Medzigeneračná nerovnosť

Genetické predispozície: vplyv genetika a výchovy

Názory autorov na pomer vplyvu genetiky a výchovy na „kvalitu“ jedinca sa líšia. „Od začiatku 20. storočia sa striedali vlny názorov na prevažujúci vplyv genetických daností alebo prostredia na ľudskú inteligenciu. Po vyše 75 rokoch skúmania tohto problému možno dnes s určitosťou označiť vplyv dedičnosti na inteligenciu za podstatný. Intelektové nadanie je v podstatnej miere výsledkom genetickej výbavy a vplyvu hormónov. Tak, ako sa šíri mýtus o tom, že nadanie je výlučne dedičné, tak sa šíri mýtus o tom, že nadanie je v skutočnosti iba záležitosťou tvrdej driny pri rozvíjaní schopností v určitej oblasti“ [Bernadič 2003: 140].
Vplyv biologických a spoločenských aspektov na jedinca nám znázorňuje nasledujúca schéma::
Fenotyp=genotyp x prostredie + výchova
Pod genotypom rozumieme všetky genetické predispozície, ktoré jedinec získava od svojich rodičov pri narodení. Prostredie považujeme za faktor, ktorý má na jedinca podstatný vplyv. Vo všeobecnosti platí, že vzdelaní ľudia majú vyššiu šancu na úspech, kvalitnejšie zamestnanie, lepšie zárobky a teda sú aj ekonomicky stabilnejší a nemusia riešiť existenčné problémy. Z uvedeného nám vyplýva, že takýto rodičia kladú dôraz na rovnaké priority teda aj na výchovu. Majú viac času a prostriedkov venovať sa výchove, deti sa stretávajú s knihami, kultúrou, športom, bohatou slovnou zásobou apod. Na druhej strane môžeme predpokladať, že negramotní ľudia túto tendenciu nemajú nakoľko majú iné priority.
Z vyššie uvedeného môžeme konštatovať, že kvalita rodinného prostredia, genetická predispozícia a výchova sú najdôležitejšie faktory úspechu či neúspechu jednotlivca. Bernadič [2003] uvádza výskumy, podľa ktorých hlavný ukazovateľ úspechu je inteligenčný kvocient. Ľudia s priemerne nižším IQ sú v priemere menej úspešný. nižšie.

Prenos úspechu, chudoby

Získanie dobrého vzdelania úzko súvisí aj s úspechom a životnou úrovňou. S dosahom kvalitného vzdelania rastie pravdepodobnosť zisku dobrého zamestnania a „dobrého“ života.
Prenos vzdelania a teda aj úspechu medzi generáciami sa nám javí pozitívne, ale rovnako dobre, či ešte lepšie sa prenáša aj chudoba. Menej úspešní ľudia majú vyššiu mieru fertility, z čoho vyplýva, že chudoba sa prenáša na väčšie potomstvo. Otázkami fertility u rozdielne úspešných ľudí sa zaoberá evolučnobiologická teória K a r stratégia.
Medzi K-stratégov radíme ľudí s menším potomstvom, táto skupina disponuje väčším priestorom na kvalitnejšiu výchovu. Na druhej strane k tzv., r-stratégom patria ľudia s väčším potomstvom a teda menšími možnostiami kvalitnej výchovy. Zjednodušene môžeme povedať, že jedna skupina sa snaží o zachovanie rodu kvalitou a druhá kvantitou. V spojení so vzdelanosťou a uvedomelosťou dochádza k porušeniu rovnováhy medzi K a r stratégmi. Medzi dôvody partia možnosti interrupcií, dostupnosť antikoncepcie, sterilizácie apod.
Môžeme konštatovať, že počet detí v rodine má vplyv na úspech jednotlivcov. Rodičia, ktorí majú menej detí majú spravidla viac času a prostriedkov sa im venovať na rozdiel od viacdetných rodín.
Podľa štatistického úradu SR sú rizikom chudoby viac ohrozené ženy.
Medzi ďalšie skupiny so zvýšeným rizikom chudoby môžeme podľa štatistického úradu zaradiť neúplné domácnosti, dôchodcov.
Prenos nezamestnanosti:
Spomínaný empirický výskum sa ďalej zaoberal výskumom prenosu nezamestnanosti. Podľa zistených skutočností, môžeme konštatovať, že riziko nezamestnanosti sa prenáša po generáciách a teda je vyššie v pri deťoch, ktorých rodičia majú s nezamestnanosťou skúsenosť a rovnako je vyššie pri deťoch rodičov s nižším vzdelaním.