Ivanka pri Dunaji

Polohopis

Obec Ivanka pri Dunaji leží v rovinatej oblasti Podunajskej nížiny južne od cesty Bratislava – Senec v nadmorskej výške 128 – 132 m. Jej rozloha je 1 425,7 ha. Do katastrálneho územia obce zasahuje časť pristávacej dráhy letiska M. R. Štefánika.
Obec sa nachádza v teplej a suchej oblasti s miernou zimou, s najväčším počtom slnečných dní v roku. Priemerná ročná teplota okolo 9 °C – 10 °C, snehová pokrývka menej ako 44 dní, ročný priemer zrážok 650 – 550 mm.

Dejiny

Územie obce bolo osídlené už v eneolite (hrob s kostrami). Našiel sa aj rímsko-germánsky žiarový hrob a hroby z doby sťahovania národov.
Prvýkrát sa obec spomína v roku 1209, keď sa stala majetkom komesa Šebeša z rodu grófov zo Svätého Jura a Pezinka (predtým bola majetkom Bratislavy). Neskôr Ivanka patrila postupne: Serédyovcom (roku 1553), panstvu Svätý Jur (asi do 1750) a Grassalkovichovcom; majer s kaštieľom patril v 2. pol 19. storočia Hunyadyovcom. V roku 1828 mala obec 518 obyvateľov – roľníkov.
Koncom roku 1855 Ľudovít Štúr, ktorý žil pod policajným dozorom v Modre, tajne navštívil Michala Obrenoviča na jeho panstve v Ivanke.
4. mája 1919 sa neďaleko obce zrútilo lietadlo typu Caproni 450, v ktorom sa na Slovensko vracal Milan Rastislav Štefánik sprevádzaný dvoma talianskymi letcami a mechanikom. Všetci štyria členovia posádky zahynuli.
V roku 1923 bola k Ivanke pripojená obec Farná (prvá zmienka 1290, ktorá patrila bratislavskej kapitule a v roku 1828 mala 289 obyvateľov, prevažne roľníkov)
V roku 2007 bolo z pomocou fondov EÚ zrekonštruované Námestie sv. Rozálie. V rámci neho bola postavená budova, ktorá slúži ako informačné centrum a v ktorej je pamätná izba Milana Rastislava Štefánika. Tiež bola postavená busta tohoto dejateľa.
K 31. 12. 2013 mala obec 6 087 obyvateľov.

Kaštieľ v Ivanke pri Dunaji

Pôvodný rokokový kaštieľ z 2. pol. 18. stor., novogoticky upravený koncom 19. storočia. Obklopuje ho park. V kaštieli minimálne raz tajne navštívil Ľudovít Štúr srbského panovníka Mihajla Obrenoviča, ktorý tu žil v rokoch 1853 – 1860. V súčasnosti je v správe rehole jezuitov. Konajú sa v ňom rôzne spoločenské podujatia, napr. Mikuláš… Od septembra 2009 v kaštieli funguje Kolégium Antona Neuwirtha, nezávislá vzdelávacia iniciatíva v duchu kresťanského dedičstva zameraná na vysokoškolských študentov prvého stupňa.

Kaplnka Svätej Rozálie

Na námestí sv. Rozálie stojí rotunda s novoklasicistickým priečelím, kupolovitou strechou a malou vežičkou, v ktorej je umiestnený zvon. Kaplnka bola postavená v roku 1832 na pamiatku ukončenia morovej epidémie, ktorá sa šírila v Ivanke od septembra 1831. Dala ju postaviť obec za richtára Štefana Morávka a je zasvätená sv. Rozálii, ku ktorej sa zbožní Ivančania utiekali s prosbou o pomoc. Epidémia ustala práve na sviatok sv. Rozálie – 4. septembra. Tento sviatok v minulosti uctievali svojou účasťou aj pútnici z okolitých dedín. V súčasnosti sa každoročne v najbližšiu nedeľu pri sviatku sv. Rozálie pri kaplnke koná slávnostná bohoslužba.

Kostol sv. Jána Krstiteľa

Kostol sv. Jána Krstiteľa – súčasný kostol v Ivanke – je poradovo tretí. Prvý kostol stavali učeníci sv. Cyrila a Metoda – bola to iba jednoduchá kaplnka z dreva. Druhý kostol (kedy bol postavený sa nepodarilo zistiť), bol v roku 1730 ešte opravovaný. Postavený bol z kameňa, chór mal z dreva. Keď sa kopali základy pre stĺpy, ktoré dnes držia rozšírený chór, prišlo sa na základy tohto druhého kostola.
Terajší kostol sa začal stavať v roku 1770. Stavba jeho veže trvala 2 roky. Vežové hodiny boli zadovážené v roku 1880 z Viedne. Organ je z roku 1906. V roku 1991 bola strecha veže nanovo postavená.
Do gule pod krížom boli uschované dokumenty svedčiace o tejto dobe – ako určité posolstvo pre budúcich Ivančanov.

Časti a členenie obce

Obec sa historicky a aj katastrovo člení na „starú“ Ivanku pri Dunaji a Farnú.

Ulice a námestia

Najdlhšou ulicou obce je ulica Milana Rastislava Štefánika, ktorá smeruje k Mohyle M. R. Štefánika. Významnou dopravnou tepnou je Moyzesova ulica. 
V obci sú dve námestia: Námestie sv. Rozálie (zrekonštruované pomocou prostriedkov z EÚ v roku 2007) a Námestie padlých hrdinov.

Parky

Za kaštieľom sa nachádza pôvodne baroková záhrada z polovice 18. stor.
V roku 2007 bolo do parkovej podoby upravené Námestie sv. Rozálie.

