Predmier (okres Bytča)

Poloha

Predmier sa rozkladá v Bytčianskej kotline blízko Súľovských skál a Javorníkov. Obteká ho rieka Váh a preteká ním potok Hradňanka, ktorá pramení v Súľovských skalách. Katastrálne územie je zalesnené len vo vyšších polohách. Boli tu sídliská halštatské a slovanské z doby poveľkomoravskej.

Dejiny obce

Prvá písomná zmienka o obci Predmier bola v roku 1193 v donácii Belu III., ale archeologické doklady katastrálneho územia obce túto zmienku predchádzajú o pár storočí. Dôkazy o osídlení pochádzajú už z neskorej doby bronzovej. Historicky hmatateľné sú napr. črepy zdobené žliabkami, železná ostroha, rôzne druhy keramiky. Podľa nich možno zaradiť Predmier medzi najstaršie obce okresu.
V najstaršej písomnej zmienke sa obec nazýva Predmír, pretože bola obohnaná pevným múrom a bola to dobrá poloha pre podpisovanie mierových zmlúv. Neskôr ho však Turci dobyli a tak si obyvatelia museli stavať nové prístrešie.
Názov Predmier sa spomína v roku 1312 v listine v spojení s Predmierským richtárom. Obec bola neskôr darovaná do rúk Podmanických a patrila tak k Považskobystrickému panstvu. Neskôr názov obce zmenili na Predmyer, ako to dosvedčuje listina panovníka Mateja z roku 1471, kedy bol Predmyer darovaný Jánovi Domanickému. Neskôr sa Predmyer spomína ako mestečko a obyvatelia ako mešťania. Po vymretí rodiny Podmanických sa Predmier dostal do rúk dedičov Balošovcov. V roku 1573 bolo udelené obci Maximiliánom II. jarmočné právo, právo varenia piva a pálenia liehu a v 2. polovici 17. storočia bolo iba o máličko menším trhovým strediskom ako Bytča.
Ľudia sa tu poväčšine živili poľnohospodárstvom, drotárstvom a prácou v lese. Z remeselnej výroby tu prekvitala najmä kováčska a mlynárska výroba. V obci bol kedysi pivovar, v 19. storočí píla a tiež továreň na výrobu papierových výrobkov.

Súčasnosť

Dnes Predmier patrí do okresu Bytča a do Žilinského kraja. Obec má 1 377 obyvateľov. Ľudia sa tu živia predovšetkým poľnohospodárstvom a tiež sa nestratila práca v lese. V dedine má svoju prevádzku firma Aladin na výrobu svietidiel. Blízko obce sa nachádzajú firmy vyrábajúce prefabrikáty, gumené výrobky, zdvíhacie hydraulické zariadenie, autodiely a iné.

Kostol sv. Gála

Centrum obce tvorí neskorogotická budova Kostola sv. Gála, opáta, ktorá pochádza z roku 1799. Bol vybudovaný na mieste staršej sakrálnej drevenej stavby zo 14. storočia. Jeho veža pochádza zo staršej stavby z obdobia okolo roku 1600. Zaujímavosťou sú zamurované náhrobné kamene zo 16. – 17. storočia v obvodnom múre. K historickým pamiatkám patrí i gotický kalich z 15. storočia, krstiteľnica z 13. storočia. V blízkosti sakrálnej stavby je neskorá baroková kalvária a socha sv. Jána Nepomuckého z r. 1797. Na kostole v poslednom čase prebehli rôzne opravy, či to bolo vymaľovanie interiéru, nová fasáda alebo v neposlednom rade aj oprava strechy.

Pozostatky histórie

Medzi pamiatky patrí budova pošty, pôvodne renesančná zo 17. storočia, prestavaná v 18. storočí ako i stará vyhňa, či kováčovňa, kde bol kedysi rozvoj kováčstva. Tiež môžeme nájsť pozostatok mlyna.
K historickým pamiatkam patrí budova kaštieľa, postavená v 1. polovici 19. storočia. Ďalšou pamiatkou, i keď z nedávnej minulosti, je socha Milana Rastislava Štefánika, z roku 1930 postavená na mieste jeho mohyly z r. 1919, ktorá ako jediná na celom  Slovensku zostala stáť počas 2. svetovej vojny. Predmier je tiež rodnou dedinou autora 1. slovenského románu: René mládenca príhody a skúsenosti. Na jeho rodnom dome je pamätná tabuľa a v parku, ktorý je blízko domu, sa nachádza jeho busta.
Je tiež rodiskom J. Chryzostoma Hanulíka, učiteľa, piaristu, gymnaziálneho profesora a básnika, ako i J. Dúbravku, učiteľa, kronikára, včelára, ovocinára, ktorý sa staral o zveľadenie kultúry v dedine