New York (mesto)

Kultúrny význam New Yorku

Veľa miestnych pamiatok je známych po celom svete. Socha slobody vítala milióny imigrantov, ktorí priplávali do Spojených štátov na prelome 19. a 20. storočia. Wall Street, sídlo burzy na dolnom Manhattane, je od druhej svetovej vojny najvýznamnejším svetovým finančným centrom. Pre mesto sú charakteristické mrakodrapy patriace medzi najvyššie v krajine, napríklad Empire State Building, Chrysler Building a predtým World Trade Center.
New York je považovaný za miesto zrodu mnohých kultúrnych hnutí, napríklad Harlemskej renesancie v literatúre a výtvarnom umení, abstraktného expresionizmu (známeho tiež ako Newyorská škola) v maliarstve, hip hopu, punku, salsy a Tin Pan Alley v hudbe. Kultúrnym centrom mesta je v súčasnosti Broadway.
V roku 2005 sa v New Yorku hovorilo približne 170 jazykmi a 36 % obyvateľov sa narodilo mimo Spojených štátov. New Yorku sa vďaka čulému nočnému životu niekedy hovorí Mesto, ktoré nikdy nespí. Ďalšími prezývkami sú Veľké jablko (vďaka tvaru) a Gotham (podľa mesta, v ktorom sa odohráva dej komiksu Batman). Slovenský normovaný názov mesta je New York ; nenormované názvy často používané na zabránenie zámeny s rovnomenným štátom: New York City a City of New York ; ; slovenské príd. meno znie newyorský [t. j. bez -k-]. špa. Nueva York.