Cintoríny

Obec má dva cintoríny. „Starý“ Pafársky cintorín sa nachádza v časti Farná. „Nový“ je situovaný v časti neďaleko cesty na Bernolákovo. Nachádzajú sa na ňom okrem iných aj hroby viacerých jezuitov.

Trampské hnutie

História trampského hnutia sa datuje od roku 1941. Prvou trampskou osadou bola Zelená sedma. Medzi najstaršie osady patrili osada Albatros, Vaquero, Zlatá Kaledónia, Čajka, Krokodíl, Estakado, Prameň a ďalšie. Trampi z celého Slovenka i Čiech sa každoročne stretávajú na potlachoch a slezinách v totemovom háji v lokalite zvanej „U Rusa“.

Flóra a fauna

Okolie obce Ivanka pri Dunaji si zachovalo časť zvyškov pôvodného lužného lesa so svojou typickou faunou a flórou. Môžeme tu nájsť niekoľko zaujímavých a vzácnych zástupcov rastlinnej a živočíšnej ríše. Aj skultivovaná poľnohospodárska krajina, ktorá v katastrálnom území obce prevažuje, poskytuje domov viacerým druhom živočíchov.

Flóra

Typickými zástupcami vyššieho rastlinstva sú lesné porasty typické pre lužný les, v ktorých dominuje jaseň štíhly, dub letný, brest hrabolistý, javor poľný, topoľ biely, topoľ čierny, jelša lepkavá, vŕba biela, vŕba krehká, jaseň žľaznatý, agát biely. V záhrade ivanského kaštieľa a na viacerých miestach v obci, napr. vo Farnej, rastie pagaštan konský. Pri škole, na Námestí sv. Rozálie, Námestí padlých hrdinov, pri Mohyle či vo Farnej rastie lipa malolistá a lipa veľkolistá. 
Krovinaté porasty tvorí baza čierna, vtáčí zob, svíb krvavý, čremcha obyčajná či hloh krivokališný a ruža šípová. 
Nižšie raslinstvo je zastúpené mnohými druhmi tráv, na jar sú lužné lesy plné snežienok, nájdeme tu viaceré druhy vstavačov, chochlačku dutú, chochlačku plnú, klokoč perovolistý, blyskáč jarný, konvalinku voňavú, bledavku Boucheovu, bledavku okolíkatú, viaceré druhy hluchaviek, kamienku modropurpurovú, kokorík širokolistý, modricu strapcovitú, pakost smradľavý, jedovatý durman obyčajný ako aj v okolí obce pomerne bežný, ale ináč vzácny a jedovatý áron alpínsky. V Blatine rastie niekoľko kolónií leknice žltej. Polia pri letisku a v katastrálnom území Ivanky sú lemované málo kde videnými až dvojmetrovými rastlinami konopy siatej. 
Z liečivých druhov rastlín sú bežné čakanka obyčajná, ľubovník bodkovaný, púpava lekárska, podbeľ liečivý…
Ak môžeme s veľkou dávkou zjednodušenia zaradiť k flóre aj huby, tak v okolí obce nájdeme podpňovku obyčajnú, pečiarku poľnú, smrčok jedlý, hnojník atramentový a mnoho drevokazných húb ako napr.sírovec žltý či trúdnik šupinatý.

Fauna

Hmyz
Zo širokej ríše hmyzu treba spomenúť predovšetkým tieto druhy: cifruša bezkrídla, modlivka zelená, fuzáč veľký, chrúst obyčajný, roháč veľký, májka fialová, z čeľadí motýľov vidlochvosty a  mlynárikovité. 
Ryby
Vo vodných plochách žijú bežné druhy rýb – kapry, sumce, šťuky, zubáče, ostrieže, zo vzácnejších druhov býčko škvrnitý, hrúzovec malý, slnečnica pestrá. 
Cicavce
V katastrálnom území obce pri letisku žije najväčšia kolónia sysľov na Slovensku (cca 20 000 kusov). V okolí Ivanky sa vyskytuje srnec lesný a zajac poľný, v obore medzi Ivankou a Bernolákovom žije niekoľko desiatok kusov danielov škvrnitých. V Blatine a Malom Dunaji sa darí vydre riečnej a ondatre pižmovej. Medzi domami, hlavne vo Farnej, vidieť podvečer lietať mnoho netopierov. Bežným obyvateľom obce a jej blízkeho okolia, ktorý sa na svoje potulky za potravou tiež vydáva s príchodom večera, je jež bledý.
Vtáky
Priamo v obci môžeme vidieť viaceré druhy vtákov. Zo vzácnejších sú to napríklad holub hrivnák a hrdlička záhradná, pomerne bežné sú straka obyčajná, sýkorka veľká, ďateľ veľký, žltochvost domový, holuby a vrabce. Pri poliach žije bažant poľovný a jarabica poľná. Blízke vodné toky obľubuje okrem majestátnej volavky popolavej aj kačica divá a hus divá. Na jazerá ako aj na Malý Dunaj čím ďalej, tým častejšie prichádza labuť hrbozobá. Za kolóniou sysľov z Malých Karpát prilietajú vzácni orol kráľovský a sokol rároh. Na jazere žije brehuľa riečna a navštevujú ho aj kormorány. Bola tu pozorovaná aj kajka morská – zatúlanec zo severných krajín. Vzácne je aj hniezdo tesárika čierneho a rybárika riečneho. V lese pri Bielej vode žijú sovy, ktoré lovia v noci aj pri ľudských obydliach. V zime dopĺňajú kolorit obce kŕdle vrán.