Kolačkov

Polohopis

Obec sa nachádza v severnej časti Levočských vrchov pod južnými a východnými svahmi Levočskej vrchoviny a severnými svahmi Kolačkovského chrbta. Obcou preteká Kolačkovský potok.

Administratívne začlenenie

Kolačkov povodne patril pod Spišskú župu, v rokoch 1923-1928 pod Podtatranskú a v rokoch 1940-1945 pod Tatranskú župu. Následne bol začlenený do okresu Stará Ľubovňa do 1960, neskôr Poprad 1(960-1968). Od 1968 patrí pod okres Stará Ľubovňa.

História

Obec vznikla koncom 13. storočia na území, ktoré dal roku 1293 Ondrej III. Spišskému prepošstvu. V metačnej listine z roku 1312 sa uvádza ako Calacz. Od roku 1390 ju vlastnil prepošt na polovicu s kapitulou. Okolo roku 1460 bola zničená. V roku 1464 dáva prepošt Petrovi z Chmeľnice šoltýske práva, aby ju znovu osídlil. 
V roku 1787 mala obec 72, v roku 1828 127 domov. V 1. polovici 19. storočia tu bol v prevádzke železný hámor, ktorý v 60. rokoch 19. storočia zanikol. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, pastierstvom, drevorubačstvom, výrobou dreveného náradia a súkna. V obci bolo niekoľko zemanov a želiarov. Po roku 1918 sa hlavné zamestnanie obyvateľstva nezmenilo. 12. mája 1941 bolo založené Potravné družstvo, ktoré sa 1. februára 1952 zlúčilo s Jednotou OSD. 
Počas SNP operovali v chotári viaceré partizánske skupiny. Pri oslobodzovaní obce došlo k tuhému boju, v ktorom zahynulo 7 Nemcov a 1 sovietsky poručík. Obec bola oslobodená jednotkami 320. gardového streleckého pluku 24. januára 1945. Revolučný národný výbor bol utvorený 28. januára 1945 - predsedom bol Rudolf Reľovský, podpredsedom Karol Duračinský a tajomníkom Tomáš Žoldák. Vo voľbách 1946 zvíťazila Demokratická strana, z 333 hlasov získala 315, KSS 11, Strana práce 1 a Strana slobody 6 hlasov. 
Po oslobodení bol v obci zavedený telefón, elektrická sieť (1955), miestny rozhlas, verejné osvetlenie, vodovod (1993), postavené boli nové rodinné domy, škola, budova MNV, kultúrny dom (1974), miestne komunikácie, uskutočnila sa regulácia potoka a postavili ďalšie objekty.

Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela

Je pôvodne gotický, postavený okolo r. 1300. Bol prestavaný a klasicisticky upravený po roku 1787. Je jednoloďový, s obdĺžnikovým presbytériom. Na západnej strane je ešte pôvodný gotický portál s kamenným ostením zo 14. storočia. Klasicisticky upravená veža má zvonicovú prilbu s malou kupolou. Na jednom z oporných stĺpov je neskororenesančný epitaf s erbmi z roku 1612. Hlavný oltár z 2. tretiny 17. storočia je ranobarokový, obnovený a doplnený novšími sochami.
Bočný oltár sv. Anny je pseudogotický. V jeho strede je neskorogotická skupina Metercie a dve maľované krídla s postavami sv. Jána Krstiteľa a sv. Michala na vnútornej, a sv. Róchusa a sv. Šebastiána na vonkajšej strane (zo zač. 16. storočia). 
Kazateľnica je klasicistická, z konca 18. storočia. 
Krstiteľnica so skupinou krstu Krista je z 18. storočia.
V kostole je obraz Panny Márie z roku 1716. Na jeho južnej strane je  renesančná náhrobná doska zemana Kolačkovského z roku 1634, mramorová s erbom a nápisom.
Monštrancia - baroková, z 1. pol. 18. storočia, pozlátené striebro. 
Kalich - barokový, z 1. polovice 18. storočia pozlátené striebro.
Zvon - klasicistický, z r. 1808.

Hospodárstvo a infraštruktúra

V obci je materská škola aj základná škola.