Sloboda a Solidarita

Orgány strany

Najvyšším predstaviteľom strany a jej štatutárnym orgánom je predseda, ktorého volí kongres na obdobie štyroch rokov s možnosťou opätovnej voľby. Súčasným predsedom strany je Richard Sulík, zvolený na ustanovujúcom kongrese 28. marca 2009 v Bratislave a opätovne zvolený 16. marca 2014 na kongrese strany v Prešove, pričom jeho protikandidátom bol Jozef Kollár (pomer hlasov 134:121). Podpredsedovia zastupujú predsedu v rozsahu jeho poverenia. Podpredsedov (dvoch až piatich) volí zo svojho stredu Republiková rada. V súčasnosti sú podpredsedami strany: Ľubomír Galko a Jana Kiššová.
Najvyšším orgánom strany je kongres, ktorý zvoláva predseda strany raz ročne. V naliehavom prípade môže byť zvolaný mimoriadny kongres. Kongres schvaľuje program strany, jej stanovy a ich zmeny, volí a odvoláva predsedu a ostatných členov Republikovej rady a Dozornej a rozhodcovskej komisie, rozhoduje o zlúčení strany s inou alebo o jej zrušení. Účastníci kongresu sú členovia Republikovej rady, členovia Dozornej a rozhodcovskej komisie a delegáti zvolení na (pre tento účel zvolaných) krajských volebných zhromaždeniach.
Medzi jednotlivými kongresmi je najvyšším orgánom strany Republiková rada, ktorú tvorí predseda strany a ďalších 12 členov volených kongresom na obdobie štyroch rokov. Zvoláva ju predseda najmenej raz mesačne. V súčasnosti sú jej členmi: Richard Sulík, Ľubomír Galko, Jana Kiššová, Natália Blahová, Vladimír Sloboda, Milan Laurenčík, Pavol Kubiš, Karol Galek, Branislav Gröhling, Jozef Rajtár, Miroslav Žiak, Radoslav Pavelka a Roman Foltín. Najvyšším kontrolným orgánom strany je päťčlenná Dozorná a rozhodcovská komisia. Po organizačnej, administratívnej, technickej a hospodárskej stránke zabezpečuje činnosť strany sekretariát, ktorý riadi generálny manažér. Od ustanovenia strany do roku 2014 bola generálnou manažérkou Jana Kiššová, v súčasnosti túto funkciu zastáva Roman Foltin.

Založenie a voľby do Európskeho parlamentu 2009

Dňa 10. novembra 2008 uverejnil Richard Sulík blog pod názvom Zakladám stranu Sloboda a Solidarita, v ktorom oznámil svoj zámer založiť novú politickú stranu. V tom čase už existoval prípravný výbor v zložení Richard Sulík, Jozef Mihál, Richard Švihura a Robo Mistrík. Následne 20. decembra 2008 sa v Bratislave konalo prvé stretnutie zakladajúcich členov (tzv. „predkongres“).
Strana bola zaregistrovaná v registri politických strán a politických hnutí 27. februára 2009. O mesiac neskôr 28. marca 2009 sa v Bratislave konal ustanovujúci kongres, na ktorom bol za predsedu strany zvolený Richard Sulík. Zároveň boli zvolení členovia Republikovej rady a ďalších orgánov strany. Kongres navštívila aj Iveta Radičová, ktorú v tom čase SaS podporovala ako kandidátku v prezidentských voľbách 2009.
Volby do Európskeho parlamentu na Slovensku 2009 boli prvými voľbami, v ktorých sa strana uchádzala o hlasy slovenských voličov. SaS do volieb postavila 13-člennú kandidátku na čele s ekonómom Jánom Oravcom. So ziskom 39 016 (4,71 %) platných hlasov však nezískala potrebných päť percent hlasov, a teda sa žiaden kandidát SaS v týchto voľbách nestal poslancom Európskeho paralmentu.

Obyčajní ľudia

Súčasťou kandidačnej listiny SaS pre parlamentné voľby 2010 boli na posledných štyroch miestach (147, 148, 149, 150) štyria členovia občianskeho združenia Obyčajní ľudia. Igor Matovič, Erika Jurinová, Martin Fecko a Jozef Viskupič sa vďaka preferenčným hlasom tzv. prekrúžkovali cez kandidátov nominovaných stranou a stali sa poslancami NR SR. Združenie na svojej stránke deklarovalo, že k niektorým témam zastáva iný postoj ako SaS, a čoskoro sa od strany odtrhlo a v novembri 2011 založilo vlastnú politickú stranu pod názvom OBYČAJNÍ ĽUDIA a nezávislé osobnosti.

Volebné obdobie po roku 2016

V júni 2018 do poslaneckého klubu prestúpila Zuzana Zimenová.

Demokratické jadro

V septembri 2019 sa rozhodli zo strany odísť demokraticky orientovaní poslanci a členovia, ktorí už skôr vytvorili platformu Demokratické jadro SaS. Na mimoriadnom kongrese si Richard Sulík nechal potvrdiť predsednícku pozíciu a ohlásil, že na kandidátke do parlamentných volieb nenominuje členov Demokratického jadra s výnimkou Jany Kiššovej. Taktiež ohlásil, že na kandidátke bude Václav Mika, ktorý však po štyroch dňoch z kandidátky sám odstúpil. Platforma zdôvodnila svoj odchod zo strany na facebooku: „Strana SaS sa totiž zmenila. Stratila morálny kompas. Nedokázali sme tomu zabrániť, pretože ešte neprecitol dostatočný počet členov. Je nám to veľmi ľúto“. Odídenci zo strany na čele s Ľubomírom Galkom, Kiššovou a Natáliou Blahovou si v parlamente založili vlastný deväťčlenný poslanecký klub a 17. októbra 2019 vstúpili do Demokratickej strany, za ktorú budú kandidovať v nasledujúcich parlamentných voľbách v roku 2020. Volebnou líderkou kandidátky bude Kiššová.

Prezidentské voľby 2014

12. júna 2013 predstavila strana Petra Osuského ako svojho kandidáta do prezidentských volieb v roku 2014. Vo výsledkovej listine však jeho meno nefiguruje, nakoľko sa pre nízke preferencie rozhodol kandidatúry vzdať a obmedziť tým trieštenie hlasov voličov pravice.