História

Oblasť bola v čase objavu Európanmi v roku 1524 obývaná asi 5 000 indiánmi z kmeňa Lenape. Objaviteľom bol Giovanni da Verrazano, taliansky cestovateľ v službách francúzskej koruny, ktorý miesto nazval Nouvelle Angoulême. Prvú európsku osadu pod názvom Nieuw Amsterdam založili Holanďania na južnom cípe Manhattanu v roku 1614 s cieľom obchodovať s kožušinami. Vodca holandských kolónií Peter Minuit kúpil Manhattan od kmeňa Lenape v roku 1626 za 60 guldenov (dnes už vyvrátená legenda hovorí, že Manhattan bol kúpený za sklenené koráliky v hodnote 24 dolárov). V roku 1664 dobyli mesto Angličania a premenovali ho na New York na počesť Jakuba II., kniežaťa z Yorku a Albany. Na konci druhej anglo-holandskej vojny získali Holanďania kontrolu nad indonézskym ostrovom Run, ktorý bol v tej dobe oveľa významnejší, a Angličania si ako výmenu mohli ponechať kontrolu nad New Yorkom. Do roku 1700 klesla populácia kmeňa Lenape na 200 osôb.
Význam New Yorku ako prístavu pod britskou vládou rástol. V roku 1754 bola chartou udelenou Jurajom II. založená na dolnom Manhattane Columbijská univerzita, v tom čase pod menom Kings's College. Počas Americkej vojny za nezávislosť sa v meste odohrala séria bitiek známych pod názvom Newyorská kampaň. V roku 1789 sa v New Yorku zišiel Kongres a prvý prezident George Washington bol inaugurovaný v budove Federal Hall na Wall Street. V roku 1790 predstihol New York Philadelphiu ako najväčšie mesto Spojených štátov.
19. storočie pre mesto znamenalo prílev imigrantov a stály rozvoj. Vizionársky plán rozvoja z roku 1811 navrhoval rozšíriť sieť ulíc po celom Manhattane. V roku 1819 bol otvorený Erijský kanál, ktorý prepojil newyorský prístav s poľnohospodárskymi oblasťami na severe krajiny. Miestnu politiku ovládla Tammany Hall, politické zoskupenia vnútri Demokratickej strany kontrolovanej írskymi prisťahovalcami. Niektorí členovia obchodníckej aristokracie presadzovali zriadenie Centrálneho parku, ktorý nakoniec vznikol v roku 1857. V Manhattane aj v Brooklyne žila výrazná slobodná čierna menšina. Otroctvo v New Yorku existovalo do roku 1827, ale počas 30. rokov sa z New Yorku stalo jedno z centier abolicionizmu.
Hnev nad odvodmi do občianskej vojny (1861 – 1865) viedol v roku 1863 k sérii nepokojov, ktorá bola jedným z najvýraznejších prípadov občianskej neposlušnosti v histórii USA. V roku 1897 bola sformovaná moderná podoba New Yorku spojením Brooklynu (vtedy samostatného mesta), okresu New York (ktoré vtedy obsahovalo časti Bronxu), okresu Richmond a západnej časti okresu Queens. Na prepojenie mesta prispelo otvorenie metra v roku 1904.
Počas prvej polovice 20. storočia sa mesto stalo svetovým centrom priemyslu a obchodu. Bolo však postihnuté niekoľkých tragédiami. Roku 1904 zhorel v úžine East River parník General Slocum, čo si vyžiadalo 1021 obetí. V roku 1911 vypukol požiar firmy Triangle Shirtwaist Factory, ktorému podľahlo 146 ľudí, predovšetkým šičiek. Táto tragédia viedla k rastu odborov International Ladies 'Garment Workers' Union a k zvýšeniu bezpečnosti v továrňach.
V 20. rokoch bol New York hlavným cieľom čierneho obyvateľstva počas takzvanej Veľkej migrácie z južanských štátov. V roku 1916 sa New York stal domovom najväčšej černošskej komunity v Severnej Amerike. Černošský umelecký smer zvaný Harlemská renesancia prekvital v ére prohibície a obrovského ekonomického rastu, ktorý sa prejavoval výstavbou, pre New York charakteristických, mrakodrapov. V roku 1931 bola postavená budova Empire State Building. New York sa v roku 1948 stal najľudnatejším mestom sveta, keď predstihol Londýn, ktorý sa na prvom mieste držal dlhšie ako sto rokov. Počas veľkej hospodárskej krízy bol v roku 1934 za starostu zvolený reformátor Fiorello La Guardia, čím bola ukončená osemdesiatročná nadvláda Tammany Hall.
Veteráni druhej svetovej vojny a imigranti z Európy sa podieľali na povojnovom rozvoji mesta, ktorý symbolizoval napríklad rad domov v južnom Queense. New York získal po vojne pozíciu globálnej metropoly s Wall Streetom ako ekonomickým centrom sveta, sídlom OSN ako centrom svetovej diplomacie a vďaka rozvoju abstraktného expresionizmu sa z New Yorku stalo aj hlavné mesto svetovej kultúry. V 60. rokoch postihli mesto ekonomické problémy, rasové napätie a rast kriminality, ktoré dosiahli vrchol v 70. rokoch.
Vzkriesenie finančného sektora v 80. rokoch pomohlo zlepšiť mestský rozpočet. V 90. rokoch došlo k upokojeniu rasového napätia, k dramatickému zníženiu kriminality a k masovému prílevu imigrantov z Ázie a Latinskej Ameriky. Ekonomiku mesta začali ovplyvňovať nové odbory, ako napríklad informačné technológie, a v roku 2000 dosiahol New York podľa sčítania obyvateľstva najväčšieho počtu obyvateľov v histórii.
V roku 1973 boli postavené budovy Svetového obchodného centra (WTC, tzv. „Dvojičky“). Na severnú vežu bol uskutočnený bombový teroristický útok vo februári 1993, trhavinou uloženou v aute. Obe budovy boli zničené pri ďalšom teroristickom útoku dvomi úmyselnými leteckými kolíziami s vežami 11. septembra 2001. V budovách zahynulo takmer 3000 ľudí. V roku 2012 by na mieste útokov mal byť dokončený mrakodrap Freedom Tower.

Geografia

New York sa nachádza na severovýchode Spojených štátov, na juhovýchode štátu New York, približne na polceste medzi Washingtonom D. C. a Bostonom. Mestom preteká rieka Hudson, ktorá tu ústi do malého prírodného zálivu a následne do Atlantického oceánu. Väčšina mesta sa nachádza na ostrovoch Manhattan, Staten Island a Long Island, vďaka čomu je rozsah dostupnej pôdy obmedzený a vedie k vysokej hustote obyvateľstva a zástavby.
Rieka Hudson preteká cez Hudson Valley do New York Bay. Medzi New Yorkom a mestom Troy má rieka charakter estuária. Rieka Hudson tvorí hranicu medzi štátmi New York a New Jersey. East River  tečie z Long Island Sound a oddeľuje Bronx a Manhattan od Long Islandu. Harlem River  spája rieku Hudson a East River.
Pevnina bola neustále upravovaná ľudskou činnosťou, najvýraznejšie vysušovaním pobrežia už od dôb holandskej kolonizácie a to najintenzívnejšie na dolnom Manhattane. Najtypickejším príkladom je Battery Park City, ktoré vzniklo navezením hliny a kameniva zo stavby World Trade Center v 70. a 80. rokoch. Predovšetkým na Manhattane boli ľudskou činnosťou zarovnané mnohé prírodne vzniknuté nerovnosti.
Rozloha New Yorku je 1 214,4 km², pričom pevnina má rozlohu 789,5 km² a vodné plochy rozlohu 428,8 km². Najvyšším bodom mesta je Todt Hill na Staten Islande, ktorý dosahuje do 124,9 m n. m. Vrchol je pokrytý lesmi, ktoré sú súčasťou Staten Island Greenbelt

