Železničná trať Praha-Vysočany – Nádraží Těšnov

Železničná trať Praha-Vysočany – Nádraží Těšnov bol jednokoľajný koncový úsek železničnej trate Lysá nad Labem – Praha ležiaci na území pražskej aglomerácie. Dostavaný bol v roku 1875 spoločnosťou Rakúska severozápadná dráha (ÖNWB) a zrušený v 80. rokoch 20. storočia potom, ako stratil dopravný význam. Spolu s koncovým Nádražím Těšnov ustúpil rozvoju cestnej infraštruktúry, najmä premosteniu Masarykovho nádraží a mimoúrovňovej križovatke na Balabenke.

Trasa trate

Úsek Lysá nad Labem – Vysočany existuje dodnes ako časť trate č. 231.
Časť tohto úseku od Odbočky Skály po stanicu Praha-Vysočany zdieľala trať s Turnovsko-kralupsko-pražskou dráhou, dedičstvom čoho je ostrovné umiestnenie vysočanskej stanice medzi dvoma vetvami koľajiska: turnovská trať obchádza stanicu zo severu, trať z Lysé nad Labem z juhu.
Trasa trate odbočuje vľavo na pražskom zhlaví a klesá v ľavotočivom oblúku dolu k Rokytke (turnovská trať pokračuje rovno po vrstevnici). Rokytku trať prekonávala železným mostom na dvoch oblúkových kamenných pilieroch. Po násype pokračovala na Balabenku, kde v mieste dnešnej mimoúrovňovej križovatky Spojovací – Čuprova zatáčala doprava a bola vedená krátkym tunelom popod trať Praha-Vysočany – Praha hlavní nádraží na ulicu Na Žertvách. V mieste dnešnej električkovej križovatky Palmovka bolo železničné priecestie so závorami. Za ním, približne v polovici vzdialenosti z Vysočian na Těšnov, bola stanica Praha-Libeň dolní nádraží vhodná na vyhýbanie vlakov (trať bola jednokoľajná).
Trasa pokračuje ľavotočivým oblúkom a ďalej tiahlym pravotočivým oblúkom v úseku medzi ulicami Za invalidovnou a Urxova (názvy ulíc sú súčasné) pozdĺž ulice Sokolovská. V mieste dnešnej križovatky Šaldovej ulice a Rohanského nábřeží prekračovala trať po moste rameno Vltavy na Rohanský ostrov, kde bola stanica Praha-Karlín přístav. Odtiaľ trať prechádzala popod oblúky Negrelliho viaduktu a zatáčala doľava opäť cez most na hlavovú stanicu Praha-Těšnov, kde končila.

Súčasnosť

V súčasnosti (leto 2010) možno nájsť teleso trate v lese medzi stanicou Praha-Vysočany a Balabenkou. Koľajnice po pár metroch od vysočanskej stanice končia, železničný zvršok a podvaly pokračujú ešte niekoľko sto metrov. Na oboch stranách Rokytky sú pozostatky mosta v podobe kamenných oblúkových pilierov, železná konštrukcia mosta bola znesená.
V ulici Na Žertvách sú terénne vlny pripomínajúce teleso trate, ide však o pozostatok zo stavby stanice metra Palmovka – v dobe jej budovania tu bola rozmerná stavebná jama, ktorá zmazala všetky pozostatky z minulosti. Trať však pripomínajú budovy staníc Praha-Libeň dolní nádraží a Praha-Karlín přístav, stopy po koľajisku však možno v Karlíne nájsť len na málo miestach – zanikli pri stavbe ulice Rohanské nábřeží. Jednou z nich je násyp pozdĺž Sokolovskej ulice s opornou stenou a malou kaplnkou.
Poslednými stopami sú oblúky Negrelliho viaduktu začadené od dymu parných lokomotív a malé trávnaté priestranstvo pod Severojužnou magistrálou, kde stála těšnovská stanica.
V dobe zrušenia trate boli vlaky ukončované na Vysočanoch alebo vedené Vítkovskou traťou na Hlavní nádraží. V roku 1979 bola vybudovaná spojka Praha-Vysočany – Praha-Libeň, ktorá umožňila jazdu vlakov z Masarykovho nádraží úvraťou cez Prahu-Libeň horní nádraží (dnes Praha-Libeň) na Vysočany. Po dobudovaní Nového spojení v roku 2008 odpadla nutnosť úvrati v Libni. Súčasťou projektu Nové spojení je i zrušenie Vítkovskej trate na južnom svahu Vítkova, takže ani jedna trať z Vysočian smerom do centra už neprebieha v pôvodnej trase.
Trasu zrušeného úseku dnes de facto kopíruje trasa metra B v úseku Florenc – Palmovka – Českomoravská (otvorenom 1990) – Vysočanská (otvorenom 1998), je na ňom však viac staníc a bližšie k zástavbe, takže funkciu mestskej dopravy plní lepšie.