René-Robert Cavelier de La Salle

Život

René-Robert Cavelier, Sieur de La Salle sa narodil v meste Rouen vo francúzskej Normandii 21. novembra 1643, do šľachtickej rodiny. Keď dosiahol 15 rokov, bol prijatý do jezuitského rehoľného rádu. V roku 1660 zložil sľub a stal sa jeho členom. O päť rokov neskôr bol na vlastnú žiadosť vyslaný do cudziny ako misionár. V Kanade si ale uvedomil, že to nie je cesta, ktorou by sa chcel uberať. 27. marca 1667 bol na vlastnú žiadosť prepustený z rádu pre údajnú morálnu slabosť.
Do Severnej Ameriky ho vyslal kráľ Ľudovít XIV. s cieľom, aby prešiel na juh od Kanady do Mexického zálivu po rieke Mississippi. La Salle mal za úlohou prebádať toto územie a vytvoriť obchodné cesty pozdĺž rieky za účelom získavania kožušín. Preskúmal aj Michiganské (1679), Hurónske, Erijské a Ontárijské jazero. V údolí rieky Mississippi sa neúspešne snažil založiť kolóniu.

Cesty

La Salle vycestoval z Francúzska do Quebecu v Novom Francúzsku (dnešná Kanada) na konci roka 1667. Bol rozhodnutý nájsť vodnú cestu cez celý východ Severnej Ameriky. Z Montrealu vyrazil v júli 1669. Prešiel Ontárijské, Érijské jazero a ďalšie miesta, ktoré nie sú zdokumentované. Do konca roku 1670 sa totiž do Montrealu nevrátil a možno cestoval po Ohiu, alebo rieke Mississippi. Počas rokov 1671-1673 podnikol La Salle mnoho prieskumných výprav.
Rieku Mississippi dosiahol La Salle a jeho 40 mužov 6. februára 1682. Smerom na juh sa vydal 9. apríla. Celé územie povodia Mississippi pomenoval La Salle a počesť francúzskeho kráľa Louisiana. Dňa 9. apríla 1682 vyhlásil toto územie za francúzske. Pri spiatočnej ceste La Salle a Henri de Tonti dohliadali na stavbu pevnosti Fort St. Louis v štáte Illinois. Henri de Tonti zostal v tejto pevnosti ako veliteľ. La Salle sa medzitým vrátil do Francúzska pre viac zásob.
La Salle sa vydal z Francúzska na spiatočnú cestu do Severnej Ameriky 24. júla 1684. Do Ameriky sa vydal s veľkou výpravou a úmyslom založiť francúzsku kolóniu v oblasti Mexického zálivu pri ústí rieky Mississippi. Z Francúzska vyplával na štyroch lodiach, na ktorých bolo nalodených tristo kolonistov. Výprava bola sužovaná pirátmi, zlou navigáciou a napokon aj nepriateľskými indiánmi. Loď St-François, ktorá bola plne naložená zásobami, padla za obeť španielskym pirátom v Karibiku. Druhá loď L'Aimable sa pri zálive Matagorda Bay dostala na plytčinu. Muži z tejto lode sa snažili zachrániť aspoň zásoby jedla, tovaru a delá, ale boli pozabíjaní miestnymi indiánmi. Loď L'Aimable sa napokon 7. marca potopila.
O týždeň neskôr po tejto veľkej strate sa loď Le Joly, ktorú pre túto výpravu zapožičal samotný francúzsky kráľ Ľudovít XIV., vrátila do Francúzska. Na jej palubu sa nalodilo 180 kolonistov, ktorí sa rozhodli pre návrat. Výprave zostala už len posledná loď La Belle a 70 ľudí. Preživší založili v Texase Fort Saint Louis pri Garcitas Creek, kde mali čerstvú vodu, ryby, dobrú pôdu a bol tu aj dostatok dreva.
Na začiatku júna La Salle zvolal svojich ľudí aby im oznámil, že pôjdu 70 míľ do vnútrozemia založiť novú osadu. Od lode La Belle museli všetky veci prenášať, čo im trvalo do polovice júla. Do tej doby polovica osadníkov zomrela v dôsledku malého prídelu jedla a prepracovania. Nažive ostalo už len 43 osôb. Podnikali krátke výpravy, aby preskúmali svoje okolie. Pri jednej z nich, na ktorej bol aj La Salle s niekoľkými mužmi sa loď La Belle v búrke potopila. La Salle naďalej veril, že jediná šanca na záchranu spočíva v neustálom putovaní po krajine a požiadaní o pomoc Nové Francúzsko. Niektorí muži sa začali proti nemu búriť. La Salle sa napokon odcudzil aj svojim najvernejším, ktorí s ním zostali až do samotného konca. Pri jednej s ďalších výprav, na ktorých bolo 17 kolonistov, prišiel o život. Stalo sa tak po tom, čo sa viacerí muži začali hádať o prídely mäsa. René-Robert Cavelier de La Salle bol zavraždený 19. marca 1687. Jeho vrahom bol Pierre Duhaut. Pred La Salleho vraždou boli zavraždení v spánku aj traja z jeho spoločníkov. Jeden z nich bol La Salleho synovec.  
Po La Salleho a ďalších vraždách sa zvyšok výpravy napokon dostal v roku 1688 do Montrealu. Zvyšných 23 mužov, ktorí zostali v pevnosti Fort Saint Louis bolo pozabíjaných indiánmi Karankawa.