Životné prostredie

Hromadná doprava je v New Yorku využívaná najviac v celých Spojených štátoch. Spotreba benzínu je na úrovni, na akej bol celoštátny priemer v 20. rokoch. Vďaka používaniu hromadnej dopravy bolo v roku 2006 v New Yorku ušetrených 7 miliárd litrov benzínu, čo je polovica benzínu ušetreného vďaka používaniu hromadnej dopravy v celých Spojených štátoch. Vďaka vysokému zaľudneniu, nízkemu využívaniu automobilov a vysokému využívaniu hromadnej dopravy je New York jedným z energeticky najefektívnejších miest v Spojených štátoch. Priemerné emisie skleníkových plynov v prepočte na jedného obyvateľa mesta dosahujú 7,1 tony v porovnaní s celoštátnym priemerom 24,5 tony. V New Yorku je vyprodukované iba jedno percento skleníkových plynov vyprodukovaných v celých Spojených štátoch, hoci tu žije 2,7 % obyvateľov Spojených štátov. Priemerný obyvateľ New Yorku spotrebuje len polovicu elektrickej energie v porovnaní s priemerným obyvateľom San Francisca a štvrtinu v porovnaní s priemerným obyvateľom Dallasu.
Vedenie mesta sa v posledných rokoch zameralo na znižovanie vplyvov na životné prostredie. Vysoká miera znečistenia viedla k rozšíreniu astmy a ďalších chorôb dýchacieho ústrojenstva medzi obyvateľmi mesta. Politikou mesta je kupovať do svojich budov energeticky efektívne vybavenie. New York tiež vlastní najviac autobusov na zemný plyn a s hybridnými motormi v celých Spojených štátoch a tiež sa tu objavili jedny z prvých taxíkov s hybridným pohonom. Mesto bolo jedným zo žalobcov v prelomovom spore u Najvyššieho súdu Spojených štátov Massachusetts v. Environmental Protection Agency, ktorým bola EPA donútená regulovať vypúšťanie skleníkových plynov. New York je tiež svetovým lídrom v budovaní energeticky efektívnych kancelárskych budov, ktorých typickým zástupcom je Hearst Tower.
Pitnú vodu získava New York z Catskill Mountains Táto voda je natoľko kvalitná, že nevyžaduje ďalšie chemické úpravy pred distribúciou spotrebiteľom, čo je možné len v ďalších štyroch veľkých amerických mestách.

Architektúra

Charakteristickým znakom New Yorku je nesmierne množstvo mrakodrapov, predovšetkým na Manhattane. V New Yorku sa nachádza asi 5 600 mrakodrapov a 48 z nich má viac ako 200 m, čo je najviac na svete. Najvyšší počet mrakodrapov na svete, či už kancelárskych alebo obytných, je daný predovšetkým vysokou hustotou zaľudnenia, obmedzenou rozlohou dostupných pozemkov a teda ich vysokou cenou.
V New Yorku sa nachádzajú výrazné budovy mnohých architektonických štýlov. Woolworth Building (1913) postavená v novogotickom štýle s masívnymi prvkami gotickej architektúry, ktoré sú rozpoznateľné z ulice, ktorá je o desiatky metrov nižšie. Zákon z roku 1916 obmedzil výšku mrakodrapov v závislosti od veľkosti stavebnej parcely, aby slnečný svit dosiahol na ulice. Typickým zástupcom štýlu Art Deco je Chrysler Building (1930) so svojou charakteristickou zužujúcou sa špičkou. Mnohí architekti a historici považujú Chrysler Building za architektonicky najhodnotnejší mrakodrap v meste. Medzinárodný štýl reprezentuje Seagram Building (1957). Condé Nast Building (2000) je zástupcom energeticky efektívnych budov.
Pre obytné oblasti sú typické honosné radové domy postavené z hnedého pieskovca, ale aj ošarpané bytové domy postavené v období najväčšieho rozvoja mesta medzi rokmi 1870 a 1930. Najpoužívanejšími stavebnými materiálmi sú od veľkého požiaru v roku 1835 kameň a tehly. Stavebné materiály neboli, ako v prípade Paríža, ťažené priamo z podložia mesta, ale boli dovážané z rôznych vzdialených kameňolomov a teda majú odlišné odtiene. Špecifikom New Yorku je veľké množstvo drevených vodných nádrží umiestnených na strechách. Ich inštalácia bola vyžadovaná u budov majúcich viac ako šesť poschodí, aby mohol byť obmedzený tlak vody vo vodovodoch, ktoré by vysokým tlakom mohli byť poškodené. V 20. rokoch sa do módy dostalo bývanie v domoch v odľahlých oblastiach mesta vybudovaných na základe ideí hnutia Garden city movement, napríklad na Jackson Heights v Queense, ktoré sa stali dostupnými vďaka výstavbe metra.

