Zeme typu Molnija 12 hodinová (podľa dráhy sovietskych telekomunikačných družíc Molnyja)
GTO = Geosynchronous Transfer Orbit = prechodová dráha na geosynchrónnou/geostacionárnu dráhu 

GTO+ = Supersynchronous Transfer Orbit = prechodová dráha na dráhu nad geosynchrónnou/geostacionárnu dráhou 

GTO- = Subsynchronous Transfer Orbit = prechodová dráha na dráhu pod geosynchrónnou/geostacionárnu dráhou 

GSO = Geosynchronous Orbit = geosynchrónna dráha okolo Zeme 

GEO = Geostationary orbit = geostacionárna dráha okolo Zeme (špeciálny typ geosynchrónnej dráhy)
HTO = High Earth Transfer Orbit = prechodová dráha na vysokú obežnú dráhu okolo Zeme 

HEO = High Earth Orbit = vysoká obežná dráha okolo Zeme (dráha nad geosynchrónnou dráhou)
LPO = Lagrangian Point Orbits = dráhy v Lagrangeho bodoch

HCO = Heliocentric (solar) Orbit = helicentrická dráha, obežná dráha okolo Slnka 

LLO = Low Lunar Orbit = nízka obežná dráha okolo Mesiaca
TLI = Trans Lunar Injection = manéver navedenia na dráhu k Mesiacu

TEI = Trans Earth Injection = manéver navedenia na dráhu k Zemi

Rušenie pohybu obiehajúcich telies

Existuje množstvo porúch v pohybe kozmických telies. Jeden z najzávažnejších faktorov, ktoré ovplyvňujú napríklad obeh umelých družíc okolo Zeme je odpor prostredia. Zemská atmosféra siaha až do výšok niekoľko tisíc kilometrov nad zemským povrchom, oveľa vyššie, ako sú položené najvyššie dráhy družíc. Hoci v týchto výškach jej jej hustota veľmi malá, v dlhých časových obdobiach nemá zanedbateľný vplyv a spôsobuje pomalé brzdenie obiehajúceho telesa vedúce napokon k jeho dopadu na povrch alebo zhoreniu v atmosfére.
Ďalším faktorom meniacim obežnú dráhu telesa je gravitačný vplyv iných telies Nerovnomerné rozloženie hmoty v centrálnom telese spôsobuje stáčanie roviny obežnej dráhy a pericentra. V slnečnej sústave pôsobí na obiehajúce telesá tiež tlak slnečného žiarenia, ktorý má v blízkosti Zeme hodnotu 4,5.10⁻⁸ N/m³. Je to veľmi malá sila a preto zreteľne pôsobí len na veľmi rozmerné a pritom ľahké družice.