google/wiki40b huggingface dataset:
Záchod

Verejné záchody

Verejné zariadenia majú často záchody oddelené v kabínkach a umývadlá sú spoločné. Zariadenia pre mužov majú často pisoáry pripevnené na stene alebo tečúce kanály na kolektívne použitie.
Exteriérové verejné záchody (na uliciach, pri parkoch atď.) majú formu uličného vybavenia. V úprave pre ženy aj mužov existujú kabíny od jednoduchého dizajnu bez kanalizácie až po luxusnejšie verzie, ktoré sa automaticky očistia po každom použití.
Niektoré zariadenia sú mobilné a dajú sa teda umiestniť podľa potreby, napr. v prírode pre akcie cez víkend. Navyše niektoré môžu byť ponorené do zeme (a tým vyradené z prevádzky) na dobu, keď sú nepotrebné.
Niektoré vidiecke verejné záchody majú steny, ktoré môžu byť napojené na lokálnu kanalizáciu alebo odpad skladovať a odvážať ho podľa potreby. Veľa záchodov môže byť čistených na mieste alebo v prípade mobilných záchodov a pisoárov v centrále.

Verejné záchody a pohlavie

Separácia podľa pohlaví použitím piktogramov - symbolov znázorňujúcich postavu ženy alebo muža - je charakteristická pre verejné záchody. Verejné záchody oddelené podľa pohlavia sú zdrojom problémov pre niektorých ľudí, napr. pre ľudí s deťmi opačného pohlavia alebo pre mužov s kojencom, ak len ženský záchod má prebalovací pult.
Niektoré verejné záchody (obzvlášť tie, ktoré sú provizórne v kempoch a pod.) sú pohlavne neutrálne (pre ženy aj mužov). Veľa zariadení má pohlavne neutrálne záchody z rôznych dôvodov - sú označené ako pre postihnuté osoby a sú adekvátne vybavené pre vozíčkárov.
Záchody v súkromných obydliach nie sú prakticky nikdy oddelené podľa pohlaví.

Záchody vo verejnej doprave

Záchody sú obvykle v lietadlách, železničných vozňoch a často v diaľkových autobusoch a trajektoch, ale nie v metre, električke a iných autobusoch. Vo vlakoch môže byť nádrž, alebo moč a výkaly môžu jednoducho padať na trať, preto je vo väčšine vlakových toaliet nápis: „Prosím nesplachujte, kým je vlak v stanici“.

Dejiny

Záchody sa objavili dávno. 25. storočie pred Kr. - ľudia z oblasti Harappa (Pakistan) mali v každom dome vodné toalety spojené kanálom zakrytým pálenými hlinenými tehlami. Záchody boli aj v starovekom Egypte a Číne. V rímskej civilizácii boli niekedy záchody súčasťou verejných kúpeľov, kde ženy a muži boli spoločne v zmiešanej spoločnosti.
Za vynálezcu splachovacieho záchoda sa považuje Sir John Harington (v roku 1596), aj keď vo viktoriánskej ére boli vyvinuté zlepšenia regulácie (pravdepodobnejšie to urobil Alexander Cummings než Thomas Crapper ako sa obvykle uvádza) a použitie splachovacích záchodov sa rozšírilo. Pred a počas tohto prechodného obdobia (v niektorých oblastiach až do 20. storočia) veľa ľudí používalo externé záchody, najmä v roľníckych oblastiach.
Loubens (Gironde)

Poloha

Obec má rozlohu 5,89 km². Najvyšší bod je položený 94 m n. m. a najnižší bod 13 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 310 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Les Roches-de-Condrieu

Poloha

Obec má rozlohu 1,03 km². Najvyšší bod je položený 200 m n. m. a najnižší bod 155 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 1 949 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Fredrik Emvall

Klubový hokej

Celú svoju kariéru hráva za klub švédskej Elitserien HC Linköping.

