Min (boh)

Min bol staroegyptským bohom plodnosti zobrazovaný v podobe muža so vztýčeným pohlavným údom a čiernou pokožkou symbolizujúce čierne bahno prinášané Nílom pri záplavách. Okrem plodnosti býva spájaný tiež s Východnou púšťou a s bohom Horom. Dve veľké sochy boha Mina, ktoré sú dnes umiestnené v Ashmolean Museum v Londýne, vykopal Flinders Petrie v Kufte. Predpokladá sa, že by mohli pochádzať z preddynastickej doby, z ktorej máme najstaršie zmienky o tomto božstve. Hoci jeho meno nie je výslovne spomenuté, verí sa, že spojenie „ten, ktorého ruka je zdvihnutá na východe“ v Textoch pyramíd sa vzťahuje k Minovi. Minov význam vzrástol počas Strednej ríše, kedy bol spojený s Horom ako Min-Hor. V Novej ríši prijal navyše aj funkcie boha Amóna ako Min-Amon-Kamutef (Min-Amon-Býk jeho matky). Gréci stotožňovali Mina pre jeho spojitosť s plodnosťou a možno aj orgiastickými rituálmi s Panom. Existuje tiež spojenie medzi Minom a Núbiou, aj keď strediská jeho kultu boli v Kufte (Koptos) a Achmíne (Chent-Min). V Herodotových Dejinách bol podľa tvrdenia kňazov z Heliopolu Min prvým vládcom Egypta.
V období Novej ríše bol Min, boh mužskej potencie, oslavovaný počas korunovácie nového faraóna, kedy sa očakávalo od panovníka, "aby zasial semeno" – hovorí sa o rastlinných semenách, aj keď existujú domnienky, že sa od faraóna očakávalo, že predvedie svoju ejakuláciu -, a tak zabezpečil každoročné nílske záplavy. Na začiatku žatvy Minova socha opúšťala chrám a bola nesená na polia počas sviatku Minovho odchodu. Božstvo malo požehnať úrodu a na jeho počesť sa hrali hry, v ktorých boli ľudia nahí. Hlavnou disciplínou bol šplh na vysokú tyč.

Min ako Chem

V 19. storočí viedla náhodná chyba v prepise egyptštiny k tomu, že sa z Mina stal Chem. Za Chemovu kultovú svätyňu bol považovaný Achmín, kde bol Min vo veľkej obľube. Predpokladalo sa, že meno Achmím je samo odvodené od mena Chem, ale v skutočnosti je to odvodenina s významom Minova svätyňa. Na omyl sa neskôr prišlo, ale nanešťastie si už stihol nájsť cestu do prác významného egyptológa E. A. Wallisa-Budga. Dnes sú tieto práce voľne šíriteľné, a tak sú mnohí laikovia stále konfrontovaní s touto chybou.
Slovo chem (čierny) bolo Egypťanmi obvykle používané ako popis nílskeho úrodného bahna a bolo používané aj pre Mina, boha úrodnosti. To isté slovo sa používalo na pomenovanie Egypta, ktorý bol vnímaný vlastne ako pás úrodnej čiernej pôdy na brehoch Nílu. Je možné, že jestvuje spojenie medzi egyptským chem a hebrejským slovom Ham, menom praotca národov žijúcich v severovýchodnej Afrike (vrátane Egypta). Nie je vylúčené, že zmenou hlásky ch na h, čo je doložená fonologická zmena, mohlo byť slovo Ham odvodené z egyptštiny alebo naopak.

Min v židovskej tradícii a v mormonizme

Min je možno spomínaný i v knihe Izaiáš (65, 11) : „Vás však, ktorí opúšťate Hospodina, ktorí zabúdate na môj svätý vrch, ktorí chystáte stôl pre Gáda a Menímu nalievate obetné víno...“ Meno Meni býva vykladané ako „boh osudu“ alebo iba „osud“. Podľa Easton's Bible Dictionary, komentáru k Izaiášovi 65, 11 je Meni „... pravdepodobne modla, ktorú uctievali Izraelci po spôsobe Babylončanov. Možno išlo o symbol osudu.“
Joseph Smith, zakladateľ mormonizmu, raz kontroverzne identifikoval Minov obraz (vrátane jeho vztýčeného penisu) ako „Boha“. Obraz sa stal súčasťou mormónskeho dokumentu Pearl of Great Price.