Hukvaldské panstvo

Hukvaldské panstvo (plným názvom Olomoucké kniežacie arcibiskupské panstvo Hukvaldy, léno Koruny českej, nem. Olmützer Fürst-Erzbischöfliche Herrschaft Hochwald, Lehen der Böhmischer Krone) bolo panstvo na severovýchode Moravského markgrófstva a od polovice 13. storočia patrilo ako léno Koruny českej olomouckému biskupovi (resp. po roku 1777 arcibiskupovi). V priebehu 16. storočia prebiehal proces začleňovania okolitých biskupských lén do hukvaldského panstva, takže na konci onoho storočia panstvo okrem hradu Hukvaldy zahŕňalo tiež 2 mestá (Ostrava a Příbor), 3 mestečká (Brušperk, Frenštát a Místek) a 29 dedín. Od tej doby sa rozloha panstva nijako zásadne nezmenila. V polovici 19. storočia sa panstvo v dôsledku zániku vrchnostenskej správy premenilo na hukvaldský veľkostatok.

Panstvo Hückeswagenovcov

Prvým známym majiteľom hukvaldského panstva bol Arnold z Hückeswagen, ktorý pochádzal z ríšskeho mesta Hückeswagen a hukvaldské léno získal od českého kráľa Přemysla Otakara I. za diplomatické služby preukázané v Anglicku. V rokoch 1234-1237 už potom vystupoval ako svedok na niekoľkých listinách českej proveniencie. Na svojom novo získanom panstve Arnold založil hrad Starý Jičín, ktorý mal nielen upevniť Arnoldovo postavenie v tejto oblasti, ale prípadne aj uchrániť české kráľovstvo pred poľským alebo uhorským vpádom.
Pustošivému vpádu Mongolov roku 1241 sa však zrejme už Arnoldovmu synovi Frankovi z Hückeswagen zabrániť nepodarilo, čo mu spôsobilo značné hospodárske ťažkosti. Snažil sa ich spočiatku riešiť neveľmi úspešne kolonizáciou svojho panstva, nakoniec však celé panstvo vymedzené vodnými tokmi Sedlničkou, Odrou, Ostravicou a približne severným hrebeňom horského pásu Moravskosliezskych Beskýd predal niekedy medzi rokmi 1252-1258 olomouckému biskupovi Brunovi zo Schauenburku. Juhozápadnú časť získaného územia (dnešné Příborsko, Hukvaldsko a Frenštátsko) udelil v léno späť Frankovi z Hückenwagen, východnú časť (dnešné Brušpersko a Místecko) však pripojil k biskupským statkom.

Začleňovanie biskupských lén do panstva

V polovici 16. storočia sa hukvaldské panstvo skladalo z hradu Hukvaldy, mesta Ostrava, mestečiek Příbor, Brušperk, Frenštát pod Radhoštěm a celkom 17 dedín (časť Staříča, Fryčovice, Palkovice, Tichá, časť Klokočova, Mniší, časť Skotnice, Lichnov, Kopřivnice, Chlebovice, Metylovice, Sklenov, Lhotka, Vlčovice, Kozlovice, Větřkovice, Drnholec). Panstvo navyše bolo obklopené mnohými ďalšími menšími lénnymi dŕžavami olomouckého biskupa a niektoré také dŕžavy sa nachádzali aj vnútri hukvaldského panstva. Olomouckí biskupi sa od polovice 16. storočia snažili získať tieto statky do priamej držby a začleniť ich do väčších celkov. Vo svojej snahe boli vcelku úspešní, a tak sa súčasťou hukvaldského panstva postupne stal Přívoz (1555), Závišice (1561), Rychaltice (1570), Véska (1577) i celé místecko-frýdlantské manstvo (1584).
Olomoucký biskup pritom využíval zadĺženosti jednotlivých manov, prevod okolitých manstiev do priamej držby biskupa a ich pričlenenie k hukvaldskému panstvu avšak predstavovalo obrovskú záťaž pre biskupskú pokladnicu, takže biskup Stanislav Pavlovský musel na konci 80. rokov prechodne zdvojnásobiť poddanské dávky a zastaviť privtelovanie ďalších manstiev.
Výnosy z tohto najväčšieho domínia olomouckého biskupa plynuli v roku 1635 najmä z prevádzkovania hukvaldského pivovaru, rybníkárstva, predaja dreva a z vrchnostenskej pálenice.

Stav v roku 1835 a premena na veľkostatok

V roku 1835 malo hukvaldské panstvo rozlohu okolo 20 tisíc hektárov, na ktorých žilo vyše 32 tisíc obyvateľov (z toho drvivá väčšina rímskych katolíkov a len 19 kresťanov nekatolíckeho vyznania a 43 židov). Obyvateľstvo sa delilo na dve etniká: Valasi obývali najmä južnú časť panstva, zatiaľ čo Lasi severnú. Prevážna väčšina hovorila Moravskými nárečiami s poľským či slovenským prízvukom (len v Prchalove a Skotnici slúžil ako materinský jazyk nemčina). Hospodárstvo sa na hukvaldskom panstve okrem poľnohospodárstva zakladalo aj na prevádzke železiarní vo Frýdlante, na Čeladnej a vo Vítkoviciach.
V dôsledku zrušenia vrchnostenskej správy sa v roku 1852 panstvo premenilo na hukvaldský veľkostatok.