Reprezentácia

Tréner Bengt-Ake Gustafsson ho nominoval na Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2006 v lotyšskej Rige, kde vybojoval zlatú medailu. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Bumbershoot

Bumbershoot je hudobný festival, ktorý sa koná každoročne v Seattle. Každý rok počas sviatku Labor Day v Seattle Center tu vystupujú viacerí interpreti. Názov 'bumbershoot' pochádza z hovorového označenia slova dáždnik.
V roku 2007 tu vystúpia skupiny ako Wu-Tang Clan, The Shins a Panic! at the Disco. Miestna skupina Modest Mouse tu často vystupuje, no svoju účasť v roku 2007 nepotvrdili.
Počas 80.rokov tu vystupovali umelci ako The Eurythmics, James Brown, Spinal Tap, či Tina Turner.
Big Brother Awards

Big Brother Awards (doslova Ceny Veľkého brata) je súťaž, v ktorej sú vybrané "vládne a súkromné organizácie ... ktoré najviac ohrozujú súkromie". Súťaž je nazvaná po postave Veľkého brata z románu Georga Orwella 1984. Je udeľovaná úradom, firmám, organizáciám a osobám, ktorých činnosť výrazne a trvalo ohrozovala alebo porušovala súkromie alebo poskytla osobné údaje tretím stranám. Účelom súťaže je pritiahnuť pozornosť verejnosti k otázkam ochrany súkromia a súvisiacim trendom v spoločnosti, najmä v oblasti ochrany dát.
Súťaž prebieha vo viacerých krajinách (napr. Spojené štáty, Spojené kráľovstvo, Taliansko, Nemecko, Rakúsko, Česko).
Saint-Antonin-de-Sommaire

Poloha

Obec má rozlohu 7,16 km². Najvyšší bod je položený 245 m n. m. a najnižší bod 190 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 170 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Populácia (ekológia)

Vyčlenenie populácie

Medzi príslušníkmi identickej populácie (biparentálne pohlavne sa rozmnožujúcej populácie) dochádza teoreticky k neobmedzenej výmene genetickej informácie. Populácie sú vyčlenené v priestore a ohraničené ekologicky, ale niekedy priestor, ktorý populácia zaberá, môže byť ohraničený aj geograficky (rozhrania biocyklov). Geograficky diferencované populácie zahrňujú síce indivíduá identického druhu, prítomné v tom istom areáli, ale v geograficky rôznych polohách (geografické rasy). Ekologicky diferencované populácie sa viažu na určité ekotopy (demotopy). Elementárne populácie môžu byť viazané na rôzne polohy mikroreliéfu.

Znaky populácie

Pre charakterizovanie znakov populácie používame viaceré kvantitatívne charakteristiky. Základným znakom je veľkosť populácie (abundancia), teda celkový počet individuí danej konkrétnej populácie. Tento počet na jednotku plochy nazývame denzita (hustota). Populáciu rastlín, pri ktorých je dôležitá skôr plošná rozloha ako počet jedincov, charakterizujeme pokryvnosťou (percentuálny podiel celkovej plochy). Priestorový aspekt možno charakterizovať disperziou (rozptyl) populácie, ktorá môže byť náhodná, pravidelná, alebo skupinovitá. Priestorový aspekt populácií možno kombinovať s aspektom časovým, pričom uvažujeme o natalite (množivosti), mortalite (úmrtnosti), vekovej a pohlavnej štruktúre. Limitujúce faktory (ako sú napr. nedostatok vody, choroby, dravce) reprezentujú odpor prostredia. Mnohé zdroje stanovíšť sú limitované. Maximálny počet individuí, ktoré je schopné stanovište uživiť, je tiež nosná kapacita prostredia (ekologická únosnosť, carrying capacity).

