Ohňom a mečom

Ohňom a mečom (poľ. Ogniem i mieczem) je historický román poľského autora Henryka Sienkiewicza, vydaný v roku 1884. Je to prvá časť Trilógie, ktorú tvoria romány Ohňom a mečom, Potopa (1886) a Pan Wołodyjowski (1888). Bol niekoľkokrát sfilmovaný, naposledy v roku 1999 poľským režisérom Jerzym Hoffmanom.
Ohňom a mečom je historická fikcia situovaná do 17. storočia, do obdobia Prvej poľskej republiky počas Chmelnického povstania. Pôvodne bola publikovaná na pokračovanie v novinách a získala veľkú popularitu. V 20. storočí sa stala najobľúbenejšou knihou v Poľsku vôbec, dostala sa do povinnej literatúry na školách a bola preložená do väčšiny európskych jazykov.

Zápletka

Napriek vymyslenému príbehu obsahuje kniha mnoho historických postáv. Sienkiewicz študoval dokumenty a kroniky, aby čo najvernejšie opísal situáciu v tom období. Kniha mala "pozdvihnúť srdce" Poľského národa v ťažkých chvíľach povstania. Sienkiewiczov živý jazyk z nej urobil najobľúbenejšiu knihu o tomto období v Poľsku.
Dej sa začína záchranou Bohdana Chmeľnického poľským šľachticom a hlavným hrdinom príbehu Janom Skrzetuským. Chmeľnický potom uniká na Záporožskú Sič, kde vyvolá veľké povstanie kozákov. Knieža Jeremi Wiśnowiecki vysiela preto Jana na Sič, aby povstaniu zabránil. Pri ceste na Sič stretáva Helenu Kurcewiczównu, do ktorej sa zamiluje, rovnako ako ona do neho. Stretáva sa však aj so svojím sokom v láske, kozáckym atamanom Bohunom. Napriek tomu pred odchodom Skrzetuski požiada Helenu o ruku, s čím ona súhlasí. Na Siči je Jan Chmeľnickým zajatý a kozácke vojsko, posilnené o vojsko Tatárov, postupuje pozdĺž Dnepra, kde sa víťazne stretáva s poľskými vojskami v bitkách pri Korsuni a Žltých Vodách. Chmeľnický prepúšťa Skrzetuského, ktorý sa čoskoro dozvie aj o únose Heleny Bohunom, tej sa však za pomoci Janovho priateľa, pána Zagłobu, podarí uniknúť, pričom sa musia vyhnúť prenasledovateľom i vzbúreným obyvateľstvom, no čoskoro ju Bohun opäť zajme a ukrýva. Skrzetuski sa potom pripojí k vojskám kniežaťa Wiśnowieckeho, ktoré idú povstanie potlačiť. Vojsko posilnené oddielmi hádavých poľských magnátov je však rozdrvené po katastrofálnej bitke pri Piławciach.
Po tejto udalosti je podpísaný v Kyjeve mier a Jan sa rozhodne v prestrojení pokúsiť nájsť Helenu. Medzičasom umiera kráľ Vladislav IV. Vasa a poľskí šľachtici, medzi nimi aj Janovi priatelia pán Zagłoba a pán Wołodyjowski vo Varšave volia nového kráľa. Cestou sa stretnú s Bohunom a vyzvú ho na súboj, pričom pán Wołodyjowski víťazí a zraní Bohuna, hoci si myslí, že ten umiera. Je zvolený nový kráľ, Ján Kazimír. Na ďalší rok Chmeľnický obnovuje povstanie a tiahne do vnútra Poľska. V tom čase aj hlavní hrdinovia (pán Zagłoba a pán Wołodyjowski spoločne s Janovým pobočníkom Rzędzianom) nachádzajú Helenu a vyslobodia ju z rúk čarodejnice Horpyny. Uniknú pred kozáckou armádou, ktorým pomáha aj veľká sila krymského chána Islama III. Giraya a pripoja sa k vojsku kniežaťa Wiśnowieckeho, ktoré sa opevní pri meste Zbaraž, ktoré je čoskoro obľahnuté obrovskou presilou. Obrancovia dlho úspešne vzdorujú, no ich situácia preto začne byť neúnosná. Preto sa odvážni Janovi priatelia rozhodnú preniknúť cez nepriateľské línie a doniesť správu o situácii naproti tiahnúcemu vojsku Jána Kazimíra. Prvý ide Janov priateľ, pán Longinus Podbipięta, ktorého však kozáci odhalia a zabijú. Potom ide Skrzetuski, ktorý nakoniec vyčerpaný prichádza za kráľom a donesie správu. Poliaci nakoniec víťazia a prelomia obkľúčenie. Jan sa stretáva s Helenou, no ešte predtým aj s Bohunom, ktorému daruje život.
Záver príbehu sa odohráva o pár rokov neskôr opisom bitky pri Berestečku, v ktorej poľské vojsko vedené kniežaťom Wiśnowieckým víťazí nad kozákmi pod velením Bohuna.

Adaptácie

Najnovšiu filmovú adaptáciu tejto novely s rovnomenným názvom natočil v roku 1999 poľský režisér Jerzy Hoffman. V tom čase to bol najdrahší filmový projekt v Poľsku (v roku 2001 bol prekonaný filmom Quo vadis. Napriek tomu, že Ohňom a mečom je prvou časťou Trilógie, Hoffman ju natočil ako poslednú, až po filmoch Potopa (1974) a Pan Wolodyjowski (1969).