Kultúra a život v meste

„Zdá sa, že kultúra je vo vzduchu, ako súčasť počasia“, napísal o New Yorku spisovateľ Tom Wolfe. Mnoho významných amerických kultúrnych hnutí vzniklo v New Yorku, napríklad Harlem Renaissance, ktorá formovala černošskú literatúru v Spojených štátoch. Mesto bolo centrom džezového hnutia v 40. rokoch a abstraktného expresionizmu v 50. rokoch a miestom zrodu hip-hopu v 70. rokoch. Lokálna punková a hardcore scéna dosiahla vrcholného vplyvu v 70. a 80. rokoch. V New Yorku má tá tiež dlhú tradíciu židovská americká literatúra. Mnoho populárnych indie rockových kapiel vzniklo v New Yorku v posledných rokoch, napríklad The Strokes, Interpol, The Bravery, Scissor Sisters a They Might Be Giants.

Kultúrny život

New York je jedným z centier americkej kinematografie. Manhatta (1920), prvý americký avantgardný film sa natáčal v New Yorku. V súčasnosti sa tu natáča druhý najvyšší počet filmov v Spojených štátoch. V New Yorku sídli viac ako 2 000 umeleckých a kultúrnych organizácií a viac než 500 galérií rôznych veľkostí . Mesto dotuje miestnu kultúru viac ako je ročný rozpočet National Endowment for the Arts. Bohatí priemyselníci 19. storočia vybudovali sieť kultúrnych centier ako sú Carnegie Hall a Metropolitan Museum of Art, ktoré sú celosvetovo preslávené. Elektrifikácia mesta umožnila výrobu prepracovaných divadelných predstavení. Od 80. rokov 19. storočia sú divadla na Broadwayi a pozdĺž 42. ulice výkladnou skriňou muzikálového umenia.
Predstavenie, napríklad od Harrigana a Harta alebo George M. Cohana, boli často ovplyvnené miestnymi prisťahovalcami a často odrážali témy nádeje a ambícií. V súčasnosti tvoria muzikály najväčšiu časť newyorskej divadelnej produkcie. 39 najväčších divadiel s viac ako 500 miestami je súhrnne označovaných ako Broadway podľa ulice, ktorá prechádza divadelnou štvrťou v okolí Times Square.
The Lincoln Center for the Performing Arts, ktoré obsahuje Jazz at Lincoln Center, Metropolitan Opera, New York City Opera, New York Philharmonic, New York City Ballet, Vivian Beaumont Theatre, Juilliard School a Alice Tully Hall je najväčším kultúrnym centrom v Spojených štátoch. Central Park SummerStage organizuje počas leta predstavenia v Central Parku a asi 1 200 koncertov a ostatných podujatí po celom meste.

Turistický ruch

Turistika je významným zdrojom príjmov, pretože mesto ročne navštívi asi 40 miliónov turistov. Najpopulárnejšími destináciami sú Empire State Building, Ellis Island, divadlá na Broadwayi, múzeá ako Metropolitan Museum of Art a ďalšie miesta ako Central Park, Washington Square Park, Rockefeller Center, Times Square, Bronx Zoo, New York Botanical Garden, luxusné obchody na Fifth Avenue a Madison Avenue alebo udalosti ako Halloween Parade v Greenwich Village, Tribeca Film Festival a vystúpenia v Central Parku. Najpopulárnejšou atrakciou je Socha slobody, jedna z ikon Spojených štátov.
Newyorská gastronómia je ovplyvnená imigrantmi. Židia a Taliani preslávili miestne pečivo (Bagels), tvarohové koláče (Cheesecake) a newyorskú pizzu. Viac ako 4 000 licencovaných pouličných predajcov, medzi ktorými je mnoho imigrantov, ponúka jedlá zo stredného východu ako sú falafel a kebab, ale najobľúbenejšie sú aj naďalej hotdogy a praclíky. V meste s nachádza aj mnoho z najvyhlásenejších amerických reštaurácií.
V New Yorku sa rozkladajú parky s celkovou rozlohou asi 113 km² a taktiež 22 km verejných pláží. Gateway National Recration Area s rozlohou tisíce akrov patrí do systému národných parkov. Jamaica Bay Wildlife Refuge má rozlohu 36 km² a pokrýva tak väčšinu Jamaica Bay. Central Park navrhnutý Frederickom Law Olmstedom a Calvertom Vauxom je s 30 miliónmi návštevníkov najnavštevovanejším parkom Spojených štátov, čo je o desať miliónov viac než u Lincoln Parku v Chicagu, ktorý je druhý najnavštevovanejší. Prospect Park v Brooklyne navrhnutý taktiež Olmstedom a Vauxom má 36 ha veľkú lúku. Vo Flushing Meadows-Corona Parku v Queense, ktorý je tretí najväčší v meste, sa konali svetové výstavy 1939 a 1964.

