Lexikón erbov šľachty na Slovensku

Lexikón erbov šľachty na Slovensku je slovenská viaczväzková špecializovaná encyklopédia, ktorá sa zaoberá históriou šľachtických rodov na Slovensku a ich erbami. Vychádza vo vydavateľstve Hajko & Hajková.
Zatiaľ (2017) vyšli 4 diely: Trenčianska stolica (2000), Liptovská stolica (2004), Oravská stolica (2007), Nitrianska stolica (2010). Súborné ISBN 80-88700-34-5.

Štruktúra lexikónu

Prvý diel obsahuje úvod vydavateľa, predhovor Jozefa Nováka, v ktorom hodnotí autorovu prácu v tejto oblasti a vyzdvihuje vzájomnú prepojenosť rodopisného a heraldického prístupu. Nasleduje stať Frederika Federmayera s názvom Trenčianska šľachta a jej erby, kde autor opisuje spracovanie témy vo všeobecnosti a aj s osobitným prihliadnutím na Trenčiansku stolicu. Okrem iného tu odôvodňuje rozhodnutie venovať sa rodom spomínaným v súpisov z rokov 1596 a 1646/47. Nasledujú heslá o 437 rodoch z týchto súpisov, často sprevádzané čiernobielymi vyobrazeniami erbov. Za textovou časťou je 28 farebných vyobrazení erbov od Denisa Pongrácza. Knihu završuje zoznam poznámok, literatúry (119 titulov) a archívnych prameňov (142 zdrojov).
Druhý diel obsahuje predhovor Dalibora Hájeka (s. VI-VII.), úvod autorov (s. VII-X.). Ako základ pre heslár slúži zbierka erbov Ľudovíta Matiašovského, ktorý svoje dielo kvôli skorej smrti nedokončil. Jeho zoznam obsahuje 460 mien. Autori lexikónu z nich vybrali a spracovali do podoby encyklopedických hesiel 203 rodov. Mená rodov sú uvedené aj s dobovými historickými variantami. Nasleduje zoznam literatúry (vyše 240 titulov). Dielo ukončuje farebné zobrazenie 78 rodových erbov, ktorých autorom je Ladislav Čisárik.
Tretí diel začína prehovorom autorov (s. VI-X.), za ktorým nasleduje heslová časť, ktorá spracováva 190 šľachtických rodov z Oravskej stolice. Za základ pre zoznam rodov zobrali zbierku erbov Adolfa Medzihradského. Dielo ukončuje farebné zobrazenie 90 rodových erbov, ktorých autorom je Ladislav Čisárik.
Štvrtý diel otvára úvod s názvom Slovo autora (s. XV-XVII.), pokračuje otváracou staťou Šľachta Nitrianskej stolice a jej vývoj v 16. a 17. storočí (s. XVI-XXI.). Nasleduje vlastná textová časť, ktorá spracováva vyše 400 rodov. Po zozname poznámok, literatúry a archívnych prameňov nasleduje obrazová časť s deväťdesiatimi erbmi od Ladislava Čisárika.

Recepcia

Recenzent I. dielu sa nestotožňuje s tým, že za základ boli vzaté vybrané súpisy šľachty, tvrdí: „Zastávam názor, že ak ide o zdokumentovanie erbov šľachty, neslobodno sa v budúcich prácach obmedziť na jeden alebo viaceré súpisy šľachty, ale bude treba do edície zahrnúť všetky rody známe na území stolice, nech informácie o nich pochádzajú z hociktorého prameňa“. Ako výhrada k výtvarnému stvárneniu erbov sa uvádza: „Škoda, že miesto strednej modrej uplatňuje sa u všetkých erbov nevhodne tmavá fialovo-modrá farba“, hoci inak „Vydavateľa treba však pochváliť za dokonalé výtvarné spracovanie publikácie vrátane väzby.“ Dielo porovnáva s inými: FAUST, Ovidius. Súpis erbových listín zemianskych. Bratislava : Mesto Bratislava, [1937]. 164 s. (Monumenta Historica Bratislavensi; zv. 1.) a s Novákovou dvojdielnou knihou Rodové erby na Slovensku (1980; 1986).
V recenzii druhého dielu sa uvádza: „Nazdávam sa, že táto práca spĺňa všetky uvedené kritéria [pozn. vysoká vedecká, umelecká aj polygrafická úroveň], ba do značnej miery by sa mohla stať vzorovou aj pre nasledujúce výskumy a publikácie v ostatných historických regiónoch Slovenska“. Dielo má „nanajvýš aktuálny, nielen regionálny, ale aj národný, či dokonca medzinárodný význam“. Vysoko hodnotí úroveň textu a rovnako výtvarných spracovaní erbov. Recenzia končí tvrdením: „Dá sa oprávnene predpokladať, že predstavený lexikón sa stane vyhľadávaným artiklom na našom knižnom trhu a bude vzácnym prírastkom nielen do odborných, verejných, ale aj súkromných knižníc na Slovensku i v zahraničí.“
Marianna Kosmačová vo svojej recenzii štvrtého dielu uvádza: „Lexikón je prácou hodnotnou tak po umeleckej, ako aj vedeckej stránke.“ a v závere sumarizuje: „Lexikón je nepochybne užitočnou pomôckou tak pre odbornú verejnosť, ako aj pre nadšencov genealógie a heraldiky, prináša cenné informácie o známych i neznámych nitrianskych rodoch, pri niektorých z nich opravuje už niekoľko desaťročí pretrvávajúce nesprávne údaje. Dielo je prínosom pre každého záujemcu o dejiny šľachty.“

Recenzent v Knižnej revue: „Doteraz vydané publikácie z vydavateľstva Hajko & Hajková zaznamenávajúce existenciu šľachtických rodov v ranom i neskoršom období Uhorska sa stretávajú so záujmom odbornej i laickej verejnosti. Okrem odbornej textovej časti prispievajú k tomu aj esteticky náročné a technologicky špičkovo prekreslené historické artefakty“