Kenneth Arrow

Vzdelanie

V roku 1940 absolvoval štúdium matematiky a spoločenských vied na City College v New Yorku s titulom bakalár prírodných vied. Táto kombinácia odborov predznamenala smerovanie jeho ďalšej kariéry. Pokračoval v štúdiu na Columbia University, kde v júni roku 1941 získal titul MA (magister) v odbore matematiky. Pod vplyvom štatistika a ekonóma Harolda Hotellinga prestúpil na katedru ekonómie.

Kariéra

Postgraduálne štúdium prerušil počas 2. svetovej vojny. Od roku 1942 do roku 1946 slúžil ako meteorologický dôstojník v letectve armády USA. Dosiahol hodnosť kapitán. Pôsobil iba vo výskume a výsledkom tejto práce bola jeho prvá publikácia o optimálnom využití vetrov pre plánovanie letov (On the Optimal Use of Winds for Flight Planning). 
V období rokov 1946 až 1949 pokračoval v postgraduálnom štúdiu na Columbia University. Zároveň pracoval ako výskumný spolupracovník Cowlesovej komisie pre ekonomický výskum (Cowles Commission for Research in Economics) na Chicagskej univerzite, kde v rokoch 1948-1949 zastával hodnosť odborného asistenta. Toto prostredie malo na Arrowa výrazný formujúci vplyv. Dostal sa do kontaktu s inými nadšenými mladými ekonómami, ktorí boli stúpencami ekonometrie a matematiky. Podobne výrazne bol Arrowov vývoj ovplyvnený jeho pôsobením v RAND Corporation (od roku 1948). Bolo to obdobie búrlivých začiatkov teórie hier a matematického programovania. Do tejto doby spadajú začiatky Arrowovej práce v oblasti spoločenskej voľby a Paretovskej efektívnosti.
V roku 1949 bol vymenovaný za odborného asistenta Ekonómia|ekonómie a štatistiky na Stanfordskej univerzite, kde zotrval až do roku 1968 a dosiahol titul profesor v odbore ekonómie, štatistiky a operačného výskumu. Počas tohto obdobia spolupracoval s viacerými výskumnými ústavmi, pôsobil ako ekonomický poradca a hosťujúci profesor na prestížnych univerzitách (Cambridge, Viedeň). V roku 1968 prijal miesto profesora ekonómie na Harvardskej univerzite. Bol zvolený za člena Americkej akadémie umení a vied, Ekonomickej spoločnosti, Inštitútu matematickej štatistiky a Americkej štatistickej asociácie.
V roku 1974 bol vymenovaný za profesora na James Bryant Conant University. Na Harwardskej univerzite pôsobil do roku 1979. Potom sa vrátil na Stanfordskú univerzitu ako profesor ekonómie a operačného výskumu. V roku 1991 ukončil svoju aktívnu kariéru a odvtedy pôsobí ako profesor emeritus na Stanfordskej univerzite.
Kenneth J. Arrow sa vo svojich výskumných aktivitách sústredil na problematiku informácie ako ekonomickej premennej. Informáciu chápal ako ekonomickú veličinu v súvislosti s jej produkciou i v rámci jej využitia. Na začiatku 60. rokov 20. storočia publikoval články venované štúdiu trhu ako fenoménu, ktorý podporuje inovácie. Tiež skúmal dopady učenia sa na vlastných chybách (anglicky learning by doing) na ekonomický rast. Špecifický charakter trhov lekárskej starostlivosti a zdravotného poistenia podľa Arrowa pramení z toho, že na týchto trhoch sú výrazné rozdiely v informovanosti medzi zainteresovanými stranami. Arrow rozvinul špecifikáciu dopytu po informáciách a dopady využitia informácií ako ekonomického vstupu na hodnotu výnosov z rozsahu. Okrem toho sa zaoberal aj ekonómiou rasovej diskriminácie.

Teória všeobecnej rovnováhy

V spolupráci s Gerardom Debreuom (ktorý za túto prácu dostal v roku 1983 Nobelovu cenu) vytvoril Arrow prvý presný dôkaz existencie rovnováhy, ktorá vyčisťuje trhy, za určitých obmedzujúcich predpokladov. Arrow ďalej rozšíril tento model o otázky neurčitosti, stability rovnováhy a efektívnosti konkurenčnej rovnováhy.

Teória endogénneho rastu

Práca Kennetha J. Arrowa pomohla odštartovať výskum teórie endogénneho rastu (môžeme sa stretnúť aj s označením nová rastová teória), ktorá vysvetľuje ekonomický rast ako dôsledok technického pokroku. Kým sa tento prístup dostal do popredia, bol technický pokrok pokladaný za exogénny faktor, t. j. rátalo sa s tým, že sa technický pokrok objavuje, ale neskúmali sa jeho príčiny. Teória endogénneho rastu ponúkla štandardné ekonomické dôvody, prečo firmy inovujú - takže inovácie a technický pokrok sú podmienené endogénne, v rámci modelu.

Ekonómia informácií

Na tomto poli bol Arrow skutočným priekopníkom. Skúmal problémy zapríčinené asymetrickými informáciami na trhoch. V mnohých transakciách má jedna strana (obyčajne je to predávajúci) viac informácií o predávanom statku než druhá strana. Z informačnej asymetrie pramenia možnosti podvádzania pre stranu s lepšími informáciami. V dôsledku toho sa vyvinuli rôzne trhové štruktúry vrátane záruk a overovania treťou stranou, ktoré umožňujú fungovanie informačne asymetrických trhov. Arrow analyzoval túto problematiku vo sfére zdravotníctva a výsledkom jeho práce je štúdia z roku 1963 s názvom Neurčitosť a ekonómia blahobytu v zdravotníctve (anglicky Uncertainty and the Welfare Economics of Medical Care).