Médiá

New York je svetovou metropolou televízie, reklamy, hudby a novinových a knižných vydavateľstiev a je zároveň aj najväčším mediálnym trhom v Severnej Amerike (nasledovaný Los Angeles, Chicagom a Torontom). Medzi miestne mediálne skupiny patria Time Warner, News Corporation, Hearst Corporation a Viacom. Sedem z desiatich najväčších svetových reklamných agentúr sídli v New Yorku. Tri zo štyroch najväčších hudobných značiek sídlia v New Yorku. V New Yorku sa točí tretina amerických nezávislých filmov. Viac ako 200 novín a 350 časopisov má v meste svoje sídlo a knižné nakladateľstvá zamestnávajú viac ako 25 000 ľudí.
Dvoje z troch celoštátne vydávaných novín majú redakciu v New Yorku a to The New York Times a The Wall Street Journal. Medzi najvýznamnejšie bulvárne denníky vydávané v meste patrí The New York Daily News a The New York Post založený v roku 1801 Alexandrom Hamiltonom. Veľa miestnych novín je zameraných na etnické menšiny, približne 270 časopisov a novín vychádza vo viac ako 40 jazykoch. El Diario La Prensa je najpredávanejším a najstarším newyorským španielsky písaným denníkom. The New York Amsterdam News sídliaca v Harleme je populárny v černošskej komunite. The Village Voice sú najpopulárnejšie alternatívne noviny.
New York je centrom televíznej tvorby, pretože tu sídlia štyri najväčšie americké stanice, ABC, CBS, FOX a NBC. Sídli tu tiež mnoho staníc káblovej televízie ako HBO, MTV, Fox News a Comedy Central. V roku 2005 bolo v New Yorku natáčaných viac ako 100 televíznych relácií.
V New Yorku sídli veľa nekomerčných médií. Najstaršou nekomerčnou stanicou v Spojených štátoch je Manhattan Neighborhood Network založená v roku 1971. WNET je najväčšou miestnou nekomerčnou stanicou a primárny poskytovateľ obsahu celoštátnej PBS. Nekomerčné WNYC, ktoré do roku 1997 vlastnilo mesto, je najpočúvanejším rádiom v Spojených štátoch. Mesto prevádzkuje televíznu stanicu nyctv, ktorá vyprodukovala niekoľko relácií o miestnej kultúre a politike ocenených cenou Emmy.