Interakcie populácií

Populácie nežijú izolovane, ale obyčajne v interakcii s populáciami iných druhov. Keď sa dve alebo viac populácií brzdí vo vývoji, hovoríme o kompetícii. Výsledkom takéhoto dlhodobého vzťahu môže byť koexistencia (kompetitívna) alebo eliminácia na podmienky prostredia menej adaptovaného partnera (exklúzia). Podobne, ako kompetícia, dôležitý je aj efekt predácie. V tomto prípade ide o trvalú interakciu populácií v systéme dravec – korisť, pričom početnosť (aj pomer zastúpenia) obidvoch partnerov vždy osciluje (kmitá) spravidla s istým fázovým posuvom. Početnosť (dostupnosť) koristi stimuluje predátora, zvyšovanie početnosti predátora inhibuje korisť (pozitívna spätná väzba, feedback). Na rozdiel od kompetície, obidve populácie využívajú iný zdroj, preto môžu žiť v spoločnom priestore teoreticky neobmedzenú dobu. Populácie početne nenarastajú nekonečne ani v optimálnych podmienkach. V prírode vždy podliehajú účelovým reguláciám, ktoré môžu byť endogénne či exogénne. Aká je dôležitosť jednotlivých typov regulácií. Regulácie kompetíciou spôsobujú spravidla stabilnú ekologickú vyváženosť. Oscilácie, spôsobené predátorom, parazitovanie a choroby regulujú populácie úspešnejšie ako predátory. Vonkajšie vplyvy (klíma, počasie) naproti tomu regulujú veľkosť populácií významne, spravidla však chýba spätná väzba.
Pont-Sainte-Maxence

Poloha

Obec má rozlohu 14,76 km². Najvyšší bod je položený 126 m n. m. a najnižší bod 27 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 11 821 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Hvannasund

Poloha

Hvannasund sa nachádza na západnom pobreží ostrova Viðoy. Súsedí s dedinou Norðdepil,ktorá je na ostrove Borðoy. Dediny sú vzájomne prepojené pomocou priehrady. Severne od Hvannasundu ležia veľký popraskané skaly majúce názov Skrudhettan. Stará legenda hovorí, že skaly sa rozpadli vo chvíli, keď sa Ježiš narodil.

Zaujímavosti

Dňa 26. mája 2008 zasiahlo osadu mini-tsunami. Katastrofa sa však obišla bez zranení či stratách na životoch.
Dňa 3. septembra 2008, mestská rada vyhlásila, že sa bude konať referendum o zlúčení osady Hvannasund s mestom Klaksvík. Referendum sa konalo 17. septembra. Z celkového počtu 321 oprávnených, 278 hlasovalo. Výsledkom bolo 68 za, 208 proti a 2 hlasovacie lístky boli prázdne, a tak bolo spojenie odmietnuté.
Bošácka dolina

Bošácka dolina je dolina v západnej časti Bielych Karpát a následne pokračuje v Považskom podolí.
Dolina je deliacou líniou medzi geomorfologickými podcelkami Javorinská hornatina na západe a Lopenícka hornatina na východe. Dolinou preteká potok Bošáčka. Dolina pokračuje aj v Česku, kde v nej leží obec Březová. Dolina prebieha od českej hranice v smere SZ – JV.
Asi 5 km za Novým Mestom nad Váhom smerom  na severovýchod po ceste I. triedy číslo 61 do Trenčína sa nachádza obec Trenčianske Bohuslavice. Tie sú vstupnou bránou do Bošáckej doliny. Dolina je dlhá približne 20 km a z oboch strán ju lemujú kopce Bielych Karpát. V Bošáckej doline ležia obce: Trenčianske Bohuslavice, Haluzice, Bošáca, Zemianske Podhradie, Nová Bošáca a viaceré kopanice. Do Trenčianskej kotliny ústi pri Trenčianskych Bohuslaviciach v priestore medzi Hájnicou a Tureckým vrchom.
Bežce

Charakteristika

Nemajú pneumatizované kosti, nevedia lietať (kedysi pravdepodobne vedeli), majú silné dolné končatiny a rýchlo behajú.
Geodet

Náplň práce

Geodet vo svojej práci pracuje v teréne (výpočty vzdialeností, nivelačné meranie) aj v kancelárii (vedenie dokumentácia, spracovanie katastrálnych plánov). Vo väčšine prípadov úzko spolupracuje s kartografmi a výsledky jeho práce sú využívané predovšetkým pre mapové podklady a pri spracovaní satelitných snímok.
Champlemy

Poloha

Obec má rozlohu 36,82 km². Najvyšší bod je položený 381 m n. m. a najnižší bod 240 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 343 (2011).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Medený jazdec

Medený jazdec (rus. Медный всадник) je známa jazdecká socha v ruskom meste Sankt Peterburgu, ktorú preslávila najmä poéma A. S. Puškina Medený jazdec. Socha predstavuje cára Petra Veľkého.

