Hauerland

Hauerland je súhrnné nemecké označenie pre oblasť bývalých nemeckých jazykových ostrovov na strednom Slovensku s centrami Kremnica (Kremnitz), Nitrianske Pravno (Deutsch Proben), Handlová (Krickerhau) a rozptýlenejšou oblasťou v okolí obcí Veľké Pole (Hochwies) a Píla (Paulisch).
Celkový počet Nemcov žijúcich v oblasti Hauerlandu na prelome 19. a 20. storočia presahoval 200 000 osôb. Po násilných deportáciách obyvateľstva po roku 1945 klesol pred rokom 1954 na približne 40 000, v roku 1991 tu žilo už len okolo 1 500 Nemcov (od začiatku 20. storočia pod vplyvom etnografa Raimunda Friedricha Kaindla nazývaní ako Karpatskí Nemci).
Na rozdiel od Spiša nešlo nikdy o jednotný územnosprávny celok, ani o národnostne (jazykovo) jednotnú oblasť. Administratívne obce patrili do viacerých žúp: Nitrianskej, Tekovskej a Turčianskej.
Karpato-nemecké obyvateľstvo Stredného Slovenska (Hauerländer, Krickerhauer alebo slovensky aj Handrbulci), pôvodne tvorilo značnú časť obyvateľstva stredoslovenských banských miest začalo tzv. saskou kolonizáciou (Sachsenzug) v priebehu 12 - 13. storočia. Vznik nových nemeckých osád sa datuje do 14. storočia. Podľa jazyka možno toto obyvateľstvo rozdeliť na dve skupiny: kremnický jazykový ostrov - tzv. Hauerland a pravňansky jazykový ostrov, s centrami Kremnica (Kremnitz) a Nitrianske Pravno (Deutsch Proben).  
Názov Hauerland vznikol až v 30. rokoch 20. storočia. Vytvoril ho asi Josef Hanika, propagoval ho Ambros Grosz. Názov je odvodený od skutočnosti, že ôsmim obciam v oblasti končí v nemčine názov slabikou -hau, čo znamená vyrúbaním lesa vzniknutú čistinu.

História osídlenia

Osídlenie stredného Slovenska nemeckými kolonistami podnietili uhorskí králi, aby rozvíjali ťažbu nerastného bohatstva. V Slovenskom stredohorí, kde sa vplyvom treťohornej vulkanickej činnosti vytvorili ložiská drahých kovov, boli v 13. až 14. storočí založené banské mestá. Dôvodom osídlenia Hornej Nitry bola tiež ťažba zlata, na južných svahoch Malej Magury (najmä medzi obcami Malinová a Chvojnica) sa aj dnes nachádzajú pozostatky ryžovania (s objemom vyťaženej suroviny 4 až 5 mil. m³), ktoré boli v 14. až 17. storočí tretie najvýznamnejšie po Kremnici a Štiavnici (aj keď ťažba nikdy nenadobudla banský charakter). V okolí miest boli neskôr založené na šoltýskom práve obce, obyvatelia ktorých sa popri práci v baniach venovali aj poľnohospodárstvu. 
Pre rozmach nemeckého osídlenia malo mimoriadne veľký význam udelenie mestských privilégií Kremnici v roku 1328, čo viedlo k založeniu viacerých nemeckých obcí v okolí Kremnice. Centrom druhej nemeckej oblasti stredného Slovenska bolo Nitrianske Pravno. Obec vznikla začiatkom 14. storočia. V roku 1337 získali privilégiá na ťažbu zlatá viaceré obce na Hornej Nitre, pričom sa spomína aj Nitrianske Pravno. Ťažba zlata bola pravdepodobne impulzom aj na založenie okolitých obcí, v ktorých sa dodnes zachovali stopy po banskej činnosti. Akýsi prechod medzi kremnickou a pravňanskou oblasťou predstavuje najväčšia nemecká obec Handlová. 8. marca 1376  kráľ Ľudovít I. Veľký vydal pre osadníka Henricha Krickera zakladajúcu listinu. 
Osídlenie bolo zmiešané, nemecko-slovenské, ale nemecký živel dominoval v kráľovských mestách až do roku 1608, čo bolo charakteristické pre celé Horné Uhorsko, preto iné mestá na strednom a severozápadnom Slovensku založené nemeckými osadníkmi, ako Žilina (Sillein), Banská Bystrica (Neusohl) alebo Banská Štiavnica (Schemnitz), sa už pod pojem Hauerland nezahrňujú.