Brazília

Dejiny

V roku 1500 zakotvil na brazílskom pobreží portugalský admirál Pedro Álvares Cabral a od roku 1532 sa začala portugalská kolonizácia. Počas napoleonských vojen v roku 1807 utiekol do Brazílie portugalský dvor s kráľom Jánom VI., ktorý tu vládol 13 rokov. V roku 1815 bola zrušená kolónia a vyhlásené Spojené kráľovstvo Portugalska, Brazílie a Algárve. Nezávislým cisárstvom sa stala Brazília
7. septembra 1822. 15. novembra 1889 bola monarchia zvrhnutá a vyhlásená federatívna republika. Podľa vzoru USA bola v roku 1891 prijatá ústava a vyhlásené Spojené štáty brazílske.

Hospodárstvo

Brazília je najvýznamnejším štátom juhoamerického kontinentu. Sústreďuje sa hlavne na priemysel a poľnohospodárstvo a okrem toho ma aj veľké nerastné bohatstvo. Z viacerých ložísk nerastných surovín sa najviac ťaží železná ruda, mangán, bauxit, nikel, chróm, volfrám, cín, uhlie, ropa, zemný plyn, zlato, niób, zirkón, diamanty, drahokamy, meď, zinok, fosfáty, azbest, tuha, magnezit, soľ a kaolín. 

Medzi najdôležitejšie priemyslové odvetvia Brazílie patrí strojárstvo (výroba osobných a nákladných automobilov), hutníctvo (výroba surového železa, ocele, farebných kovov), petrochémia (rafinérie ropy), chémia (výroba hnojív, kyselín a plastických hmôt), potravinársky, textilný, gumárenský, obuvnícky, papierenský a drevársky priemysel. Na výrobe elektrickej energie sa vo väčšej miere podieľajú vodné elektrárne (92% výroby elektriny). Najväčšie vodné elektrárne sú Itaipú, Tucuruí, Ilha Solteiram, Jupiá, Furnas a Paulo Afonso. Tie využívajú veľký potenciál riek. 
Okolo 57% územia Brazílie sú lesy, lúky a pastviny (22%), orná pôda (viac než 7%). Poľnohospodárska produkcia patrí k najväčším na svete, prevláda monokultúrne veľkovýrobné plantážnictvo. Najdôležitejšími pestovanými plodinami sú káva, sisal, pomaranče, cukrová trstina, pšenica, ryža, obilie, zemiaky, bavlna, palmové jadrá, kokosové orechy, zelenina, hrozno, ananásy, citróny, mango, papája a tabak. Živočíšna výroba je zameraná na chov hovädzieho dobytka, prasiat, oviec, koní, kôz a hydiny. Významný pre Brazíliu je rybolov.

Povrch

Územie Brazílie tvoria tri veľké geomorfologické celky. Na severe je Guyanská vysočina, kde sa nachádza najvyššia hora Brazílie Pico da Neblina, ktorá meria 3014 metrov. Na západe, juhu a v strede Brazílie je Amazonská nížina a na východe a juhovýchode rozsiahla Brazílska vysočina.

Vodstvo

Najväčšou riekou Brazílie a aj celého sveta je Amazon s dĺžkou 7062 kilometrov. Údaje o šírke koryta dokazujú, ako sa veľtok na území Brazílie posilňuje. V Peru na Iquitose je široká 4 km, pred Manausom 10 km, po sútoku s Rio Negro 20 km a pred ostrovom Marajó 80 km. Najväčšie prítoky zľava sú rieky Putumayo, Jarupá a Rio Negro, sprava Juruá, Purus, Madeira, Tapajós a Xingu. Na juhu ostrova Marajó ústi rieka Tocantins s prítokom Araguaia. 
Juh Brazílie odvodňuje veľtok Paraná s najväčším prítokom Paraguaj. V celej oblasti je veľké množstvo vodopádov; z nich najznámejšie sú vodopády Iguaçu a priehrada Represa Itaipú. Veľká priehradná nádrž Represa Sobradinho je na rieke Sao Francisco, ktorá ústi na severovýchode do Atlantického oceánu. Na juhu Brazílie pri Atlantickom pobreží sú lagúnové jazerá Lagoa dos Patos a Lagoa Mirim.

Podnebie

Väčšina územia je pod vplyvom tropického, vlhkého a teplého podnebia, ktoré sa vyznačuje vysokými teplotami a značnými zrážkami; tie sú z polovice prinášané od Atlantického oceána a z polovice sa tvoria výparmi.
V Brazílii trvá zima od júna do augusta, na juhu s teplotami medzi 13 - 18 °C. Leto je tam od decembra do februára, kedy sa teploty v Rio de Janeiro dostávajú často k 40 °C a neklesá pod 30 °C. Od Bahie po Maranho sú teploty po celý rok okolo 28 °C a je tam nízka vlhkosť ako v Rio de Janeiro. Priemerná teplota v Amazónii je 27 °C, s vysokou vlhkosťou.