Melbourne

História

Melbourne je pomenované po anglickom šľachticovi a premiérovi Williamovi Lambovi, druhom vikomtovi Melbourne (1779-1848), ktorý pochádzal z obce Melbourne v Derbyshire. Názov Melbourne pochádza zo staroanglického mylla burne, čo značí mlynský náhon.
Európske osídlenie Melbourne sa datuje od roku 1835, keď sa na jeho území začali usadzovať farmári, vracajúci sa z Tasmánie, kde nedokázali nájsť vhodnú pôdu. Pôvodne bol sídlom administratívneho celku Port Phillip a po vzniku kolónie Viktória sa stal jej hlavným mestom. Od 50. rokov 19. storočia, keď bolo vo Viktórii objavené zlato, sa Melbourne rýchlo rozrastalo a získavalo na dôležitosti ako významný prístav a centrum služieb.
V 80. rokoch 19. storočia už bolo Melbourne druhým najväčším mestom britského impéria. V tom období bolo v meste vybudovaných množstvo výškových viktoriánskych budov, terasových domov, bulvárov a záhrad obklopujúcich mesto. V Melbourne je dodnes druhý najväčší počet viktoriánskych stavieb (po Londýne) na svete.
V rokoch 1901 až 1927 bolo Melbourne hlavným mestom Austrálie. V roku 1927 sa vláda a parlament presunuli do novovybudovaného hlavného mesta Canberra.
Melbourne sa postupne rozrastalo a v priebehu druhej svetovej vojny (1942-44) bolo sídlom pacifického veliteľstva spojeneckých jednotiek. Počas vojny mesto prekvitalo a ďalej sa rozrastalo, na čom mala podiel vojnová výroba. Rozvoj pokračoval i po vojne, keď do Melbourne pricestovalo mnoho imigrantov, najmä z Grécka a Talianska. Mestu pomohla aj organizácia Olympijských hier v roku 1956.
Až do sedemdesiatych rokov 20. storočia bolo Melbourne najväčším obchodným a finančným centrom Austrálie, potom stratilo tento primát v prospech Sydney.
Koncom 80. rokov došlo k poklesu výroby a začal sa odliv obyvateľov do Nového Južného Walesu a Queenslandu, po niekoľkých rokoch sa však tento trend podarilo zvrátiť a od roku 1997 si Melbourne udržiava významný nárast počtu obyvateľov a zamestnanosti.

Geografia

Melbourne sa na nachádza na juhovýchode Austrálie a je jej najjužnejším hlavným mestom. Preteká ním rieka Yarra, a leží na brehoch zálivu Port Phillip. Ako i ostatné austrálske veľkomestá, hustota obyvateľstva je relatívne nízka a rozloha je pomerne vysoká - Melbourne patrí rozlohou k najväčším mestám na svete. Mesto je často nazývané záhradným, keďže na jeho území sa nachádza nespočet parkov a záhrad.

Demografia

Dve tretiny obyvateľov Melbourne sa narodili v Austrálii, zvyšok pochádza zo zahraničia. Po druhej svetovej vojne do Melbourne prúdili obyvatelia najmä zo Spojeného kráľovstva, Juhoslávie, Litvy, Macedónie, Holandska, Nemecka, arabských krajín a Malty. Neskôr, v 50. a 60. rokoch to boli najmä grécki a talianski imigranti, ktorí sú dodnes najväčšími skupinami obyvateľov po tých s britským alebo írskym pôvodom. V Melbourne žije podľa sčítania v roku 2001 až 161-tisíc obyvateľov gréckeho pôvodu, z ktorých vyše 57 bolo narodených v Grécku. To robí Melbourne jedno z najväčších gréckych miest sveta po mestách v Grécku a na Cypre.
Melbourne má tiež najpočetnejšiu židovskú komunitu v Oceánii a viac ako polovica (približne 50-tisíc) austrálskych Židov žije práve tu.
Neskôr, v 70. a 80. rokoch, do Melbourne smerovali utečenci z Vietnamu a Kambodže a prisťahovalci z Indie, Filipín a Malajzie. Najnovšie imigrantské vlny prichádzajú zo severnej Afriky, najmä Sudánu.

Šport

Melbourne je považované za austrálske hlavné mesto športu. Vznikol tu austrálsky futbal, hra podobná rugby, ktorá je v štáte najpopulárnejším športom. Mesto je tiež sídlom deviatich zo šestnástich klubov AFL - ligy austrálskeho futbalu.
V meste tiež sídli klub rugby a futbalu. Populárnym športom je tiež cyklistika.
Najznámejšími športovými udalosťami v Melbourne sú každoročne Australian Open, Veľká cena Austrálie vo Formule 1, a dostihový Melbournský pohár.
V roku 1956 sa v meste konali Olympijské hry a v roku 2006 Hry Britského spoločenstva národov.