Orlan

Orlan je séria polotuhých skafandrov skonštruovaných firmou NPP Zvezda pre výstup do otvoreného vesmíru používaných v sovietskom a ruskom vesmírnom programe. Skafander bol použitý i v čínskom kozmickom programe. Slovo Orlan znamená rusky Orliak.

Vývoj

Skafandre Orlan prešli počas svojho doterajšieho vývoja viacerými verziami. Modely Orlan-D, Orlan-DM, Orlan-DMA a Orlan-M, Orlan-MK sa používali a stále používajú v kozme (na orbitálnych staniciach Saljut-6, Saljut-7, Mir a ISS); modely Orlan-GN, Orlan-T a Orlan-V sú určené pre výcvik. Pôvodný model skafandra Orlan, s pracovnou výdržou dve a pol hodiny, bol vyvinutý súčasne so skafandrom Krečet, Krečet bol plne autonómny, mal výdrž až 10 hodín a bol určený pre použitie na Mesiaci ako súčasť sovietskeho lunárneho programu. Pôvodná verzia skafandru Orlan bola rýchlo nahradená verziami s väčšou pracovnou výdržou. V súčasnosti je doba autonómnosti uvádzaná 7 hodín, to je ale doba, na ktorú sú typicky naplánované činnosti v otvorenom vesmíre. Skutočná doba, počas ktorej je skafander Orlan schopný zabezpečovať životné podmienky pre kozmonauta (dýchacie médium, tlak vzduchu v skafandri, energiu pre systémy skafandra atď.) je však z bezpečnostných dôvodov vždy najmenej dvojnásobná (rovnako u amerických skafandrov A7L pre vychádzky na Mesiac a skafandru EMU pre autonómnu prácu v otvorenom vesmíre).
Skafandre Orlan sú polotuhé, čo znamená, že majú pevnú, prevažne kovovú, škrupinovú konštrukciu trupu a pevne pripojenú prilbu, a pružné rukávy a nohavice zo špeciálneho mnohovrstvého textilu, k tomu rukavice a ochranné návleky na rukavice. Na vlastnom skafandri je natiahnutý vonkajší ochranný textilný poťah. Skafandre sú navrhnuté so zadným vstupným otvorom, ktoré kryt obsahuje väčšinu vybavenia pre zabezpečenie životných podmienok kozmonauta, čo umožňuje relatívne veľmi rýchle oblečenie skafandru (približne za päť minút). Prvé modely boli pripojené ku kozmickej lodi káblom, ktorý dodával energiu a zaisťoval komunikáciu. Orlan-DM a nasledujúce modely už boli navrhnuté ako plne autonómne – sú energeticky sebestačné (z akumulátorových batérií) a lano má predovšetkým bezpečnostnú funkciu, spojenie a prenos dát sú rádiové.

Dejiny

Prvý výstup do kozmu so skafandrom Orlan sa uskutočnil 20. decembra 1977 na sovietskej vesmírnej stanici Saľut 6 počas misie Sojuz 26. Jurij Romanenko a Georgij Grečko tu testovali skafander Orlan-D. Orlan-DM bol prvýkrát použitý 2. augusta 1985 na stanici Saľut 7 kozmonautami Vladimírom Džanibekovom a Viktorom Savinychom.
Skafandre Orlan boli používané pre výstupy do kozmu na vesmírnych staniciach Saľut. Na stanici Mir boli použité nové modely Orlan-DMA a Orlan-M: Orlan-DMA bol prvýkrát testovaný 26. januára 1990 Alexandrom Viktorenkom a Alexandrom Serebrovom, a Orlan-M 29. apríla 1997 Vasilijom Ciblijevom a Jerrym M. Linengerom. Orlan-M bol na stanici Mir používaný až do jej konca a následne bol používaný aj na Medzinárodnej vesmírnej stanici. V súčasnosti, od roku 2009 sú používané skafandre Orlan-MK.
Dňa 3. februára 2006 bol z Medzinárodnej vesmírnej stanice vypustený na dočasnú obežnú dráhu okolo Zeme vyslúžený skafander Orlan (známy tiež ako Radioskaf; SuitSat; Radio Sputnik) s rádiovým vysielačom umiestneným v prilbe.

Verzie pre výcvik

Cvičné verzie skafandru Orlan sa používajú vo Výcvikovom stredisku Jurija Gagarina v Moskve: Orlan-GN je určený pre nácvik činností pod vodou (v bazéne s maketou stanice), Orlan-T je určený pre nácvik postupov v prechodovej komore a Orlan-V je určený pre nácvik pohybu v stave beztiaže.

Zahraničné použitie

Haiying (čínsky 海鹰号航天服 – Haiying = Morský orol = "Orlan") – je do Číny importovaný skafander Orlan-M a bol použitý pri výstupe do otvoreného vesmíru počas tretieho čínskeho pilotovaného letu Šen-čou 7 v roku 2008 (použil ho Liou Po-ming „istiaci“ člen posádky).
Feitian (čínsky 飞天号航天服) – je čínsky skafander pre výstup do kozmického priestoru z kozmickej lode. Skafander je odvodený od ruského skafandru Orlan-M a zrejme inšpirovaný i americkým skafandrom EMU, nejde teda o presnú kópiu. Použil ho veliteľ Šen-čou 7 Čaj Č’-kang pri výstupe do otvoreného vesmíru počas tretieho čínskeho pilotovaného letu v roku 2008.