Komunitná záhrada

Komunitná záhrada je pojem prebratý z anglického "community garden", ktorý sa postupne prediera aj do slovenského slovníka. Je to akákoľvek časť pozemku okolo nás premenená na záhradu, o ktorú sa spoločne stará skupina ľudí s cieľom skrášliť svoje okolie, aktívne si vyplniť svoj voľný čas a svojpomocne si dopestovať, resp. vysadiť niečo vlastné.

Cieľ

Cieľom komunitných záhrad je poskytnúť ľuďom možnosť dopestovať si vlastné ovocie, zeleninu, bylinky, resp. skrášliť okolie kvetinovou výsadbou, či iným spôsobom zlepšiť vopred určené prostredie, kde chceme založiť komunitnú záhradu. Okrem toho, že nám takéto záhrady poskytujú prístup k spoločne dopestovaným darom prírody (čerstvé plody a rastliny), poskytujú nám zároveň činnosti, pri ktorých vykonávame uspokojujúcu prácu, zlepšujeme si susedské vzťahy, silnejšie vnímame zmysel a potrebu spoločenstva a upevňujeme si vzťah k životnému prostrediu. Organizácia a vlastnícke vzťahy by mali byť poriešené tak, aby bol prístup zabezpečený pre všetky vrstvy obyvateľstva, ktoré majú o to záujem.
Mestské komunitné záhrady môžu byť veľmi rozmanité a výsledný vzhľad a poslanie záhrady záleží od spoločného rozhodnutia sa členov spoločenstva, ktoré sa o záhradu stará. Niektorí sa rozhodnú výlučne pre výsadbu kvetov, iní pre spoločné dopestovanie si ovocia a zeleniny, ktoré je na konci sezóny obohacované spoločným varením, resp. ďalší pre dopestovanie si plodov na vlastných políčkach pre osobnú potrebu alebo môžeme vidieť záhrady s upravenými zdvihnutými hriadkami pre telesne postihnutých spoluobčanov.
Komunitné záhrady podporujú bezpečnosť v oblasti zabezpečenia potravín pre mestské spoločenstvá, umožňujú obyvateľom pestovať si ich vlastnú potravu alebo poskytnúť druhým, čo oni sami vypestovali. Takéto záhrady zároveň bojujú proti dvom formám odcudzenia sa, ktoré sužujú dnešný moderný mestský život a to tým spôsobom, že privádzajú mestských ľudí bližšie k spojeniu so zdrojom ich potravy a zároveň búrajú akýsi pomyselný múr, ktorý nás oddeľuje, tým že vytvárajú priestor, kde sa ľudia môžu stretávať a spoločne nažívať. Ako bolo zistené, spoločnosť s aktívnym komunitným životom zároveň zaznamenáva nižšiu úroveň kriminality a vandalizmu.

Argentína

Komunitné záhrady v Buenos Aires

Brazília

Projekt komunitných záhrad v Brazílii zastrešovaný mimovládnou organizáciou "Mestá bez Hladu"

Kanada

Príklady komunitných záhrad v jednotlivých porovinciach Kanady:

