Huštáky v Košiciach

Huštáky v Košiciach boli predmestské vsi alebo predmestské ulice obkolesujúce mesto Košice v stredoveku a novoveku. Písomne sú doložené od 14. storočia ako „-dofr“, „-dörfel“, neskôr aj vicus. V čase protitureckých bojov a protihabsburských stavovských povstaní v rokoch 1528-1711 boli vydrancované až zlikvidované. V 18. storočí nastala ich postupná obnova. V 19. storočí v súvislosti s búraním košického opevnenia boli stavebne a správne integrované s domovským mestom.

Ludmanova Ves

Ludmanova Ves sa rozprestierala na juhovýchodnom predmestí v priestore dnešného sídliska Osloboditeľov. Prvé písomné zmienky z rokov 1398 a 1402 ju zachycujú ako Villa Ludmani, zmienka z roku 1510 ako Ludmansdörfel. Tvorilo ju niekoľko ulíc, jej súčasťou boli aj Nová ulica a Špitálska ulica. V 20. rokoch 16. storočia mala spolu 65 daňovníkov, v čom boli aj majere popredných mešťanov. Podľa súpisu z roku 1760 bola s 49 domovými parcelami najväčšou huštáckou štvrťou.

Bednárska Ves

Bednárska Ves sa rozprestierala na juhozápadnom predmestí. Prvé zmienky z rokov 1466 a 1487 ju uvádzajú ako Bindersdorf. V 16. a 17. storočí bola jednou z najviac pustošením postihnutých vsí a samostatne sa vyskytovala len sporadicky pod názvom Bodnar ucza.

Cesnakova Ves

Cesnakova Ves bola jedným zo západných predmestí Košíc, ktoré bolo najobývanejšie. Nachádzala sa v predĺžení Hnilnej ulice (dnes Alžbetinej ulice) nad Bednárskou Vsou v priestore dnešnej Floriánskej ulice. Pramene ju zachycujú ako Knoblochsdorf (1487) alebo Knopplogoss, maďarsky Forhagymautca (1524). V roku 1511 mala 25 domov a jeden meštiansky majer.

Richtárska Ves

Severozápadne od Cesnakovaj Vsi sa rozprestierala Richtárska Ves, v oblastí dnešných ulíc Karpatská, Vojenská. V roku 1480 je uvádzaná ako Richterdorf. Mala pomerne veľa chudobných obyvateľov (nad 100 daňovníkov). V rámci vsi existovala samostatná štvrť umiestnená na neďalekom návrší, ktorá sa volala Zem svätého Leonarda (Terra S. Leonardi, 1480). Ku štvrti smerovala Nová ulica. Na návrší stál Kostol svätého Leonarda s farou.

Tehelná Ves

V priestore dnešného Námestia Ladislava Novomeského sa rozprestierala ďalšia ves západného predmestia. V roku 1400 je označovaná ako Zichelsdorf.

Čermeľ

Na severnom predmestí v povodí Čermeľského potoka sa rozprestierala osada Čermeľ (Czeyrmel 1504, Cermel 1515). Pramene ju neoznačovali pojmom dorf, ale uvádzajú ju v rovnakom kontexte s ostatnými huštákmi. V rokoch 1504-1515 bolo v huštáku Čermeľ 50 domov a počítala sa k nemu aj Nová ulica (Platea Nova 1504) na severe a Ulica svätého Ladislava na východe za Mlynskym náhonom. Nazývala sa tak podľa Kostola svätého Ladislava s farou, ktorý stál medzi mestskými hradbami a Mlynským náhonom. Vo východnej časti huštáku pramene spomínajú aj Ulicu svätého Mikuláša, Zbojnícku ulicu, Uličku pri malom špitáli a kuriozitou je pomenovanie ulice Venice (Platea Veneti 1524), ktorá bola pravdepodobne štvrťou v Košiciach usadených talianskych kupcov.

Obyvateľstvo

Huštáky neboli, na rozdiel od Košíc v hradbách, limitované stavebným priestorom. V čase najväčšieho populačného vrcholu stredovekých Košíc v roku 1480 pripadalo na vnútorné mesto 439 domov s okolo 4 700 obyvateľmi. Hustota obyvateľstva na huštákoch bola nižšia, preto pri 567 domoch sa v nich počíta s okolo 3 800 obyvateľmi.
V neskoršom období dochádzalo k neustálemu pustošeniu huštákov predovšetkým dôsledkom vojnového zápasenia, ale i kvôli epidémiám, požiarom a iným živelným pohromám. Huštácke domy boli potom obnovované jednak samotnými predmestkými obyvateľmi, jednak investovaním zámožnejších obyvateľov z vnútorného mesta.
V roku 1696 sa odhaduje počet obyvateľov na huštákoch iba na 470 osôb. V 18. storočí začal počet obyvateľstva narastať. Až v roku 1799 štatistiky vykázali zhruba toľko osôb na huštákoch ako v roku 1480 - 3600.
Národnostné zloženie obyvateľstva huštákov nie je možné kvôli nezachovaniu sa písomností huštáckych richtárov vypozorovať tak, ako to bolo možné v prípade samotných Košíc.