Oznámenie o skutočnostiach, že bol spáchaný trestný čin

Oznámenie o skutočnostiach, že bol spáchaný trestný čin alebo trestné oznámenie alebo oznámenie o trestnom čine je podanie (vykonané jednou z foriem povolených v § 62 (1) Trestného poriadku), ktoré má charakter procesného úkonu, ktorým osoba oznamuje prokurátorovi alebo policajtovi (vrátane vyšetrovateľa) významné skutočnosti o tom, že sa stal trestný čin. Na základe trestného oznámenia sa začne (môže začať) trestné stíhanie.

Predmet oznámenia

Oznamuje sa trestný čin. O trestnom čine pozri samostatný článok trestný čin.

Forma oznámenia

Pre formu trestného oznámenia platí ustanovenie Trestného poriadku pre podania, podľa ktorého podanie možno urobiť písomne, ústne do zápisnice, telegraficky, telefaxom, elektronickými prostriedkami podpísané so zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona alebo bez zaručeného elektronického podpisu. Podanie urobené telegraficky, telefaxom alebo elektronickými prostriedkami bez zaručeného elektronického podpisu treba potvrdiť písomne alebo ústne do zápisnice do troch pracovných dní, inak sa o podaní nekoná (§ 62 (1) Tr. por.).

Komu sa podáva oznámenie

Trestné oznámenie sa podáva "orgánom činným v trestnom konaní", t.j. policajtovi alebo prokurátorovi (§ 196 (1) Tr. por.; § 10 (1) Tr. por.). V praxi trestné oznámenie podávame na najbližšej policajnej stanici službukonajúcemu policajtovi alebo na najbližšej okresnej prokuratúre. Prokurátor obdržané oznámenie môže odovzdať na vybavenie policajtovi (pozri nižšie § 198 Tr. por.). Trestné oznámenie možno podať aj na ľubovoľnom súde ústne do zápisnice; ak bola zápisnica o ústnom podaní trestného oznámenia spísaná na súde, pošle ju súd bez odkladu prokurátorovi (§ 62 (2) Tr. por.).
Policajtom sa (v tomto kontexte) rozumie: vyšetrovateľ Policajného zboru; vyšetrovateľ finančnej správy, ak ide o trestné činy spáchané v súvislosti s porušením colných predpisov alebo daňových predpisov v oblasti dane z pridanej hodnoty pri dovoze a spotrebných daní; poverený príslušník Policajného zboru; poverený príslušník vojenskej polície v konaní o trestných činoch príslušníkov ozbrojených síl; poverený príslušník Zboru väzenskej a justičnej stráže v konaní o trestných činoch príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže a v objektoch Zboru väzenskej a justičnej stráže aj jeho zamestnancov a o trestných činoch osôb vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo väzbe; poverený pracovník finančnej správy, ak ide o trestné činy spáchané v súvislosti s porušením colných predpisov alebo daňových predpisov v oblasti dane z pridanej hodnoty pri dovoze a spotrebných daní; veliteľ námornej lode v konaní o trestných činoch spáchaných na tejto lodi. (§ 10 (8) Tr. por.)

Kto podáva oznámenie (oznamovateľ)

Oznamovateľom môže byť každý, kto sa hodnoverným spôsobom dozvedel o spáchaní trestného činu, t.j. očitý svedok alebo len osoba, ktorá sa o skutku dozvedela a nebola prítomná na mieste činu. Oznamovateľom môže byť nielen fyzická, ale aj právnická osoba, skupina osôb či občianske združenie. Polícia musí prešetriť aj anonymné oznámenie.
Podanie trestného oznámenia je v niektorých prípadoch vyslovene povinné, t.j. v prípade neoznámenia danej osobe hrozí väzenie 3 roky. Presnejšie: Kto sa hodnoverným spôsobom dozvie, žže iný spáchal zločin, na ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou najmenej desať  rokov, alebo niektorý z trestných činov korupcie uvedených v tre ťom diele ôsmej hlavy osobitnej časti [Trestného zákona], a taký zločin alebo trestný čin neoznámi bez odkladu orgánu činnému v trestnom konaní alebo Policajnému zboru, alebo namiesto toho, ak ide o vojaka, svojmu nadriadenému alebo služžobnému orgánu, a ak ide o osobu vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo výkone väzby prísluššníkovi Zboru väzenskej a justičnej strážže, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky. (§ 340 (1) Trestného zákona) Výnimky z tohto pravidla sú uvedené v nasledujúcich odsekoch Trestného zákona. Namiesto podania trestného oznámenia môže daná osoba trestný čin (sama alebo prostredníctvom inej osoby) prekaziť (§ 341 Trestného zákona).