Spojené štáty

V Spojených štátoch a v Kanade majú komunitné záhrady skutočne rozmanitý charakter. Niektoré vplyvné komunitné záhrady, ako Clinton Street garden v strede Manhattan v New Yorku a Peralta v Berkeley v Kalifornii, inšpirované architektom a vizionárom v oblasti komunitných záhrad Karlom Linnom sú miesta, kde sa stretávajú susedia, uskutočňujú sa umelecké predstavenia, či prednášky a diskusie na tému ekológie a zachovávajú sa tu tradičné spôsoby záhradkarstva, ktoré je však považované ako súčasť omnoho väčšej vízie. Ostatné záhrady sa podobajú záhradám Európskeho štýlu s políčkami, kde si jednotlivci a rodiny pestujú zeleninu a sadia kvety, vrátane viacero záhrad z vojnového obdobia (tzv. "victory garden"). No aj takéto “jedlé záhrady” sú veľmi rôznorodé a čo sa týka napríklad veľkosti políčok, tie sa môžu pohybovať v rozmedzí od veľmi malých rozmerov 1,5x1,5 m až po relatívne veľké s rozmermi 15x15 m.
Niektoré komunitné záhrady sú na rozdiel založené výlučné s cieľom vytvoriť prírodné ekologické prostredia, iné na pestovanie kvetín, alebo ďalšie s cieľom vyučovať, či poskytnúť priestor pre záhradkárstvo pre tých, ktorí inak nemajú možnosť mať vlastnú záhradu, ako napr. starší obyvatelia, noví prisťahovalci alebo ľudia bez domova – príkladom je komunitná záhrada pre ľudí bez domova v Charlotte . Ďalšie komunitné záhrady sú zas spravované ako komunitné farmy, kde sú iba spoločné políčka a ktoré sa stávajú akýmisi mestskými farmami.
Kľúčovým slovom v skratke charakterizujúcim Spojené Štáty Americké je rozmanitosť.
Väčšina záhrad je podľa pozorovania súborom samostatných políčok, najčastejšie medzi 3x3 m a 6x6 m. Toto platí, či sa už ide o záhrady sponzorované verejnými inštitúciami (Krajské úrady pre parky a rekreácie ako napr. Portland Parks & Recreation), mestskými úradmi (Seattle, Washington – tu sa nachádza asi taký vzorový program financovania komunitných záhrad v USA) alebo sú to veľké neziskové organizácie či (najčastejšie) koalície rôznych právnických osôb, občianskych združení alebo skupín. V zásade, či sú záhrady spravované ako akýsi spoločný družstevný podnik samotnými záhradkarmi (stále bežný spôsob na východnom pobreží – New York, Boston) alebo sú spravované verejnými či neziskovými inštitúciami, majitelia (nájomníci) políčok zvyknú každoročne platiť mierny poplatok, pričom musia dodržiavať ustanovené pravidlá. Veľa záhradkárov odporúča aktivity ako – pracovné dni, zbierky peňazí za určitým účelom a spoločné akcie. Prevádzkovatelia komunitných záhrad zvyknú hovoriť, že "pestovanie komunity-spoločenstva" je tak dôležité ako pestovanie zeleniny alebo ako uvádza Americká asociácia komunitných záhrad – "U komunitných záhrad patrí prvé miesto komunite".
Rovnako dôležité je odhodlanie pre politické zaangažovanie sa. Ako uviedol legendárny predstaviteľ komunitnej záhrady v NY Adam Honigman – "Komunitné záhradkárstvo je z 50 % záhradničenie a zo 100 % miestne politické angažovanie sa". Komunitné záhrady sú viac než len miesta na stretávanie sa – sú taktiež tréningovou pôdou pre cvičenie svojich politických schopností a potenciálu. V určitom slova zmysle, ako poznamenal Karl Linn, sú to novodobé verzie obecných trávnikov Nového Anglicka, ktoré spájajú ľudí a podnecujú ich k spoločnej akcii.
Americká asociácia komunitných záhrad, nezisková koalizácia založená v roku 1979, je prvotná organizácia obhajujúca a podporujúca komunitné záhradkárčenie v USA a Kanade.
