Northrop Grumman RQ-4 Global Hawk

Vznik a vývoj

Pôvod Global Hawku siaha do roku 1995, kedy bol agentúrou DARPA iniciovaný program výškového bezpilotného lietadla s veľkou výdržou. Global Hawk vzlietol prvýkrát 28. februára 1998 na základni Edwards v Kalifornii. Náklady na výskum a vývoj RQ-4 sa vyšplhali na 3,78 miliardy amerických dolárov, čím sa stal najdrahším dovtedy vyvinutým bezpilotným prostriedkom.

Drak

Krídla s rozpätím 39,9 m sú zhotovené z kompozitov na báze uhlíkového vlákna a v ich vnútri sú ukryté palivové nádrže. Ďalšia palivová nádrž sa nachádza v trupe lietadla.

Avionika

Sadu senzorov najmodernejšej verzie RQ-4B Block 40 tvorí AESA rádiolokátor (radar s aktívnym vychylovaním lúča), elektro-optické a infračervené systémy. 
V spodnej časti trupu za šachtou prednej podvozkovej nohy sa nachádza radar AN/ZPY-2, pracujúci v pásme X v dvoch režimoch – v režime s vysokou rozlišovacou schopnosťou SAR (Synthetic Aperture Radar) alebo v režime indikácie pohyblivých cieľov MTI (Moving Target Indication).
Ďalšie prieskumné vybavenie – elektro-optický a infračervený senzor, sa nachádza v stabilizovanom module v prednej spodnej 
časti lietadla. Stabilizovaný modul sa môže pohybovať v horizontálnej rovine ± 80˚ a vo vertikálnej 
rovine v rozsahu ± 15°. 
Prieskumné údaje, získané senzormi, je možné prenášať prostredníctvom výkonného dátového spoja a satelitného komunikačného systému do pozemného riadiaceho a vyhodnocovacieho strediska.
Pre zlepšenie schopnosti prežitia je Global Hawk vybavený obranným systémom, pozostávajúcim z laserového výstražného prijímača, radarového varovného prijímača a rušiaceho systému. Na oklamanie nepriateľskej protilietadlovej obrany slúži vlečená návnada ALE-50, ktorá  pôsobí ako prednostný cieľ, lákajúci nepriateľské rakety preč od lietadla.

Motor

Pohonnú jednotku tvorí dvojprúdový motor Rolls-Royce F137-RR-100 s maximálnym ťahom 34 kN. Je umiestnený v hornej zadnej časti trupu medzi dvoma chvostovými plochami v tvare písmena „V“.

Vojna v Afganistane

Krátko po teroristických útokoch z 11. septembra 2001 boli lietadlá Global Hawk nasadené v zámorí. Od novembra 2001 sa tieto bezpilotné prostriedky zapojili do operácie Trvalá sloboda.
Lietadlá Global Hawk boli vyslané na 60 prieskumných misií, vrámci ktorých nalietali 1200 hodín a poskytli v reálnom čase 17000 snímok.

Vojna v Iraku

Počas operácie Iracká sloboda, vykonal Global Hawk len 5 % prieskumných letov vo veľkých výškach, ale tie poskytli viac ako 55 % snímok, slúžiacich na podporu bombardovania pozemných cieľov.

Pátranie v Nigérii

V máji 2014 bol americký Global Hawk spolu s lietadlom MC-13 zapojený do pátrania po unesených školáčkach v Nigérii.

Boj proti Islamskému štátu

V októbri 2014 sa začala operácia Bytostné odhodlanie, do ktorej sa zapojili taktiež bezpilotné lietadlá Global Hawk. Tie pomáhajú identifikovať priateľské i nepriateľské sily, sledujú presuny nepriateľa a všetky zistené informácie poskytujú pozemnému riadiacemu stredisku.

Rusko-ukrajinský konflikt na Donbase

V dôsledku toho, že Rusko anektovalo Krym a následne začalo podporovať separatistov na Donbase, zahájili Spojené štáty v marci 2015 prieskumné lety nad územím Ukrajiny. Americké bezpilotné lietadlá RQ-4B, dislokované na talianskej základni Sigonella, zbierali z výšky viac ako 16 000 m informácie o proruských jednotkách na Donbase.

Civilní používatelia

National Aeronautics and Space Administration (NASA) - v decembri 2007 získala táto agentúra dve lietadlá Global Hawk. Tie využíva na skúmanie Zeme, meranie ozónovej vrstvy a monitorovanie škodlivých látok, ktoré sú vypúšťané do ovzdušia pri doprave nad Tichým oceánom. Jeden z týchto dronov bol vybavený špeciálnymi senzormi, ktoré mu umožňujú monitorovať aj vývoj hurikánov nad Atlantikom.