Apollo 15

Emblém misie

Keďže všetci traja členovia posádky Apolla 15 boli v aktívnej službe u amerického vojenského letectva (U.S. Air Force), emblém obsahuje motívy Vzdušných síl Spojených štátov. Podobná situácia nastala aj v súvislosti s emblémom letu Apollo 12, ktorého posádka pôsobila v námorníctve. Kruhový emblém obsahuje tri vtáky v národnej trikolóre (červená, biela a modrá). Vtáky letia cez Hadley-Apennine (miesto pristátia Apolla 15). Zobrazenie je ohraničené červenou farbou, ktorá prechádza v bielu. Biele pole obsahuje názov misie a mená členov posádky. Celý emblém je následne ohraničený modrým okrajom.
David Scott kontaktoval kvôli návrhu nášivky módneho dizajnéra Emilia Pucciho, ktorý prišiel s návrhom štvorcového emblému s motívmi troch vtákov. Posádka zmenila tvar na kruhový a farby vtákov z modrej a zelenej na národnú červenú, bielu a modrú. Alfred Worden uviedol, že každý vták reprezentuje jedného z astronautov s tým, že biela reprezentuje jeho (ako pilot veliteľského modulu je úplne na vrchu motívu), Scotta reprezentuje modrá a Irwina červená farba.

Priebeh letu

Raketa Saturn V s výrobným číslom SA-510 odštartovala s kozmickou loďou Apollo 15 dňa 26. júla 1971 o 13:34:00,58 svetového času (UTC) zo štartovacej rampy 39A. Let k Mesiacu prebehol hladko, vyskytli sa len malé problémy s nefungujúcim výškometrom v lunárnom module a s chybnou funkciou indikátora prevádzky motora SPS. Bez problémov prebehli aj manévre navedenia na obežnú dráhu označené ako LOI-1 a LOI-2. Ich výsledkom bola obežná dráha okolo Mesiaca vo výške 17 – 108 km. Oddelenie veliteľského a lunárneho modulu sa síce uskutočnilo o jeden obeh neskôr oproti plánu, ale pristátie bolo bezproblémové. Lunárny modul Falcon pristál na mesačnom povrchu neďaleko 100 km dlhej brázdy Hadley dňa 30. júla 1971 o 22:16:29 UTC. 
Prvý výstup na mesačný povrch sa uskutočnil po odpočinku posádky. Scott a Irwin najprv vybrali a uviedli do prevádzky mesačné vozidlo a potom sa vybrali na prvú jazdu ku kráteru Elbow rýchlosťou približne 10 až 12 km/h. Na okraji kráteru zastavili a začali priamy televízny prenos na Zem. Kamera, ktorá bola umiestnená na vozidle, bola diaľkovo ovládaná z riadiaceho strediska v Houstone a vysielala farebné panoramatické zábery. Po odobratí vzoriek a geologickom prieskume sa astronauti vrátili k lunárnemu modulu, v ktorého blízkosti nainštalovali laboratórium ALSEP. Prvá vychádzka trvala celkovo 6 hodín, 32 minút a 42 sekúnd, a Rover počas nej prešiel 10 km. 
Druhý výstup sa uskutočnil 1. augusta 1971 od 11:48:48 UTC do 19:01:02 UTC. Výprava bola opäť plne venovaná geologickému prieskumu. Rover počas nej prešiel vzdialenosť 12,5 km. Nasledujúceho dňa sa uskutočnila tretia a zároveň posledná prechádzka, ktorá začala o 08:52:14 UTC a skončila o 13:42:04 UTC. Zostal čas aj na pečiatkovanie listov pre filatelistov. Asi 10 metrov od vozidla astronauti inštalovali pamätnú dosku s menami ôsmich amerických astronautov a šiestich sovietskych kozmonautov, ktorí zahynuli pri plnení úloh, a pri doske zanechali aj striebornú sošku astronauta (Fallen Astronaut). Po splnení všetkých úloh nasledoval o 17:11:23 UTC štart lunárneho modulu a spojenie Falcona s Endeavourom nastalo o 19:10:25 UTC. Na obežnej dráhe strávila vesmírna loď ešte dva dni, počas ktorých došlo k vypusteniu družice. Návratový manéver k Zemi sa uskutočnil 4. augusta o 21:22:45 UTC. Počas spiatočnej cesty Worden vystúpil z lode do otvoreného vesmíru, aby priniesol kazety s filmami. Išlo o prvý výstup astronauta do otvoreného vesmíru v cislunárnom priestore (priestor medzi Zemou a dráhou Mesiaca).
Apollo 15 pristálo 7. augusta 1971 o 20:45:53 UTC v Tichom oceáne, 530 km severne od Havajských ostrovov, kde na nich čakala lietadlová loď USS Okinawa. Pristátie bolo tvrdšie než plánovaných 9,8 m/s, pretože jeden z troch padákov sa neotvoril.