MacOS

Názov

Znak X je rímskou číslovkou a oficiálne sa vyslovuje „desať“, nadväzujúc tak na predchádzajúce operačné systémy Macintosh, ako napr. Mac OS 8 a Mac OS 9. Niektorí ľudia však X vyslovujú ako „iks“. Jeden z dôvodov môže byť, že názvy operačných systémov podobných Unixu sa zvyčajne končia písmenom x (napr. AIX, IRIX, Linux, Minix, Ultrix, Xenix a pod.) Ďalším dôvodom môže byť, že Apple má sklon nazývať jednotlivé verzie nasledovne (napríklad): „Mac OS X verzia 10.4“.
Verzie Mac OS X sú nazývané po mačkovitých šelmách. Kódové meno verzie 10.0 bolo Cheetah (gepard) s chybami, verzia 10.1 bola Puma ktorá bola o pol roka. Verzia 10.2 bola nazvaná Jaguar (jaguár), a bola to zároveň prvá verzia Mac OS X, ktorej kódové meno bolo použité v marketingu Apple. Verzia 10.3 bola následne pomenovaná Panther (panter). Verzia 10.4 bola nazvaná Tiger (tiger), verzia 10.5 nesie názov Leopard (leopard), verzia 10.6 nesie názov Snow Leopard (biely leopard), verzia 10.7 nesie názov Lion (lev), Verzia 10.8 nesie názov Mountain Lion (horský lev). Najnovšia verzia 10.9 nesie názov Mavericks a je prvou verziou ktorá nie je pomenovaná po mačkovitej šelme. Taktiež je na rozdiel od predchádzajúcich verzií prístupná úplne zadarmo v Mac App Store.
Spoločnosť Apple si tiež registrovala ochranné známky Lynx (teda rys) a Cougar (šelma podobná pume, kuguár).

História

Napriek tomu, že Mac OS X je nazývaný jednoducho verzia 10 operačného systému Mac OS, jeho pôvod je z veľkej časti nezávislý od predchádzajúcich verzií Mac OS. Je založený na jadre Mach a unixovej implementácii BSD, ktoré boli včlenené do objektovo-orientovaného operačného systému NeXTSTEP, vytvoreného spoločnosťou NeXT Steva Jobsa, po tom, čo nedobrovoľne opustil Apple v roku 1985. Medzičasom sa spoločnosť Apple pokúšala vytvoriť systém „novej generácie“, ale bez väčšieho úspechu. Nakoniec bol NeXT OS, vtedy známy ako OPENSTEP vybraný ako základ pre nový operačný systém. Apple zakúpila Jobsovu firmu NeXT, pričom sám Jobs bol znova prijatý do Apple a neskôr sa opäť stal lídrom spoločnosti. Viedol transformáciu programátorského systému OPENSTEP na systém, ktorý by privítali domáci používatelia a kreatívni profesionáli, teda hlavní používatelia predchádzajúcich systémov Mac OS. Po niekoľkých prešľapoch, ktoré ohrozili vernosť nezávislých vývojárov Mac OS, a zmene stratégie, Jobs doviedol Apple k novému operačnému systému v roku 2001.

Opis

Mac OS X sa radikálne líši od ostatných operačných systémov Mac OS, keďže kód na ktorom je postavený je úplne rozdielny od predchádzajúcich systémov. Napriek tomu, že najväčšie rozdiely sú pod povrchom systému, grafické rozhranie Aqua je najvýraznejšou a najviditeľnejšou novou črtou. Použitie zaoblených hrán, polopriehľadných farieb a textúr oživilo okná, panely a plochu v porovnaní so starším vzhľadom OS 9 zvaným „Platinum“. To so sebou prinieslo aj určitú polemiku medzi používateľmi, keďže starší používatelia namietali, že systém vyzerá „hračkársky“ a chýba mu profesionálny vzhľad. Naopak, iní nazývali nové grafické rozhranie revolučnou novinkou Apple. Nový vzhľad bol okamžite rozoznateľný – dokonca ešte pred uvedením prvej verzie OS X na trh vývojári iných firiem začali vytvárať tzv. skiny (pre aplikácie podporujúce zmenu vzhľadu – ako napr. Winamp), ktoré vyzerali ako rozhranie Aqua. Apple však pohrozilo žalobami osobám, ktorí vytvárajú alebo rozširujú softvér, ktorý má grafické rozhranie odvodené od nimi autorsky chráneného dizajnu.
Kombinácia tohto grafického rozhrania a jadra sa stala podľa počtu dodaných systémov zatiaľ najpredávanejším prostredím Unixu vôbec.
(Poznámka: Mac OS X bol do verzie 10.4 Tiger nie je oficiálne unixový OS, keďže spoločnosť Apple si nevyžiadala toto označenie od The Open Group, tvrdiac, že náklady na certifikáciu by OS X neúmerne predražili. The Open Group zažalovala Apple pre porušenie ochrannej známky UNIX a vydala prehlásenie, že maximálny poplatok pre certifikáciu OS X ako unixového systému by bol 110,000 amerických dolárov. Súčasný Mac OS X 10.5 Leopard tento certifikát má.)
Mac OS X zachováva kompatibilitu s aplikáciami napísanými pre staršie systémy Mac OS poskytovaním emulovaného prostredia známeho ako Classic. To poskytuje používateľom možnosť spúšťať staršie programy rovnako ako v Mac OS 9.x. Navyše programovacie rozhranie (API) Carbon bolo vyvinuté na možnosť rýchleho portovania starších aplikácií na spúšťanie pod Mac OS 9 i Mac OS X. Tiež sú stále dostupné programovacie knižnice systémov NeXTSTEP/OPENSTEP, no Apple teraz nazýva tieto technológie Cocoa (teda kakao). Dedičstvo NeXTSTEP-u je možné vidieť napr. v pomenovaní tried v aplikačnom rozhraní Cocoa, ktoré sa začínajú na „NS“. Štvrtou možnosťou pre programátorov aplikácií je písať ich priamo v Jave, ktorú OS X podporuje ako „občana prvej kategórie“, čo v praxi značí, že aplikácie napísané v Jave bez problémov zapadajú do operačného systému, no pritom sú stále multiplatformové. Ak je grafické rozhranie napísané v Swingu, vyzerá takmer na nerozoznanie od natívnych Cocoa aplikácií.
V Mac OS X je možné spúšťať aj aplikácie pre BSD alebo Linux, ak sú prekompilované pre Mac. Aj skompilované binárne balíčky však niekedy vyžadujú konfiguráciu z príkazového riadku. Projekty ako Fink alebo DarwinPorts poskytujú predkopilované alebo predpripravené balíčky.
Verzia 10.3 bola prvou verziou, ktorá obsahovala Apple X11, čo je verzia grafického rozhrania X11 pre Unix prispôsobená Apple. Apple X11 je voliteľnou súčasťou systému pri inštalácii. Implementácia Apple X11 je založená na XFree86 4.3 a X11R6.6, s vlastným správcom okien, ktorý napodobňuje prirodzený vzhľad Mac OS X, a doplnkami na použitie pôvodného renderovacieho (vykresľovacieho) systému Quartz a zrýchlenie OpenGL.