Vojčice

Dejiny

Najčastejšie uvádzaným písomným dokladom o existencii obce v listine kráľa Bela IV. z roku 1245 o predaji majetkov Albína a Dvorianok. Južný okraj dvorianskeho majetku susedil s chotárom Vojčíc. Ale máme aj iné dôkazy o jej histórii.
Fosílne nálezy dokazujú, že táto oblasť bola obývaná už v dobe kamennej. V lokalite Tábor (vinice) to dokladajú nálezy hmotnej kultúry  ako keramika, sošky a nástroje z obsidiánu.
Dnešné obec sa po prvýkrát spomína ako osada v roku 1217 v listine Ondreja II. pod názvom „Weyche“. Jej názov pochádza zo slovanského meno Vojtěch. V roku 1219 bol vlastníkom obce šľachtic Kozma. V roku 1284 bol uvedený miestny šľachtic  Ivanka syn šľachtica Ivanka. V roku 1376 sa obec uvádza pod názvom „Veche“ a v roku 1430 pod názvom „Wecze“. V roku 1380 obec Vojčice patrila k panstvu Trebišov. V roku 1387 získal od Žigmunda Luxemburského a kráľovnej Márie Peter Perényi. V roku 1598 patrila k pozostalosti šľachtica Drugetha z Humenného a časť patrila k panstvu Trebišov medzi rokmi 1601 a 1678. Od 1678 do roku 1766 bola obec v držbe trebišovskej cirkvi. V 19. storočí patrila Csákyovcom, Forgáchovcom a od konca 19. storočia do 20. storočia patrila rodine Andrássy. 1601 sa uvádza 15 obývaných a 13 neobývaných domov. V roku 1663 mor spustošil obec. V začiatku 18. storočia, boli dve tretiny obce zničené počas kuruckých vojen a vyplienená kuruckými a cisárskymi vojskami. V roku 1715 sa uvádza 6 neobývaných a 20 obývaný domov. V roku 1787 žilo v 65 domácnostiach 579 ľudí. V roku 1828 to bolo 98 domov a 783 obyvateľov. Obyvatelia sa zúčastnili v roku 1831 roľníckej vzbury, tzv. Východoslovenského roľníckeho povstania. V 18. storočí sa v obci nachádzala poštová stanica. Medzi rokmi 1871 a 1901 mnoho obyvateľov emigrovalo do zámoria.
Zemplén monografia uvádza, že „Vojčice, malá roľnícka slovenská obec, notársky úrad, 217 domov a 1191 obyvateľov; Vyznanie obyvateľov hlavne gréckokatolícke; pobočka pošty a telegrafu zo Sečoviec, železničná stanica sa nachádza v obci. V roku 1219 sa uvádza ako Velche v majetku šľachtica Kozmu. V roku 1378 pod názvom Veche ako majetok Michaela Konaki, v roku 1528 ako majetok Ladislava  Zerdahelyi, 1562 majetok prevzal do držby ako dar Ján Drugeth z Humenného podiely od Julianny Kasuhy, Barbory Bogáthy, Alžbety a Žofie Rákóczi a Sarah Németh. 1678 – 1766 bola obec v držbe trebišovskej cirkvi, ale potom sa uvádzajú ako statkári Forgáchovci a Csákyovci. V súčasnosti vlastní najvačší majetok v obci Gejza Andrássy spolu so starým šľachtickým zámkom slúžiacim na lov a oddych, ktorý získal do grófa Csákyho. Vo Vojčiciach sa nachádzala dôležitá pošta už na začiatku minulého storočia. Táto obec prevzala meno rodiny Véchey. V roku 1663 a v roku 1831 mor a cholera, v roku 1898 veľký požiar spôsobil veľa škôd. Gréckokatolícky kostol bol postavený v roku 1790.“
1910, sú s počtom 1 244 väčšinovým obyvateľstvom Slováci, nevýrazným podielom maďarskej menšiny. Obec až do roku 1920 patrila do Zemplínskej stolice a do slúžnovského okresu Sečovce.

Symboly obce

Podľa Heraldického registra  má obec tieto symboly prijaté 4. mája 1995. Na erbe je motív podľa obecnej pečate z 18. storočia.
Erb, pečať a vlajka predstavujú trojicu najvýznamnejších symbolov.

Erb

Heraldicky správny erb obce Vojčice má túto podobu: v červenom štíte je zobrazený po zlatej pažiti bežiaci strieborný býk so zlatou zbrojou. Zlatú farbu možno nahradiť aj žltou a striebornú bielou.
Pod zbrojou sa v heraldickej terminológii chápu zuby, drápy, kopytá a iné rozdielnou farbou zvýraznené časti heraldickej figúry.

Vlajka

Vlajku obce Vojčice tvoria štyri pozdĺžne pruhy vo farbách bielej, žltej, červenej a žltej. Vlajka má pomer 2:3 a je ukončená tromi cípmi, t. j. zástrihmi siahajúcimi do tretiny listu vlajky.

Pečať

Pečať obce Vojčice je okrúhla, uprostred s obecným symbolom a kruhopisom OBEC VOJČICE.