Obsah oznámenia

Trestné oznámenie by malo obsahovať všetko, čo je oznamovateľovi o oznamovanom čine známe. Ak oznamovateľ trestný čin priamo videl, mal by uviesť okolnosti, priebeh, čas a miesto činu, celkový opis, opis oblečenia/výzoru, gestá či použité slová páchateľov, ako aj konanie páchateľov po spáchaní činu. Napríklad pri oznamovaní krádeže by mal oznamovateľ uviesť identifikačné znaky ukradnutej veci, čas a okolnosti zistenia krádeže, čas posledného videnia ukradnutej veci, polohu (miesto uloženia) ukradnutej veci pred ukradnutím, spôsob zabezpečenia ukradnutej veci proti odcudzeniu (resp. objektu proti vlámaniu), doklady potvrdzujúce vlastníctvo ukradnutej veci, približnú výšku škody, informácie na určenie možného okruhu páchateľov a prípadné informácie o spôsobe spáchania krádeže.

Postup orgánov po podaní oznámenia

Prokurátor alebo policajt pred začatím trestného stíhania uznesením môže odložiť vec, ak je trestné stíhanie neúčelné vzhľadom na okolnosti uvedené v § 215 ods. 2.  (§ 197 (2) Tr. por.). Ak nie je dôvod na takéto odloženie veci alebo na začatie trestného stíhania prokurátor alebo policajt uznesením vec a) odovzdá príslušnému orgánu na prejednanie priestupku alebo iného správneho deliktu, b) odovzdá inému orgánu na disciplinárne konanie, c) odloží, ak je trestné stíhanie neprípustné alebo ak zanikla trestnosť činu, alebo d) odmietne. (§ 197 (1) Tr. por.) Uznesenie podľa §197 (2) alebo podľa §197 (1) sa doručí oznamovateľovi a poškodenému. Oznamovateľ a poškodený môžu proti uzneseniu podať sťažnosť. Policajt doručí také uznesenie prokurátorovi najneskôr do 48 hodín. (§ 197 (3) Tr. por.). Podrobnosti o postupe pri spomenutej sťažnosti oznamovateľa či poškodeného proti uzneseniu sú uvedené v § 185 až 195 Trestného poriadku.
Prokurátor má okrem možností podľa §197 (1) a §197 (2) aj možnosť odovzdať trestné oznámenie policajtovi. O odovzdaní trestného oznámenia policajtovi bez meškania písomne upovedomí oznamovateľa a poškodeného. Prokurátor preskúma postup policajta podľa § 197, ak ho o to požiada oznamovateľ alebo poškodený najneskôr do 30 dní, a výsledok preskúmania im oznámi bez meškania. (§ 198 Tr. por.)
Policajt (okrem prípadov podľa § 197) začne trestné stíhanie bez meškania, najneskôr však do 30 dní od prijatia trestného oznámenia, ak ho treba doplniť. Trestné stíhanie sa začne vydaním uznesenia. Ak hrozí nebezpečenstvo z omeškania, začne policajt trestné stíhanie vykonaním zaisťovacieho úkonu, neopakovateľného úkonu alebo neodkladného úkonu. Po ich vykonaní vyhotoví ihneď uznesenie o začatí trestného stíhania, v ktorom uvedie, ktorým z týchto úkonov už bolo začaté trestné stíhanie. O začatí trestného stíhania policajt upovedomí oznamovateľa a poškodeného. Policajt doručí také uznesenie prokurátorovi najneskôr do 48 hodín. (§ 199 (1) Tr. por.)
Pri niektorých typoch trestných činov (napr. ublíženie na zdraví, krádež, úžera a veľa ďalších) možno trestné stíhanie začať iba so súhlasom poškodeného. Zoznam týchto trestných činov je uvedený v § 211 Trestného poriadku. § 212 Trestného poriadku opisuje podrobnosti získavania tohto súhlasu.