Komunitné záhradkárčenie existuje naprieč celým severom Severnej Ameriky, najsilnejšie však pretrváva na severovýchode, kde rastú doslova tisíce komunitných záhrad v mestách New York, Philadelphia a Boston. Silné je taktiež na západnom pobreží, hlavne v Britskej Kolumbii a v stredozápadných centrách ako Chicago a Minneapolis.
Európska história komunitného záhradkárstva v USA sa datuje k počiatku roku 1700, keď si členovia Jednoty Bratskej založili komunitnú záhradu ako súčasť ich komunity Bethabara, blízko moderného Winston-Salem (Severná Karolína), pričom záhrada je stále aktívna a otvorená pre návštevníkov až dodnes. Dokonca i prvotní obyvatelia Ameriky dopestúvali svoje plodiny komunitným spôsobom (na základe pôvodných malieb) pravdepodobne už generácie pred príchodom vĺn imigrantov z východu.
Akademická štúdia komunitných záhrad v Amerike (od t. j. Bassetta) a podobne prednedávnom aj Laura Lawson poukazujú na to, že trend komunitných záhrad je najlepšie opísateľný ako séria rozličných vývojových fáz s rôznorodými účelmi či ideologickým pozadím, ale napriek tomu výsledkom všetkých sú ľudia vytvárajúci záhrady na verejných alebo opustených plochách. Posledná fáza začala spolu s alternatívnym politickým, kultúrnym a prebúdzajúcim sa ekologickým aktivizmom koncom 60tych rokov 20. storočia.
Od polovice 70. až do začiatku 90. rokov, boli komunitné záhrady vo vybraných amerických mestách financované federálnou vládou, no i napriek tomu veľa programov zápasilo s tým ako zabezpečiť financovanie pre svoje projekty. Strata finančnej podpory zo strany vlády zvýšila náročnosť úlohy pre zabezpečenie financovania. To je popri zabezpečení dlhodobej držby pozemkov, zabezpečení poistenia a spôsobu pohodlnej práce záhradkarov kľúčový problém, ktorí musia prevádzkovatelia komunitných záhrad riešiť.
Komunitné záhradkárstvo v Spojených Štátoch sa do istej miery prekrýva s príbuzným ale vzdialeným hnutím podporujúcim miestnu produkciu jedla, miestne trhy farmárov a komunitne podporované poľnohospodárstvo. Nájomné zmluvy a pravidlá zabraňujú niektorým, aj keď nie všetkým, komunitným záhradkárom, aby predávali ich produkciu komerčne, hoci ich záhrady môžu poskytovať čerstvé ovocie a zeleninu pre potravinové zásoby pre miestne združenia alebo pre členov komunity, ktorí sú bez domova. Aj napriek určitým obmedzeniam komunitné záhrady poskytujú ideálne miesto pre miestne trhy farmárov a záhradkári na nich často hľadajú farmárov, ktorí im poskytnú poľnohospodárske plodiny ako kukurica alebo zemiaky. Môžu si tu tiež najať farmárov, ktorí im poorú, pomulčujú a pohnoja ich záhrady. Na dôvažok malí farmári si takýmto spôsobom môžu rozšíriť okruh ich odberateľov skrze spoluprácu so komunitnými záhradkármi a aj vďaka ich ďalším kontaktom. Aj keď ich postoje môžu byť rôzne, oba tábory – komunitní záhradkári a farmári môžu byť efektívnymi cestami vedúcimi k produkcii miestnych potravín v mestských oblastiach a k väčšej potravinovej bezpečnosti.
Americká Asociácia Komunitných Záhrad (ACGA) poskytuje pomoc každému kto chce založiť komunitnú záhradu alebo chce nájsť komunitnú záhradu blízko jeho domova, a taktiež poskytuje výučbové kurzy v oblasti organizácie a manažmentu komunitných záhrad. Ponúkajú tiež webovú stránku, newsletter, mailing list a časopis. Posledný prieskum ACGA naznačuje, že celkový počet komunitných záhrad v samotných Spojených Štátoch presahuje 5000.