História

Sochu dala postaviť v roku 1772 imperátorka Katarína II. pri príležitosti stého výročia narodenia imperátora Petra I. Svedčí o tom aj nápis v latinskom jazyku "Petro Primo Catharina Secunda MDCCLXXXII"a v ruskom jazyku „Петру перьвому Екатерина вторая, лѣта 1782“ - Petru pervomu Jekaterina vtoraja, leta 1782. Chcela tak vyjadriť svoje rovnocenné postavenie voči Petrovi I. A nie neprávom. Kým Peter I. získal pre Ruské impérium prístup k Baltskému moru a rozšíril jeho územie po tzv. severnej vojne, Katarína II. získala pre Ruské impérium prístup k Čiernemu moru, keď jej vojská niekoľkokrát porazili turecké pozemné a námorné sily. Socha bola svedectvom mnohých významných udalostí, ktoré sa odohrali v hlavnom meste Ruského impéria (známe povstanie dekabristov v roku 1825). V súčasnosti je stredobodom záujmu turistov, ktorí prichádzajú na návštevu mesta nad Nevou, ale prichádzajú sa tu fotografovať aj ruské mladomanželské páry.

Opis sochy

Socha Petra I. stojí na podstavci, ktorý je vysoký 5 metrov a pochádza z jediného kusa žuly. Autorom sochy je francúzsky umelec E. M. Falconnet. Socha váži 166 ton a je vyrobená z bronzu. Peter I. pozerá na rieku Neva a svoju ruku naťahuje do diaľok, aby vyjadril svoje veľmocenské ambície. Petrov vzpínajúci kôň zadnými kopytami drví hada - symbol pretvárky (podľa niektorých interpretácií Švédska a jeho podlej politiky). Socha je tiež známa pod názvom Medený jazdec (podľa Puškinovej poémy).
Rab (ostrov)

Rab (chorv. otok Rab) je deviaty najväčší chorvátsky ostrov, v Kvarnerskej časti Jadranského mora. Nachádza sa v Prímorsko-gorskokotarskej župe, má rozlohu 90,84 km² a okolo 9 500 obyvateľov.

Názov

Názov ostrova Rab (Arbe, Arbia, Arve alebo aj Arba) pochádza pravdepodobne z 'Arb', ktoré znamená tmavý, zeleno zalesnený.

Geografia ostrova

Ostrov sa nachádza v Kvarnerskom zálive a administratívne patrí do Prímorsko-gorskokotarskej župy. Juhovýchodne sa nachádza ostrov Pag, severozápadne Krk a západne Cres. V okolí sa nachádza i niekoľko menších, zväčša neobývaných ostrovov.
Rab je dlhý 22, široký 3 – 10 km a jeho rozloha je 90,84 km². Najvyšší vrchol Kamenjak dosahuje výšku 408 m n. m.

Podnebie

Na ostrove prevláda stredomorské podnebie s miernymi zimami bez mrazov a snehu a príjemnými letami.

