Kauza rigoróznej práce Andreja Danka

Kauza rigoróznej práce Andreja Danka je politická a plagiátorská aféra, ktorá prepukla na Slovensku v septembri 2018, po tom, čo Denník N publikoval článok o nejasnosných okolnostiach získania titulu doktora práv (JUDr.) predsedom Národnej rady Slovenskej republiky (NR SR) a Slovenskej národnej strany (SNS) Andrejom Dankom. Zatiaľ čo v jeho oficiálnom životopise bolo uvedené len štúdium na Právnickej fakulte Univerzite Komenského v Bratislave (PrF UK), Danko rigorózne konanie na tejto univerzite neabsolvoval, čo potvrdil rektor UK Karol Mičieta.
Napokon vyplynulo, že Dankovi získal titul JUDr. na Katedre trestného práva Právnickej fakulte Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici (PrF UMB) po obhajobe rigoróznej práce Verejná správa a jej charakteristické črty (2000) a zložení rigoróznej skúšky, pričom 21. septembra 2018 požiadal o nesprístupnenie svojej práce, čomu vyhovel dekan PrF UMB Milan Trizna hneď v deň doručenia žiadosti. Po sprístupnení práce Denník N zistil, že práca je plagiátom pozostávajúcim z textov piatich vysokoškolských učebníc, čo 11. januára 2019 potvrdila Účelová komisia Akademického senátu UMB. Danko napriek tomu obvinenia z plagiátorstva popiera.
Aféra vyvolala spoločenskú diskusiu o udeľovaní akademických titulov a dodržiavaní akademickej integrity vo vysokoškolskom prostredí na Slovensku.

Nejasnosti o získaní titulu doktora práv

V septembri 2018 uverejnil Denník N článok, popisujúci pátranie po okolnostiach udelenia titulu doktor práv (JUDr.) Andrejovi Dankovi. V elektronickom registri absolventov Univerzity Komenského (čo je jediná vysoká škola, ktorú si uvádzal v dostupných v životopisoch) je Andrej Danko evidovaný s titulom magister (Mgr.) z roku 1997. Rektor UK Karol Mičieta po zverejnení článku pre RTVS potvrdil, že u nich Danko titul JUDr. nezískal.
Andrej Danko v reakcii na text Denníka N uviedol: „Vyhlasujem, že som riadny absolvent Univerzity Komenského v Bratislave, riadne som ukončil aj doktorandské štúdium, ako aj advokátske skúšky. Všetky tituly, ktoré používam, sú získané legálnou cestou.“, pričom mal pravdepodobne na mysli, že absolvoval rigorózne konanie, po ktorom študenti práva dostávajú titul JUDr., nie doktorandské štúdium, po ktorom absolvent získava titul PhD. Aj takto interpretované vyjadrenie je však v rozpore s tvrdením rektora UK.

Návrh na vyslovenie nedôvery v Národnej rade SR

Po vypršaní týždňového ultimáta, ktoré Dankovi dala strana SaS sa k výzve na odvolanie Danka pridalo 39 poslancov parlamentu. Okrem SaS sa pridali poslanci OĽaNO, Sme rodina a niektorí nezaradení. Podpredsedníčka NR SR Lucia Ďuriš Nicholsonová (SaS) pridáva ďalšie dôvody snahy o odvolanie Danka: jeho proruskú orientáciu a údajnú snahu o blokovanie prijatia Bezpečnostnej stratégie SR a Obrannej a Vojenskej stratégie SR v parlamente. „Zároveň sa prihlásil k orbánovskej politike a volá po centralizácii moci. To je neprípustné,“ vyhlásila Ďuriš Nicholsonová. Hlasovanie sa malo uskutočniť 6. novembra 2018. Poslanci však neschválili program mimoriadnej schôdze: z prítomných 139 ich za program hlasovalo 64, proti 65 a 10 poslancov sa hlasovania zdržalo. Dôvodom odvolávanie bola nielen kauza získania titulu JUDr. ale „tiež neakceptovateľné konanie predsedu NR SR, ktorým účelovo bráni prijatiu Bezpečnostnej stratégie SR a Obrannej a vojenskej stratégii SR v NR SR“.
Danko nebol Národnou radou odvolaný ani 21. novembra 2018. Na tajnom hlasovaní sa zúčastnilo 90 poslancov. Z platných 88 hlasov bolo 61 za odvolanie, proti 26 a zdržal sa jeden poslanec.
V januári 2019 sa malo opäť uskutočniť odvolávanie Andreja Danka, ale poslanci NR SR neschválili program mimoriadnej schôdze. Z prítomných 141 poslancov za hlasovalo 65, proti 74 a dvaja sa zdržali.

