Gennadij Ivanovič Padalka

Mladosť

Gennadij Padalka je ruskej národnosti, narodil sa v robotníckej rodine žijúcej v Krasnodare na juhu Ruska. Po ukončení strednej školy vyštudoval Jejskú vojenskú vysokú leteckú školu V. M. Komarova, potom od roku 1979 slúžil v sovietskom vojenskom letectve v NDR a na Ďalekom východe.

Kozmonaut

Koncom osemdesiatych rokov prejavil záujem o profesiu kozmonauta, prešiel potrebnými lekárskymi prehliadkami a 25. januára 1989 bol štátnou medzirezortnou komisiou odporučený na post kozmonauta CKSB. Dňa 22. apríla 1989 bol rozkazom ministra obrany zaradený do oddielu kozmonautov Strediska prípravy kozmonautov J. A. Gagarina (CPK). Absolvoval dvojročnú všeobecnú kozmickú prípravu a 1. februára 1991 mu bola priznaná kvalifikácia „skúšobný kozmonaut“. Od apríla 1991 sa pripravoval na let na Mir.
Roku 1994 získal titul inžinier-ekológ na Štátnej akadémii ropy a plynu, fakulte Aerokozmoekológie.
Vo februári 1996 bol určený za veliteľa záložnej posádky 24. expedície na Mir (EO-24, let Sojuz TM-26) a hlavnej posádky 26. expedície (EO-26). Záložná posádka 24. expedície v zložení Padalka, Sergej Avdejev a Jean-Pierre Haigneré sa pripravovala od septembra 1996 do augusta 1997. Od októbra 1997 sa Padalka a Avdejev, od marca 1998 ešte s Jurijom Baturinom chystali na let Sojuzu TM-28 a expedíciu EO-26.

Prvý let

Sojuz TM-28 s posádkou Padalka, Avdejev, Baturin odštartoval z kozmodrómu Bajkonur 13. augusta 1998. Členovia novej základnej posádky prevzali stanicu od vtedajšieho osadenstva (EO-25), ktoré s Baturinom 25. augusta odletelo domov. Padalka s Avdejevom zostali na stanici do februára nasledujúceho roku, venovali sa údržbe stanice a vedeckej práci (vrátane experimentu Znamja 2,5). Odovzdali stanicu 27. základnej posádke (Viktor Afanasiev, Jean-Pierre Haigneré) a 28. februára 1999 pristáli na Zemi po 198 dňoch 16 hodinách a 31 minútach pobytu vo vesmíre.

Medzi letmi

Ešte počas vesmírneho letu bol vo februári 1999 zaradený do záložnej posádky 29. expedície (EO-29) so Sergejom Treščovom, ale v júni 1999 boli lety na Mir po 27. expedícii zrušené a posádky rozpustené.
Od júna 1999 bol s Nikolajom Budarinom v hlavnej posádke letu ISS-1R (Sojuz-záchranca). V prípade neúspechu automatického spojenia modulu Zvezda so zárodkom ISS (Zaria + Node 1) by kozmonauti odštartovali a uskutočnili spojenie ručne. Spojenie modulov prebehlo v júli 2000 bez problémov, kozmonauti neboli potrební.
Zároveň bol od júla 1999 veliteľom záložnej posádky Expedície 4 na ISS, od novembra 2000 do decembra 2001 s Michaelom Finckeom a Stephenom Robinsonom cvičili v Hviezdnom mestečku a Houstone.
V marci 2002 bol menovaný za veliteľa Expedície 9 v zložení Padalka, Fincke, Kononenko. Po havárii raketoplánu Columbia vo februári 2003 bol program letov a zloženie posádok zmenené. Padalka s Finckeom sa napokon (od decembra 2003) stali náhradníkmi pre Expedíciu 9 a hlavnou posádkou pre Expedíciu 10. V januári 2004, po ďalších rošádach vyvolaných zdravotnými problémami Williama McArthura, s Finckeom postúpili na miesto hlavnej posádky Expedície 9.

Druhý let

Na svoj druhý let odštartoval Padalka v Sojuze TMA-4 19. apríla 2004, s Finckeom a astronautom ESA z Holandska André Kuipersom. Členovia novej základnej posádky prevzali stanicu od vtedajšieho osadenstva (Expedícia 8), ktoré s Kuipersom 30. apríla odletelo na Zem. Padalka s Finckeom zostali na stanici do októbra, venovali sa údržbe stanice a vedeckej práci. Po polročnom pobyte odovzdali stanicu Expedícii 10 (Leroy Chiao, Saližan Šaripov) a 24. októbra 2004 pristáli na Zemi po 187 dňoch 21 hodinách a 17 minútach pobytu vo vesmíre.

Medzi letmi

V rokoch 2006 – 2007 bol Padalka predbežne navrhnutý do záložných posádok Expedície 18 a 17. V roku 2007 absolvoval Ruskú akadémiu štátnej služby, s diplomovou prácou na tému „problémy regionálnej bezpečnosti v krajinách Strednej Ázie“.
V auguste 2007 bol predbežne vybraný do Expedície 19 (s Michaelom Barrattom), vo februári 2008 bolo zloženie posádky oficiálne potvrdené. Od mája do októbra 2008 sa zároveň pripravoval aj ako náhradník Expedície 18. V marci 2009 bol uvoľnený z vojenskej služby.

Tretí let

Tretíkrát odštartoval Padalka v Sojuze TMA-14 26. marca 2009, s Barrattom a už druhýkrát letiacim vesmírnym turistom Charlesom Simonyim. Členovia novej základnej posádky prevzali stanicu od vtedajšieho osadenstva – Expedícia 18, z ktorej prešiel do Expedície 19 Kóiči Wakata. Ostatní kozmonauti z Expedície 18 a Simonyi sa 8. apríla vrátili na Zem. Padalka, Barratt a Wakata zostali na stanici a venovali sa bežnej vedeckej a prevádzkovej činnosti. Prílet trojice nových členov posádky v kozmickej lodi Sojuz TMA-15 29. mája 2009 zmenil Expedíciu 19 na Expedíciu 20, pričom Padalka sa stal jej veliteľom. Padalka, Barratt a Laliberté sa na lodi Sojuz TMA-14 odelili od ISS 11. októbra 2009 a toho istého dňa pristáli v Kazachstane po 198 dňoch 16 hodinách a 43 minútach strávených v kozme.

Štvrtý let

Na svoju štvrtú misiu letel na palube Sojuzu TMA-04M 15. mája 2012. Na palube s ním bol aj Sergej Revin a Joseph Acaba. K Medzinárodnej vesmírnej stanici dorazili 17. mája o 4:36 (čas UTC). Po úspešnom absolvovaní misie, v rámci ktorej vystúpil už po deviaty raz do otvoreného vesmíru, sa na Zem vrátil 17. septembra 2012.