Obyvateľstvo

Najväčším sídlom ostrova je mesto Banjol s 2 000 obyvateľmi, turisticky obľúbené sú strediská Lopar, Palit, Supetarska Draga a Rab, ktoré sa nachádza v centrálnej časti ostrova. Takmer všetky strediská a pláže sa nachádzajú na južnej strane ostrova.
Sennecey-le-Grand

Poloha

Obec má rozlohu 26,76 km². Najvyšší bod je položený 375 m n. m. a najnižší bod 173 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 3 062 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Česko-slovenský rozhlas

Česko-slovenský rozhlas (dobové písanie do roku 1990 Československý rozhlas), skr. ČsR, bola v rokoch 1948 až 1991 štátna a v rokoch 1991 až 1992 verejnoprávna inštitúcia v Česko-Slovensku zaoberajúca sa rozhlasovým vysielaním a tvorbou rozhlasových programov (v rokoch 1953 – 1957 aj televíznym vysielaním a tvorbou televíznych programov). Do roku 1991 mala monopol na rozhlasové vysielanie. 
Vznikla v apríli 1948 zlúčením podnikov Český rozhlas, spol. s r. o. a Slovenský rozhlas, spol. s r. o. a zanikla v decembri 1992 so zánikom Česko-Slovenska; jej úlohy prevzali (už skôr založené) verejnoprávne organizácie Český rozhlas a Slovenský rozhlas (dnes súčasť RTVS). 
V období 28. december 1938 – marec/jún 1939 existoval rovnomenný podnik Česko-slovenský rozhlas, spol. s r. o. (dobové písanie so spojovníkom).
30. február

V gregoriánskom kalendári má február 28 alebo 29 dni.
Švédske kráľovstvo (ktoré zahrňovalo v tom čase aj Fínsko) plánovalo zmenu z juliánskeho kalendára na gregoriánsky začiatkom roka 1700 vynechaním prechodných dní počas nasledujúcich 40 rokov. Preto rok 1700 nepatril medzi prechodné roky vo Švédsku, ale roky 1704 a 1708 boli prechodnými v rozpore s plánom. Toto dostalo švédsky kalendár jeden deň dopredu pred juliánsky kalendár, ale stále desať dní dozadu za gregoriánskym kalendárom. Tento zmätok bol upravený, keď boli v roku 1712 pridané dva prechodné dni pridaním 30. februára. Tento deň zodpovedal 29. februáru v juliánskom a 1. marcu v gregoriánskom datovaní. Švédska zmena na gregoriánsky kalendár bola nakoniec uskutočnená v roku 1753.
V roku 1929 Sovietsky zväz zaviedol revolučný kalendár, v ktorom každý mesiac mal 30 dní a zostávajúcich 5 alebo 6 dní boli sviatky bez príslušnosti k určitému mesiacu. V rokoch 1930 a 1931 preto mali 30. február, ale v roku 1932 mesiace získali pôvodné počty dní.
V 13. storočí učenec Sacrobosco tvrdil, že v juliánskom kalendári mal február 30 dní v prechodných rokoch od 44 pred Kr. do 8 pred Kr., keď Octavianus Augustus skrátil február, aby dal mesiacu august, pomenovanom po ňom, tú istú dĺžku ako mesiacu júl, ktorý bol pomenovaný po jeho predchodcovi Caesarovi. Neexistuje však žiaden iný historický dôkaz pre toto tvrdenie a pravdepodobne ide o mýtus, aj keď veľmi starý.
Chantrigné

Poloha

Obec má rozlohu 18,62 km². Najvyšší bod je položený 285 m n. m. a najnižší bod 97 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 612 (2011).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Ramecourt (Pas-de-Calais)

Poloha

Obec má rozlohu 8,09 km². Najvyšší bod je položený 146 m n. m. a najnižší bod 85 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 317 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Saint-Just-en-Chaussée

Poloha

Obec má rozlohu 14,66 km². Najvyšší bod je položený 172 m n. m. a najnižší bod 86 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 5 477 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Obreck

Poloha

Obec má rozlohu 3,24 km². Najvyšší bod je položený 306 m n. m. a najnižší bod 208 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 55 (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Krkonoše