Odhalenie plagiátorstva

Po odtajnení práce na UMB Dankom došlo ku skúmaniu jej autenticity. Vysvitlo, že po Dankovi prácu okopíroval s takmer identickým obsahom o rok na to aj ďalší študent, advokát Daniel Pisák. 15. novembra 2018 slovenské médiá zverejnili skutočnosti, že rigorózna práca Andreja Danka predstavuje plagiát, nakoľko sa nejedná o nové dielo s vlastným prínosom, iba o pozliepanie piatich predošlých diel z Česka a Slovenska o danej problematike. Danko krátko po zisteniach Denníka N vyhlásil, že jeho strana podporí úsilie opozície za účelom zvolať parlamentnú schôdzu, na ktorej sa bude hlasovať o prejavení dôvery či nedôvery predsedovi parlamentu.
11. januára 2019 bola medializovaná správa Účelovej komisie Akademického senátu UMB, zostavenej na posúdenie rigoróznych prác Andreja Danka a Daniela Pisáka. Správa okrem iného konštatuje:
„5.1.1. … Po porovnaní rigoróznej práce JUDr. Andreja Danka s uvedenými zdrojmi sme zistili, že 63 strán z celkového počtu 72 strán vykazuje vysokú mieru zhody s uvedenými zdrojmi. Práca JUDr. Andreja Danka obsahuje časti, ktoré sú oproti zdrojovej literatúre len mierne upravené, prevažná väčšina jej častí vykazuje vysokú mieru zhody so zdrojovou literatúrou, miestami je zachované členenie kapitol a podkapitol pôvodných zdrojov.“
„5.2 … V nadväznosti na § 22 vtedajšieho Autorského zákona Komisia konštatuje, že rigorózne práce nepoužívajú len krátku časť použitého zdroja vo forme citácie, pričom citácie, ktoré v prácach možno nájsť, nie sú utvorené správne, a to ani ako parafrázy. V prípade oboch rigoróznych prác presahuje rozsah použitia zdrojov rámec odôvodnený účelom citácie (obaja autori preberajú z použitých zdrojov celé odseky či kapitoly bez toho, aby ich správnym spôsobom citovali alebo aspoň parafrázovali).“
„6.4.4. V prípade oboch rigoróznych prác ide o výsledok takého spracovania vybranej témy ich autormi, ktoré nie je v súlade s autorskými predpismi a základnými, už vtedy známymi a všeobecne akceptovanými pravidlami akademického bádania a písania, ktoré autori buď museli poznať, alebo mali možnosť poznať.“
Komisia tiež v správe uvádza, že zámerne nepoužila pojmy ktoré slovenský právny poriadok „definične nepoznal a nepozná – najmä pojmy plagiát a kompilát“, ktoré boli v súvislosti s prácou Andreja Danka uvádzané v médiách.
V súvislosti s rigoróznymi skúškami oboch študentov, ktoré pozostávali z obhajoby rigoróznej práce (vrátane diskusie) a ústnej časti skúšky, komisia nezistila žiadny moment, ktorý by vzbudzoval pochybnosti o ich skutočnom vykonaní, vyhlásení výsledku skúšky a udelení akademického titulu doktor práv (JUDr.).