Šport

New York má svojich zástupcov v štyroch najväčších amerických športových ligách, pričom všetky ligy majú svoje sídlo v meste. New York je jedným z mála amerických miest, kde je bejzbal populárnejší ako americký futbal. V rámci Svetovej série sa tu odohralo štrnásť duelov medzi newyorským tímami, pričom tieto duely sa prezývajú Subway Series. New York je jednou z piatich metropolitných oblastí, ktorá má v najvyššej súťaži dva bejzbalové tímy (ostatné sú Chicago, Washington-Baltimore, Los Angeles a San Francisco Bay Area). V súčasnosti New York v MLB reprezentujú New York Mets a New York Yankees, ktoré sa počas sezóny stretnú šesťkrát. Yankees sa stali víťazmi Svetovej série dvadsaťšesťkrát a Mets dvakrát. V meste sídlili tímy New York Giants (teraz San Francisco Giants) a Brooklyn Dodgers (teraz Los Angeles Dodgers). Oba tímy sa presťahovali do Kalifornie v roku 1958. V meste sídli aj dva tímy Minor league baseball a to Staten Island Yankees a Brooklyn Cyclones.
Reprezentantmi mesta v National Football League (americký futbal) sú New York Jets a New York Giants (oficiálne New York Football Giants), hoci oba tímy hrajú svoje zápasy na Giants Stadium v New Jersey.
V National Hockey League reprezentujú mesto New York Rangers, ktorí hrajú svoje domovské zápasy v Madison Square Garden a New York Islanders hrajúce v Nassau Veterans Memorial Coliseum v meste Uniondale na Long Islande.
Tím Red Bull New York reprezentuje mesto v Major League Soccer (futbal). Aj tento tím však hrá domovské zápasy v New Jersey v Red Bull Arene.
V National Basketball Association sú reprezentantom New Yorku New York Knicks a vo Women's National Basketball Association tím New York Liberty. Prvý vysokoškolský basketbalový turnaj, National Invitation Tournament, sa v New Yorku uskutočnil v roku 1938 a koná sa tu dodnes. Rücker Park v Harleme je slávne ihrisko, kde sa veľa profesionálnych športovcov zúčastňujú letnej ligy.
V New Yorku sa tiež koná mnoho medzinárodných športových podujatí. V Queense sa každý rok koná tenisový US Open, jeden z grandslamových turnajov. Newyorský maratón je najväčším maratón na svete a ročníky 2004 – 2007 sú na prvých štyroch miestach medzi maratónmi čo do počtu pretekárov, ktorí dobehli do cieľa. V roku 2007 preteky dokončilo celkovo 38 557 bežcov. Millrose Games je každoročný atletický míting, v rámci ktorého sa bežia preteky na jednu míľu známe ako Wanamaker Mile. V New Yorku je taktiež populárny box a každoročne sa tu koná niekoľko turnajov, napríklad Amateur Boxing Golden Gloves v Madison Square Garden.
Mnoho športových odvetví je úzko späté s komunitami imigrantov. Stickball, pouličná verzia bejzbalu, hrali predovšetkým mladíci z robotníckej triedy talianskeho, nemeckého a írskeho pôvodu v 30. rokoch. Stickball sa v uliciach hrá dodnes a jedna ulica bola v Bronxe premenovaná na Stickball Blvd. V posledných rokoch sa v komunitách imigrantov z Južnej Ázie a Karibiku rozšíril kriket. Pouličný hokej, futbal a basketbal sú ďalšie športy, s ktorými sa dá na newyorských uliciach stretnúť. Vďaka skutočnosti, že na uliciach možno naraziť na všemožné športy a športovcov všetkých vekových kategórií, sa New York niekedy označuje za „najväčšie mestské ihrisko“ na svete.

Ekonomika

New York je spolu s Londýnom a Tokiom hlavným centrom globálnej ekonomiky. New York je centrom amerického finančníctva, poisťovníctva a obchodu s nehnuteľnosťami. Odhadovaný hrubý domáci produkt newyorskej metropolitnej oblasti dosiahol v roku 2006 952,6 miliárd USD, čo z newyorskej metropolitnej oblasti robí najväčšiu miestnu ekonomiku v Spojených štátoch. V metropolitnej oblasti je sústredená väčšina ekonomickej aktivity v štátoch New York a New Jersey. V New Yorku sídli veľa najvýznamnejších obchodných spoločností, napríklad 44 spoločností zo zoznamu Fortune 500. New York je unikátny aj veľkým počtom zahraničných spoločností pôsobiacich v meste. Jednu desatinu pracovných miest v súkromnom sektore tvoria zahraničné spoločnosti.
V meste sa nachádza niekoľko z najdrahších svetových nehnuteľností. Dňa 2. júla 2007 bola predaná budova č. 450 na Park Avenue za 510 miliónov USD, čo znamená, že 1 m² stál 17 104 USD. Predchádzajúci rekord držala jeden mesiac budova č. 660 na Madison Avenue, kde 1 m² stál 15887 USD.
Stredný Manhattan je najväčším obchodným centrom v Spojených štátoch a nachádza sa tu najviac newyorských mrakodrapov. Dolný Manhattan je tretím najväčším americkým obchodným centrom. Sídli tu New York Stock Exchange a NASDAQ, dve najväčšie svetové burzy cenných papierov čo do priemerného denného objemu obchodov a celkovej trhovej kapitalizácie. Viac ako 35 % percent príjmov ekonomiky generuje finančný sektor. Významným faktorom v miestnej ekonomike je aj obchod s nehnuteľnosťami, pretože celková cena všetkých newyorských nehnuteľností sa v roku 2006 odhadovala na 802,4 miliárd USD. Najhodnotnejšou nehnuteľnosťou je Time Warner Center, ktorej trhová cena sa v roku 2006 odhadovala na 1,1 miliardu USD.
Miestny televízny a filmový priemysel je po Hollywoode druhý najväčší v Spojených štátoch. Kreatívne odvetvia ako média, reklama, móda, dizajn a architektúra zamestnávajú čoraz viac obyvateľov a New York v týchto odboroch získava v porovnaní s inými mestami výraznú výhodu. Vzostupnú tendenciu zaznamenávajú aj hi-tech odbory ako biomechanika, softvérové inžinierstvo, herný dizajn a internetové služby, čo ešte zvýrazňuje fakt, že v okolí mesta končia podmorské optické káble.
Veľké množstvo obyvateľov je zamestnaných v priemysle, ale ich počet postupne klesá. Medzi najvýznamnejšie produkty vyrábané v New Yorku patria odevy, chemikálie, kovové výroby, potraviny, alebo nábytok. najstabilnejším sektorom je potravinárstvo. Vo výrobe potravín je zamestnaných viac ako 19 000 obyvateľov, mnohokrát imigrantov s malou znalosťou angličtiny a ročný obrat dosahuje 5 miliárd USD. Špecifickým newyorským exportným artiklom je čokoláda, ktorej export dosahuje ročne hodnotu asi 234 miliónov USD.