Ochrana územia

V roku 1963 bol na území Krkonôš za chránené územie vyhlásený Krkonošský národný park (KRNAP), štyri roky po Karkonoskem Parku Narodowem (KPN), ktorý bol založený v  roku 1959. Ochranné pásmo národného parku má na českej strane rozlohu 18 642 ha. 
Krkonoše sú tiež od roku 1992 Bilaterálnou biosférickou rezerváciou vyhlásenou Organizáciou spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (rozloha českej časti je 54 969 ha).
Na území Krkonôš je vyhlásená aj vtáčia oblasť a významné vtáčie územie, ktoré pokrýva celú oblasť biosférickej rezervácie resp. národného parku, vrátane ochranného pásma.
Petržalka City

Petržalka City je názov projektu polyfunkčného súboru bytov, obchodov, služieb, administratívnych priestorov, hotela, športových, kultúrnych a rekreačných zariadení, ako aj zelene, ktorý sa má realizovať v centre bratislavskej mestskej časti Petržalka.
Prvá etapa realizácie sa mala začať v roku 2008 a skončiť v roku 2010 a mala sa nachádzať na pozemku medzi Rusovskou cestou, Hálovou ulicou a Chorvátskym ramenom. Druhá etapa mala prebiehať v rokoch 2009-2013 a je lokalizovaná medzi Chorvátskym ramenom, Rusovskou a Romanovou a plánovaným Centrom mestskej časti Petržalka.
Skutočná výstavba prvej etapy sa začala až v júli 2011 a ukončená má byť v máji 2013.
Gymnázium Jozefa Lettricha

Štúdium

Gymnázium navštevuje v 16 triedach takmer 500 študentov z Martina a blízkeho okolia.
V gymnáziu pôsobí 38 pedagogických zamestnancov a 17 nepedagogických zamestnancov. Modernizácia sa prejavila v inovácii procesu výchovy a vzdelávania, skvalitnení komunikácie prostredníctvom www stránky školy.Verejnosť v Martine pozná časopis Gymlet, zborníky Pošepky či Putovanie za spomienkami. Stalo sa už pravidlom, že študenti gymnázia sa dobre umiestňujú v rôznych súťažiach v slovenskom aj medzinárodnom meradle a bohatá je spolupráca s družobnými školami v zahraničí: s Mendelovým gymnáziom v Opave, Gymnáziom Mikolaja Reja v Czenstochowej a Základnou školou J. A. Komenského v Kulpíne v Srbsku.
Tourtrol

Poloha

Obec má rozlohu 4,97 km². Najvyšší bod je položený 471 m n. m. a najnižší bod 269 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 243 obyvateľov (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Biopsia

Biopsia (gr. bios - život, opis - videnie) je lekársky zákrok, pri ktorom sa odoberá z tela človeka vzorka tkaniva na histologické alebo cytologické vyšetrenie. Jej cieľom je stanoviť diagnózu a určiť rozsah ochorenia. Termín „biopsia“ prvýkrát použil francúzsky dermatológ Ernest Henri Besnier. Do istej miery synonymom a príbuzným zákrokom je punkcia.
Áno, miláčik!

Formát

Skeč šou Áno, miláčik! je vtipným pohľadom do súkromia troch manželských dvojíc. Jej cieľom je s komickým nadhľadom ukázať, ako sa tri páry rôznych vekových generácií vyrovnávajú s tak dôležitými vecami, ako sú láska, vernosť, sexuálny život, peniaze, tolerancia, pomoc, ústretovosť, či schopnosť počúvať toho druhého.
Manželské páry sa milujú, nenávidia, hádajú a znova sa udobrujú. Chvíľami sa neznášajú, všeličo si vyčítajú, mlčia, ignorujú sa, ale nakoniec vždy nájdu cestu naspäť jeden k druhému. A potom znovu riešia svoje každodenné problémy, uťahujú si zo seba, klamú, podvádzajú. Predovšetkým si však uvedomujú, že nemôžu jeden bez druhého žiť. Majú sa totiž radi, len svoje city nevedia, alebo občas aj nechcú, jeden druhému prejaviť.
Hangest-sur-Somme

Poloha

Obec má rozlohu 12,46 km². Najvyšší bod je položený 108 m n. m. a najnižší bod 6 m n. m.

