Mestská časť

Právne postavenie mestských častí

Mestské časti v Bratislave sú právnickými osobami, ktoré za podmienok ustanovených zákonom a štatútom mesta samostatne hospodária s vlastným majetkom a s vlastnými finančnými zdrojmi, ako aj s majetkom, ktorý im bol zverený. V prípade Košíc za tých istých podmienok hospodária so zvereným a vlastným majetkom a so zverenými a vlastnými finančnými príjmami.

V prípade ostatných miest na Slovensku mestská časť nemá právnu subjektivitu.

Určovanie názvov a územia mestských častí

Názvy mestských častí a im prislúchajúce katastrálne územia v Bratislave a Košiciach sú určené v zoznamoch v prílohách zákonov o týchto mestách. Podrobné vymedzenie územia mestských častí v týchto mestách ustanovujú ich mestské zastupiteľstvá. Tie môžu vytvoriť, zrušiť, zlúčiť alebo rozdeliť mestské časti alebo vykonať iné zmeny ich hraníc – všeobecne záväzným nariadením (trojpätinová väčšina), so súhlasom alebo na návrh obyvateľov dotknutých mestských častí (hlasovanie) za podmienok ustanovených v zákonoch a osobitných predpisoch.

V prípade ostatných miest na Slovensku sa názvy „mestských častí“ určujú ako názvy „častí obce“ podľa zákona o obecnom zriadení, ktoré určuje a mení Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky na návrh obce. Zmena územia obce (mesta) bez toho, že by išlo o zlúčenie alebo rozdelenie obce prichádza do úvahy, keď sa obec (mesto) rozhodne vykonať zmenu územia mesta v rámci zmeny územia jej mestských častí, či už vytvorením novej mestskej časti, zrušením niektorej z existujúcich mestských častí, alebo zmenou hranice medzi mestskými časťami (časťami obce).

Z ustanovení zákona o obciach týkajúcich sa názvov obcí a ich častí vyplýva, že názov mesta a mestskej časti sa uvádza v štátnom jazyku. Označovanie v inom jazyku upravuje osobitný zákon. Neprípustný je názov, ktorý je dlhý, duplicitný, urážajúci mravnosť, náboženské alebo národnostné cítenie alebo je nepriliehavý vzhľadom na historický vývin územia.

Orgány mestských častí a výbory v mestských častiach

Orgánmi mestskej časti či miestnymi orgánmi v Bratislave a Košiciach sú miestne zastupiteľstvo a starosta. Miestne zastupiteľstvo je zastupiteľským zborom obyvateľov mestskej časti a orgánom samosprávy mestskej časti. Starosta je výkonným orgánom mestskej časti, zastupuje ju navonok, je štatutárnym orgánom v majetkoprávnych veciach mestskej časti. Odborné, administratívne a organizačné práce súvisiace s plnením úloh mestskej časti plní miestny úrad.

V prípade ostatných miest (ak sa aplikujú na „mestskú časť“ ustanovenia o „časti obce“) mestská časť nemá vlastné orgány, ktoré by v nej vykonávali verejnú správu, ale je súčasťou konkrétneho mesta, ktorého samosprávne orgány o nej rozhodujú a uskutočňujú všetky úkony súvisiace s jej správou vrátane správy majetku, ktorý sa na jej území nachádza. Mesto však môže zriaďovať v mestských častiach s vlastným spravidla katastrálnym územím výbory. O zriadení výborov v mestských častiach a o vymedzení ich oprávnení rozhoduje mestské zastupiteľstvo. Členmi výborov sú všetci poslanci mestského zastupiteľstva zvolení v mestskej časti. Na čele výboru je predseda, ktorým je člen výboru zvolený výborom. Výbory v mestských častiach reprezentujú obyvateľov mestskej časti a podieľajú sa na samospráve mesta. Oprávnenia a povinnosti výboru pri samospráve mesta, vzťahy výboru a mestského zastupiteľstva, štruktúru výboru a ďalšie potrebné veci upraví štatút mesta.