Politika

Od roku 1898, keď bola sformovaná moderná podoba mesta, je New York metropolitnom obcou so silným postavením starostu. Newyorská vláda je centrálnejšia než je bežné u ostatných amerických miest. Vláda zodpovedá za verejné školstvo, nápravné zariadenia, knižnice, verejnú bezpečnosť, odpočinkové zariadenia, hygienické zariadenia, dodávku vody a sociálne služby. Starosta a členovia zastupiteľstva majú štvorročné volebné obdobie. Newyorské zastupiteľstvo je jednokomorové a má 51 členov. Starosta a členovia zastupiteľstva môžu byť zvolení len na dve volebné obdobia.
Súčasným starostom je Bill de Blasio, demokrat, rovnako ako jeho predchodca Michael Bloomberg, ktorý bol však v roku 2001 zvolený ako republikán. V roku 2005 bol Bloomberg znovuzvolený 59 % hlasov a v roku 2007 sa stal nezávislým. Bol známy snahami získať kontrolu nad vzdelávacím systémom od štátu, alebo agresívnou verejnou zdravotníckou politikou. Pre svoje druhé funkčné obdobie určil ako priority školskú reformu, zníženie chudoby a prísnu reguláciu držania zbraní. Spolu so starostom Bostonu Thomasom Meninom založil v roku 2006 Mayors Against Illegal Guns Coalition, organizáciu ktorej cieľom je „zlepšiť bezpečnostnú situáciu odstránením nelegálne držaných zbraní z ulíc“. Najsilnejšiu členskú základňu majú v New Yorku demokrati, tí tvoria 66 % zaregistrovaných voličov. V New York City nevyhral republikánsky kandidát vo voľbách na úrovni štátu New York alebo v prezidentských voľbách od roku 1924. Témami politických kampaní sú tu lacné bývanie, vzdelanie, ekonomický rozvoj a podpora zamestnanosti.
New York je najvýznamnejším zdrojom darov politickým stranám v Spojených štátoch. Štyri z piatich poštových smerovacích adries (ZIP Code), ktorých obyvatelia darujú najviac peňazí, sa nachádza na Manhattane. Rekordná je v tomto ohľade smerovacia adresa 10021 na Upper East Side, odkiaľ získali pri kampani v roku 2004 najviac peňazí ako John Kerry, tak aj George W. Bush. Pre New York je typická nerovnomernosť v objeme daní zaplatených či už na štátnej, alebo federálnej úrovni. Za každý dolár federálnych daní dostane New York služby v hodnote len 83 centov, takže ročne odovzdá na daniach o 11,4 miliardy viac než dostane späť. Mesto taktiež odosiela vláde štátu New York o 11 miliárd dolárov viac, než dostane späť.
V blízkosti radnice sa nachádzajú United States District Court for the Southern District of New York a United States Court of Appeals for the Second Circuit a Jacob K. Javits Federal Building. Na Manhattane sídli NY Appellate Division, First Department. V Brooklyne má sídlo United States District Court for the Eastern District a NY Appellate Division, Second Department. V každej mestskej časti sídli pobočka New York Supreme Court a ostatných súdov štátu New York. V New Yorku sa vďaka prítomnosti sídla OSN nachádza 122 diplomatických misií rôznej úrovne.