Obyvateľstvo

Počet obyvateľov obce je 704 (2011).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Zdroje: INSEE
Dubaj (mesto)

Dejiny

Prvá zmienka o Dubaji pochádza ešte z roku 1095, no predpokladá sa, že jeho územie bolo osídlené už dávno predtým, keď sa tu nachádzali obchodné centrá medzi Západom a Východom. Mesto v roku 1580 opísal aj benátsky obchodník s perlami Gasparo Balbi, keď sa zmienil o Dubaji ako o mieste kde pracujú práve Venéti hľadajúci perly. Ďalšie zmienky pochádzajú z roku 1799. V roku 1820 uzavrel dubajský šejk s Britmi Pobrežnu mierovú zmluvu.
V roku 1833 sa dynastia Al Maktoum presťahovali z Abú Zabí a ich nové pôsobisko sa stal práve Dubaj. Ten prešiel pod britskú ochranu podľa zmluvy v rámci ktorej sa Briti zaviazali chrániť Dubaj pred útokmi Turkov. 
Dubaj ďalej lákal zahraničných obchodníkov s perlami a neskôr sa v meste vďaka jeho výhodnej polohe začali usídľovať indickí obchodníci. Dubajský obchod s perlami bol vážne narušený počas Prvej svetovej vojny a ešte viac počas Veľkej hospodárskej krízy na konci 20. rokov. Nové obdobie v dejinách Dubaja nastalo po Druhej svetovej vojne, keď sa Dubaj pripojil ku Kataru. Dubaj zažil v tomto čase veľký rozvoj, keď boli objavené ložiská ropy. Do mesta sa prisťahovali indickí a pakistanskí robotníci a medzi rokmi 1968 až 1975 narástol počet obyvateľov o 300%. V roku 1971 sa Dubaj stal súčasťou Spojených arabských emirátov a dôležitosť mesta ešte posilnili libanonskí utečenci a zriadenie zóny voľného obchodu v prístave Jebel Ali. Pre Dubaj bola pomerne veľkým plusom aj vojna v zálive v roku 1990, keďže sem stiahli svoje finančné aktivity firmy z Kuvajtu a neskôr aj z Bahrajnu. Po roku 2000 sa z Dubaja začalo stávať najrýchlejšie rastúce mesto sveta. Symbolom nových zmien sa stala stavba hotela Burdž al-Arab.

Obyvateľstvo

V roku 1998, 17% populácie boli rodení obyvatelia Emirátov, zvyšok tvorili cudzinci. 51% Dubajčanov pochádza z Indie, 16% z Pakistanu, 9% z Bangladéša, 3% z Filipín a 3% boli definovaní ako „západniari“. Cudzinci tu žijú s pracovným povolením, bez ktorého musia Dubaj do 30 dní opustiť. Aj preto je tu takmer nulová nezamestnanosť. Kriminalita je tiež veľmi nízka. V poslednom čase však vyvolali širokú medzinárodnú reakciu správy o porušovaní ľudských práv robotníkov. V Dubaji sa začalo s ťažbou ropy roku 1966. Dovtedy žil prevažne z obchodu, najmä so zlatom a perlami. Už roku 1930 bol Dubaj najväčším obchodným mestom v Perzskom zálive.

Turistický ruch

Dubaj samotný má iba 15 kilometrov pláži. Po dostavbe ostrovných komplexov ich však má až 1 500 km. Najväčším projektom je Dubailand – svet zábavy v púšti, skladajúci sa z lyžiarskych svahov, pretekárskeho motoristického okruhu, ekoparku a najväčšieho nákupného centra na svete. Pravdepodobne najcharakteristickejším symbolom dnešného Dubaja je luxusný 321 metrov vysoký sedem hviezdičkový hotel Burdž al-Arab ("Veža Arabov"), postavený roku 1999, v tvare plachetnice. Jeho interiér je plný zlata, mramoru. Pobyt stojí od 2000€ do 8300€ za noc.