Ruská Voľa nad Popradom

Dejiny

Šľachtic menom Rikolf, vlastník hradného panstva Kamenica, získal od kráľa Karola Róberta r. 1312 územie, ktoré sa tiahlo od rieky Poprad po potok Obručné. Prvé správy o obci sú však z roku 1588, keď ju Juraj Horvát, vlastník panstva Plaveč vzal do vlastníctva, no malá dedinka existovala už skôr (predpokladá sa okolo roku 1580). Pôvodný názov Nowawolya, nasvedčuje tomu, že dedina bola založená šoltýsom s usadlíkmi podľa zakupného práva. V roku 1600, keď boli poddaní povinní prvýkrát platiť dane kráľovi, mala Mladá Voľa okolo sedem domov. Žili tu prevažne drevorubači, roľníci, pastieri oviec teda poddaní, ktorí mali malé polia. V roku 1636, keď mala obec už zmenený názov na Volya, dedinčanov ešte stále považovali za želiarov, nie za sedliakov.
V roku 1718 emigrovalo z obce 11 rodín do susedného Poľska. V roku 1773 mala obec pôvodný základ terajšieho názvu, a to Ruska Wolya. Malá obec sa rozrastala a v roku 1787, kedy jej názov bol Orosz Wolya mala už 12 domov a 114 obyvateľov. V roku 1828 mala obec 33 domov a 260 obyvateľov. Najviac obyvateľov mala obec v roku 1869 - až 293 obyvateľov. V 19. storočí tu mali majetky Bornemiszovci a Dezőfihovci.
Počas dvoch svetových vojen bojovalo 12 mužov z vtedajšej Ruskej Voli na rôznych frontoch, a tiež pomáhali poľským utečencom, podporovali ilegálnych pracovníkov a na okolí operujúce partizánske skupiny, no polovica z nich padla. 
Dňa 21. 01.1945 bola obec oslobodená Sovietskou armádou. Po oslobodení bol utvorený revolučný národný výbor. V roku 1947 z obce optovalo do ZSSR 5 rodín a 3 občania.
Dňa 05. 08. 1950 postihla obec a okolie živelná pohroma (krupobitie), ktorá zničila úrodu a tiež silne poškodila strechy domov. V roku 1954 bola začatá výstavba novej štátnej cesty Ľubotín – Lenartov. 
Dňa 21.11.1958 bola obec pripojená na elektrickú sieť a v roku 1959 bolo vybudované a sprevádzkované verejné osvetlenie, miestny rozhlas, neskôr postavená budova MNV 1965, Jednoty SD 1973, miestne komunikácie, vodovod 1983, tenisové dvorce, chodníky, nové rodinné domy a ďalšie objekty. Jednotné roľnícke družstvo, ktoré bolo založené v roku 1950, sa rozpadlo. Znovu bolo založené v roku 1959, v roku 1965 prešlo do ŠM Lipany, ktorý bol v roku 1970 delimitovaný do ŠM v Starej Ľubovni a v roku 1975 ŠM v Ruskej Voli nad Popradom bol pripojený k JRD Čirč. 
V roku 1964 sa v katastri Ruská Voľa nad Popradom udiala v lesoch kalamita, pri ktorej bolo zničených veľa stromov. V roku 1986 bola v obci založená telovýchovná jednota - Slovan Ruská Voľa nad Popradom s futbalovým a stolnotenisovým klubom.

Gréckokatolícky kostol

V obci sa nachádza gréckokatolícky chrám (cerkev) zasvätený archanjelovi Michalovi, jednoloďový s presbytériom, postavený v rokoch 1913 – 1916, prestavaný v roku 1952 a rekonštruovaná v rokoch 1970 – 1980. Táto cerkev je filiálkou gréckokatolíckej farnosti Čirč. Nadpis pred vstupom do cerkvi vyrezávaný rezbárom pochádzajúcim z obce.
Veľkou zaujímavosťou je sväté evanjelium, ktoré sa na prestole (oltári) v obci nachádza od roku 1899. Sväté evanjelium je však už z roku 1891. V tomto staroslovanskom evanjeliu je na spodnej časti strán evanjelia podľa Matúša od 1. až po 55. stranu vždy na každej druhej strane po jednom riadku napísaný záznam, ktorý bol takýmto spôsobom vpísaný pravdepodobne preto, aby nikto z evanjelia nevytrhol strany, lebo by musel odstrániť 55 strán. Tento záznam hovorí o tom, kto sväté evanjelium pre "Ruskovoľanskú" cerkev zakúpil.
Cerkev archanjela Michala bola do roku 1913 drevená. V súčasnej podobe bola dokončená v roku 1916.

Pomníky

V obci sa nachádza tiež židovský cintorín. V roku 1942 udáva súpis obyvateľstva 3 rodín (16 ľudí) židovského pôvodu. Po udalostiach v rokoch 1939 – 1945, kedy židovské rodiny boli odvlečené do koncentračných táborov, nezostala a ani nikdy neprišla naspäť ani jedna z týchto rodín.
Náhrobných kameňov, na ktorých sa zachovali pôvodné nápisy je málo.