Kriminalita

Kriminalita bola v New Yorku na extrémne vysokej úrovni v 80. rokoch a na začiatku 90. rokov, kedy tu prebiehala epidémia cracku. Od polovice 90. rokov však kriminalita postupne klesá a od roku 2005 je New York najbezpečnejším z 25 najväčších amerických miest. V roku 2002 tu bola kriminalita na rovnakej úrovni ako v meste Provo v Utahu a New York bol na 197. mieste z 216 amerických miest s viac ako 100 000 obyvateľmi. Násilná trestná činnosť poklesla medzi rokmi 1993 a 2005 o 75 % v období, keď na federálnej úrovni dochádzalo k nárastu. V roku 2005 klesol počet vrážd na najnižšiu úroveň od roku 1963. V roku 2007 bolo spáchaných menej ako 500 vrážd, čo je prvýkrát od roku 1963, kedy začali byť publikované tieto štatistiky.
Sociológovia a kriminológovia sa v dôvodoch dramatického poklesu kriminality v New Yorku nezhodujú. Podľa niektorých tvrdení je to taktika New York City Police Department, napríklad program CompStat a teórie rozbitých okien. Podľa iných názorov je dôvodom koniec epidémie cracku a demografické zmeny.
V New Yorku pôsobilo niekoľko známych skupín organizovaného zločinu. Prvými boli Forty Thieves a Roach Guards pôsobiace vo štvrti Five Points v 20. rokoch 19. storočia. V 20. storočí tu pôsobila mafia ovládaná Piatimi rodinami. Gangy ako Black Spades vznikali v New Yorku na konci 20. storočia.

Školstvo

Systém verejných škôl v New Yorku, ktorý spravuje New York City Department of Education, je najväčší v Spojených štátoch. Približne 1,1 milióna študentov navštevuje viac ako 1 200 škôl prvého a druhého stupňa. V meste funguje asi 900 ďalších súkromných a cirkevných škôl, pričom niektoré z nich patria medzi najprestížnejšie v celých Spojených štátoch. Hoci sa New York bežne neoznačuje ako univerzitné mesto, študuje tu približne 594 000 študentov vysokých škôl, čo je najviac v Spojených štátoch. V roku 2005 mali tri pätiny obyvateľov Manhattanu vysokoškolské vzdelanie a jedna štvrtina absolvovala nadväzujúce štúdium, vďaka čomu patrí Manhattan medzi oblasti s najväčším podielom vysokoškolsky vzdelaných obyvateľov v Spojených štátoch. City University of New York je treťou najväčšou verejnou vysokou školou v Spojených štátoch. V meste pôsobí verejná Fashion Institute of Technology, ktorá je súčasťou State University of New York. Medzi najznámejšie súkromné vysoké školy patria Barnard College, Columbia University, Cooper Union, Fordham University, New York University, The New School a Yeshiva University.
New York je centrom medicínskeho a biologického výskumu. Udeľuje sa tu najviac postgraduálnych titulov v biológii v Spojených štátov, pôsobí tu 40 000 lekárov a 127 laureátov Nobelovej ceny pôsobilo v miestnych inštitúciách. Mesto dostáva druhú najvyššiu dotáciu od National Institutes of Health zo všetkých amerických miest. V New Yorku sídli množstvo biomedicínskych výskumných inštitúcií, napríklad Memorial Sloan-Kettering Cancer Center, Rockefeller University, SUNY Downstate Medical Center, Albert Einstein College of Medicine, Mount Sinai School of Medicine a Weill Cornell Medical College.
New York Public Library, najväčšia verejná knižnica v Spojených štátoch, má pobočky na Manhattane, v Bronxe a na Staten Islande. V Queense sídli Queens Borough Public Library, čo je druhá najväčšia americká verejná knižnica. V Brooklyne sídli Brooklyn Public Library. V rámci New York Public Library pôsobí niekoľko výskumných inštitúcií, napríklad Schomburg Center for Research in Black Culture.
V New Yorku sa nachádza mnoho z najelitnejších a najexkluzívnejších súkromných škôl v krajine. Patrí medzi ne napríklad Brearley School, Dalton School, Spence School, The Chapin School, Nightingale-Bamford School, Convent of the Sacred Heart na Upper East Side; Collegiate School a Trinity School na Upper West Side; Horace Mann School, Ethical Culture Fieldston School a Riverdale Country School v Riverdale v Bronxe; a Saint Ann's School v Brooklyn Heights v Brooklyne. Taktiež niektoré verejné školy sú považované za najlepšie v krajine, napríklad Hunter College High School, Stuyvesant High School, The Bronx High School of Science, Brooklyn Technical High School, Bard High School Early College, Townsend Harris High School a LaGuardia High School.