Idiopatický črevný zápal

Idiopatický črevný zápal (tiež nešpecifický črevný zápal, zápalové ochorenie čreva, angl. inflammatory bowel disease – IBD) je ochorenie neznámej príčiny, spôsobené poruchou imunitnej odpovede na mikrobiálne osídlenie čreva. Dva hlavné typy zápalového ochorenia čreva sú ulcerózna kolitída (angl. ulcerative colitis – UC), ktorá je obmedzená na sliznicu hrubého čreva a Crohnova choroba (angl. Crohn disease – CD), ktorá môže postihnúť ktorúkoľvek časť tráviaceho traktu od úst až po konečník a postihuje celú hrúbku steny. Existuje genetická predispozícia k vzniku zápalového ochorenia čreva a takíto pacienti sú náchylnejší ku vzniku zhubných nádorov.

Výskyt

Prevalencia (počet pacientov) s Crohnovou chorobou na Slovensku je asi 80 na 100 000 obyvateľov, s ulceróznou kolitídou asi 150 na 100 000 obyvateľov a mierne sa zvyšuje. Crohnova choroba je častejšia u žien. K vzniku zápalového ochorenia čreva disponujú okrem genetických faktorov fajčenie, strana s nadbytkom rafinovaných cukrov a nedostatkom vlákniny, hormonálna kontracepcia. K vzplanutiu ochorenia môže viesť narušenie črevného mikrobiálneho osídlenia užívaním antibiotík, nadmerná fyzická záťaž alebo stres, infekčné ochorenie a  užívanie nesteroidných protizápalových liekov.

Príznaky

Príznaky závisia od úseku tráviaceho traktu, ktorý je postihnutý a nie sú pre tieto ochorenia špecifické. Vo všeobecnosti to bývajú bolesti brucha, nepravidelné vyprázdňovanie stolice, s prímesou krvi alebo hnisu, chudnutie, zvýšená telesná teplota, potenie, únava, malátnosť. Vyskytujú sa mimočrevné príznaky, ako bolesti kĺbov, zápal očnej dúhovky a postihnutie pečene. Objemné krvavé stolice sa vyskytujú viac pri ulceróznej kolitíde, postihnutie okolia konečníka (abscesy, fistuly) sú častejšie pri Crohnovej chorobe.

Diagnostika

Nález na pacientovi tiež vyplýva z toho, ktorý úsek tráviaceho traktu je postihnutý. Nie je špecifický pre tieto ochorenia. Podobne nie je špecifický nález z laboratórnych vyšetrení. K stanoveniu diagnózy a závažnosti zápalového ochorenia čreva a k vylúčeniu ochorení s podobnými príznakmi prispieva vyšetrenie krvného obrazu, ukazovateľov zápalovej aktivity (hlavne C-reaktívny proteín – CRP), vyšetrenie nutričného stavu pacienta, hladín železa, vitamínu B12 v krvi, serologických vyšetrení (ANCA, ASCA), kultivačné a serologické vyšetrenie stolice na bakteriálne patogény včítane Clostridium difficile, prvoky a parazity, stanovenie množstva kalprotektínu v stolici.
Najväčší význam majú zobrazovacie vyšetrenia. Sú to vyšetrenia endoskopické – sigmoskopia, kolonoskopia s možnosťou biopsie sliznice, pri Crohnovej chorobe aj gastroduodenoskopia a enteroskopia. Hlavne pri komplikáciách je diagnosticky prínosné ultrasonografické a hlavne CT vyšetrenie brucha a vyšetrenie pomocou nukleárnej magnetickej rezonancie.

Liečba

Cieľom liečby je zmiernenie pacientových ťažkostí a zhojenie zápalu črevnej sliznice, pričom sa odporúča postupná aplikácia liekov podľa stavu pacienta a účinnosti predchádzajúcej liečby.
Je potrebná úprava životosprávy pacienta s odstránením rizikových a vyvolávajúcich faktorov. Zo stravy treba vo všeobecnosti vylúčiť korenené, dráždivé a nafukujúce jedlá, zvlášť počas vzplanutí zápalu.
Z liekov sa v prvom stupni používajú aminosalicyláty sulfasalazín, mesalazín). Skôr u ulceróznej kolitídy sa liečba doplňuje o  antibiotiká (metronidazol, ciprofloxacín, rifaximín). V druhom stupni, pri akútnom vzhlanutí ochorenia, sa používajú lieky zo skupiny kortikosteroidov (hydrocortison, prednison, metylprednizolon). Pokiaľ choroba vzdoruje uvedenej liečbe, siaha sa k liečbe imunomodulátormi (imunosupresíva metotrexát, cyklosporín, inhibítory tumor necrosis faktora, monoklonálne protilátky...). 
Ako pomocné lieky sa podávajú antagonisti receptorov H2 (napr. famotidín), inhibítory protónovej pumpy (omeprazol, lansoprazol, pantoprazol...), antidiarhoiká proti hnačnám a anticholinergiká proti kŕčom.
Chirurgicky je možné vyliečiť ulceróznu kolitídu, ale nie Crohnovu chorobu. Ide o resekciu (odstránenie) rôzne dlhého úseku čreva, s prípadným zriadením vývodu čreva na bruchu (kolostómia, ileostómia). Dôvodom k operácii je nezvládnuteľný zápal alebo komplikácie – prederavenie, zúženie až uzatvorenie čreva, tvorba fistúl. 
Pri ťažkom priebehu ochorenia sú potrebné aj opakované operácie.

Komplikácie

Črevné komplikácie môžu byť aj závažné. Môže sa vyskytnúť krvácanie, prederavenie alebo závažné zúženie čreva, vytvorenie fistúl (kanálikov, vedúcich z čreva zapáleným tkanivom do iných orgánov alebo von z tela), často v okolí konečíka (perianálne fistuly), abscesy (hnisavé ložiská) v oblasti panvy a konečníka, toxické megacolon (paralyzované, nebezpečne nafúknuté hrubé črevo). Pacienti sú zápalovým ochorením čreva sú vo zvýšenej miere ohrození nádormi (kolorektálnym karcinómom a cholangiokarcinómom po mimočrevnej komplikácii – primárnej sklerotizujúcej cholangoitíde.
Mimočrevné komplikácie sú zvýšená zrážanlivosť krvi so žilovým tromboembolizmom, tvorba močových a žlčových kamienkov a zápal žlčových ciest - primárna sklerotizujúca cholangoitída, zápaly kĺbov, kože a ďalšie.

Prognóza

Zápalové ochorenia čreva mávajú väčšinou kolísavý priebeh s opakovanými vzplanutiami ochorenia a ústupmi (remisiami). Vyskytujú sa pacienti s minimálnou aktivitou ochorenia s ojedinelými ľahkými vzplanutiami zápalu, na druhej strane je niekoľko percent pacientov s najťažším priebehom - trvalou zápalovou aktivitou, hromadiacimi sa komplikáciami ochorenia aj intenzívnej liečby a nezriedka s predčasným úmrtím.