Kinematografia

Kinematografia alebo film je súhrn všetkých zložiek filmového diania a jeho organizácie, spravidla v rámci jedného štátu. Pojem zahŕňa filmovú výrobu, filmovú techniku, filmovú tvorbu, filmovú dokumentáciu (pozri filmografia), filmové archívnictvo, filmovú kritiku, filmovú vedu (filmológiu), filmové školstvo, filmové kluby a filmovú distribúciu.

Albánska kinematografia

Začínala sa formovať po roku 1945, pričom vzhľadom na komunistický režim v krajine jej etablovanie prebiehalo pod vplyvom sovietskej kinematografie. Prví albánski filmári študovali na Všeruskom štátnom inštitúte kinematografie v Moskve a Filmovej a televíznej fakulte Akadémie múzických umení v Prahe. Za prvý „čisto“ albánsky (celovečerný) film sa pokladá filmová dráma Tana (1957) režiséra Kristaqa Dhamu.

Americká kinematografia (kinematografia Spojených štátov)

Spojené štáty stáli spolu s Francúzskom a Nemeckom pri počiatkoch kinematografie ako takej. Prvé verejné filmové predstavenie v Amerike sa konalo v New Yorku 16. apríla 1896. Tie mali najskôr podobu premietania filmového pásu v kinoautomatoch, následne sa pätnásť až tridsaťminútové filmy stali súčasťou programu varientných divadiel a v roku 1902 sa začali stavať prvé kiná. Prvým významným americkým filmom je dvanásťminútový western The Great Train Robbery (1903) režiséra Edwina S. Portera. V roku 1907 vznikol prvý malý ateliér na predmestí Los Angeles v Hollywoode, ktorý sa postupne stal najväčším centrom filmového priemyslu na svete.

Anglická kinematografia

Etabloval sa približne v rovnakom čase, kedy vznikal francúzsky, nemecký a americký film. Jedno z prvých filmových predstavení sa konalo 17. februára 1896 v Londýne.

Arabská kinematografia

Zahŕňa rozsiahlu oblasť severnej Afriky a Stredného východu. Začala sa konštituovať po druhej svetovej vojne, pričom o vlastných kinematografiách arabského sveta možno hovoriť v 60. rokoch 20. storočia.

Argentínska kinematografia

Prvý argentínsky hraný film vznikol v roku 1906, rozmach argentínskej kinematografie ale nastal až v období prvej svetovej vojny a potom v 30. rokoch 20. storočia.

Austrálska kinematografia

Počiatky austrálskej kinematografie siahajú do konca 19. storočia. V oblasti hraného filmu dosiahla veľký rozmach v 20. rokoch 20. storočia, naproti tomu v období po druhej svetovej vojny väčšinu austrálskych filmov vyprodukovali zahraničné filmové štáby.

Belgická kinematografia

Film sa v Belgicku začal rozvíjať už v počiatkoch kinematografie ako takej, vplyvom bratov Lumièrovcov.

Bolívijska kinematografia

Prvý celovečerný film bola historická romantická filmová dráma Warawara (1930).

Brazílska kinematografia

Brazílska kinematografia stála na počiatku dejín filmu v Latinskej Amerike. Prvé krátkometrážne filmy sa v Brazílii začali nakrúcať už okolo v roku 1897 a hrané filmy dlhšej metráže vznikali od roku 1907.

Bulharská kinematografia

Bulharská kinematografia vznikla ešte v ére nemého filmu, jej vývoj bol však výrazne utlmený zvýšenými nákladmi na výrobu po nástupe zvukového filmu a politickou nestabilitou +po prvej svetovej vojne.

Černošská kinematografia

Pojem zahŕňa afroamerickú kinematografiu, ktorá sa plne konštituovala v rámci americkej kinematografie v období 60. rokov 20. storočia, a časť africkej kinematografie, kde je súčasťou viacerých etnických, kultúrnych, jazykových a národných celkov.
V americkej kinematografii boli černošské postavy pôvodne objektom rasistických predsudkov, no v 30. a 40. rokoch 20. storočia už vznikali filmy, v ktorých černoch vystupoval ako hlavná postava. V tomto smere bol prvým významným počinom film režiséra Dudleyho Murphyho The Emperor Jones (1933), filmová adaptácia rovnomennej tragédie Eugena O’Neilla z roku 1920. Vo filme stvárnil hlavnú postavu spevák a divadelný herec Paul Robeson. V 50. rokoch 20. storočia do popredia vystúpili sociálne otázky života amerických černochov.

Čínska kinematografia

V 20. rokoch 20. storočia vznikli prvé malé filmové ateliéri v Šanghaji, Pekingu a Hongkongu, k etablovaniu vlastnej kinematografie ale došlo až po roku 1949, pod vplyvom komunistického režimu, ktorý ako primárne námety dával filmárom spracovať boj proti Japoncom a Kuomintangu.