Islamský štát (militantná organizácia)

Dejiny

Počiatok organizácie sa datuje k roku 2002 a siaha k teroristovi Abú Mus’ab az-Zarkáwímu a ku jeho organizácii Al-Káida v Iraku, ktorá sa odštiepila z pôvodnej teroristickej siete Al-Káidy. V roku 2006 sa organizácia premenovala na Islamský štát v Iraku. Po ich pripojení sa k rebélii proti Sýrskemu prezidentovi Baššár al-Asadovi v roku 2013 zmenila organizácia meno na Islamský štát v Iraku a Levante (ISIL), niekedy označovaný aj ako Islamský štát v Iraku a Sýrii. Lídrom organizácie je od roku 2010 Abú Bakr al-Bagdádí. Počas sýrskej občianskej vojny získala od apríla 2013 organizácia kontrolu nad rozsiahlymi časťami Sýrie a v lete 2014 sa po rýchlej ofenzíve rozšírila aj do susedného Iraku. Po dobytí Mosulu v júni 2014 prijala organizácia nový názov Islamský štát a vyhlásila na dobytých územiach kalifát.

Pôsobnosť

Organizácia operuje najmä v Iraku a Sýrii. Organizácia sá hlási k novej ére medzinárodného džihádu, pričom jej cieľom je obnova kalifátu založeného na striktnej interpretácii islamského práva šaríja. Organizácia patrí k sunitskému islamu a ostro vystupuje proti vyznavačom šiitskeho islamu a iných náboženstiev. Od roku 2013 do súčasnosti získala v Sýrii organizácia rozsiahlu kontrolu nad provinciami Rakka, Idlib, Deir ez-Zor a Aleppo, pričom mesto Rakka prehlásila za hlavné mesto svojho kalifátu. Od roku 2014 vedú príslušníci organizácie úspešnú ofenzívu aj proti regulárnej štátnej armáde v Iraku, keď dobyli strategické mestá Al-Fallúdža, Mosul a Tikrít. V Sýrii má organizácia približne 50 000 bojovníkov a v Iraku 100 000 pričom v oboch štátoch rýchlo naberajú na sile. Mnoho bojovníkov tejto organizácie pochádza zo zahraničia, vrátane Európy, Ruska, Číny a USA.
K Islamskému štátu sa neskôr začalo hlásiť aj viacero ďalších radikálnych džihádistických organizácii po celom svete, predovšetkým v Líbyi a v Nigérii (Boko Haram).

Aktivity

Organizácia je známa páchaním brutálnych teroristických útokov a vojnových zločinov, vrátane masových popráv zajatých vojakov a civilistov. Na dobytých územiach sa organizácia dopúšťa všeobecného porušovania ľudských práv a brutálne utláča všetky náboženské skupiny, ktoré nevyznávajú ich striktnú verziu islamu, pričom rozsiahle násilnosti spáchala hlavne voči šiitom, jezídom,  kresťanom, ale aj opozične sa staviacim sunnitom. Tieto aktivity dosiahli v Sýrii a Iraku takého rozsahu, že OSN a ľudsko-právne organizácie obviňujú IS z páchania etnických čistiek a genocídy. 
IS má tiež na svedomí ničenie kultúrneho a historického dedičstva v Sýrii a Iraku, pričom jej členovia zničili mnoho pamiatok chránených organizáciou UNESCO, vrátane historických miest Nimrúd, Hatra a Palmýra.  
Organizácia uskutočňuje na internete a sociálnych sieťach rozsiahle propagandistické aktivity, vrámci ktorých pravidelne zverejňuje videozáznamy zo svojich zločinov, vrátane brutálnych popráv zajatcov a ničenia pamiatok.

Zánik

Po roku 2014 sa proti Islamskému štátu sformovala široká koalícia, ktorá spoločným postupom až do roku 2019 viedla útoky na jeho územie. Kampaň spojencov bola pomerne úspešná (napr. naspäť dobyli Mosul v júli 2017). Posledné militantné časti Islamského štátu sa uchýlili do poslednej dediny, ktorá bola pod ich kontrolou - do Al-Baghúzy. Vojenská spojenecká koalícia Britov, Francúzov či Američanov (za pomoci Kurdov) tam nasmerovala svoje taktické útoky - predpokladá sa, že aj vodca ISIS Abu al-Baghdadí sa schováva neďaleko tejto oblasti. V čase najväčšej slávy žilo na území tohto militantného štátu okolo 8 miliónov obyvateľov, v posledných mesiacoch sa toto číslo pohybuje v tisíckach. Niektorí ľudia, ktorí sa zaoberajú aktuálnou situáciou, sa domnievajú, že aj po fyzickom zániku bude ISIS ideologicky silný a nepochybujú ani o tom, že by mohla znova nastať situácia, kedy by sa nanovo vytvoril.