Boston, Massachusetts

V meste Boston, Massachusetts je viacero miestnych a neziskových organizáciií, ktoré vlastnia, podporujú a starajú sa o približne 180 komunitných záhrad v celom meste. Patria sem napríklad: "Boston Natural Areas Network", "Massachusetts Audubon Society", MA "Department of Conservation and Recreation", či "South End Lower Roxbury Open Space Land Trust". Pre uľahčenie komunikácie a spolupráce s danými organizáciami a jednotlivými záhradkármi slúži Bostonská rada pre komunitné záhrady.

San Francisco, Kalifornia

V meste San Francisco sa o komunitné záhrady starajú rôzne verejné a súkromné subjekty. Viaceré komunitné záhrady v San Franciscu sú v správe mesta (oddelenie pre rekreáciu a parky), ktoré sa stará o viac než 35 komunitných záhrad na mestských pozemkoch. Ide o záhradkárské kolónie, kde majú jednotlivci alebo skupiny pridelené svoje políčka. Členovia záhrad v rámci jednotlivých komunitných záhrad si sami organizujú skrze demokraticky ustanovené pravidlá, ktoré sú v súlade s politikou mesta. Títo záhradkári si často sami zadefinujú aj poplatky, ktoré treba zaplatiť aby sa pokryli bežné výdavky komunitnej záhrady. Z dôvodu normlizácie vývoja a manažmentu komunitných záhrad prijala komisia pre rekreáciu a parky jednotnú politiku mesta pre komunitné záhrady.
Všetky komunitné záhrady v San Franciscu sú uverejnené na stránke "San Francisco Garden Resource Organization"  vrátane popisu a obrázkov k niektorým záhradam.

Seattle, Washington

Program pre komunitné záhrady mesta Seattle – P-Patch začal na začiatku 70tych rokov minulého storočia počas obdobia hospodárskeho poklesu známeho tiež ako "Boeing Bust", ktorý viedol k tomu, že mnohí ľudia ostali bez práce a peňazí. Študent Washingtonskej Univerzity – Darlyn Rundberg Del Boca spozoroval príležitosť v propagovaní pestovania ovocia a zeleniny pre deti so zámerom pomôcť tak miestnemu obyvateľstvu pri napĺňaní potravinovej banky určenej ľuďom v núdzi. S pomocou člena mestského zastupiteľstva získal povolenie na prenájom časti pozemku na severovýchode Seattlu ("Picardo family's truck garden") za poplatok vo výške daní za pozemok. Prvá záhrada pozostávala z veľkej centrálnej záhrady, o ktorú sa starali deti z blízkej základnej školy a ich rodičia a rodinám, ktoré tam pomáhali boli ponúknuté malé políčka okolo ich veľkej záhrady. Mesto potom kúpilo tento pozemok (Picardovu farmu) a program prenájmu individuálnych záhradných políčok dostal názov "P-Patch" na počesť prispenia rodiny Picardovcov. "P-Patch" program postupne rástol a súčasne pozostáva z viac než 1900 políčok na 68 miestach na ploche 23 árov s plánom ďalšieho rastu. Tradícia pestovania pre illustráciu v roku 2008 priniesla 12,3 tony darovaných potravín pre miestne potravinové banky.

Salt Lake City, Utah

V meste Salt Lake City sú komunitné záhrady spravované neziskovou organizáciou "Wasatch Community Gardens".

Španielsko

Väčšina starších Španielov vyrastala na vidieku a do mesta sa presťahovali aby si našli robotu. Silné rodinné väzby im často zabraňujú aby sa odobrali do dôchodku a ťahá ich to viac na vidiek, do prírody a preto je o mestské komunitné záhrady veľký záujem. Pre komunitné záhrady v Španielsku sú typické stretnutia ľudí, kde každý prispeje nejakým druhom jedla (“potluck”), spoločné prípravy typického španielskeho jedla – “Paella“, ako aj pravidelné stretnutia, kde sa riešia všetky potrebné záležitosti ohľadom chodu záhrady.

Spojené kráľovstvo

Komunitné záhrady a individuálne záhradkárčenie sú v Spojenom kráľovstve spravidla dve odlišné záležitosti, i keď niekedy sa tieto rozdiely zmazávajú. Individuálne záhradky sú obvykle pozemky s políčkami prenajímané jednotlivcom miestnymi úradmi alebo inými verejnými inštitúciami s cieľom pestovať plodiny pre osobnú potrebu. Takéto individuálne typy záhradiek zvyknú byť (i keď nie vždy) situované na okrajoch zastavaných území. Napriek takto zaužívanému spôsobu obrábania záhradiek, v poslednom období registrujeme nárast komunitným spôsobom spravovaných záhrad, ktoré sa skladajú z individuálnych políčok a spoločného záhradného priestoru.
Trend a vývin ohľadom komunitných záhrad je v porovnaní s individuálnym záhradkárstvom pomerne novodobá záležitosť, do ktorej spadajú záhrady vybudované na miestach, kde je úhorom ležiaca pôda, na pustých, zanedbaných miestach alebo miestach v držbe miestnej správy, či súkromných vlastníkov, ktoré nemajú žiadne využitie. Typická komunitná záhrada zvykne byť situovaná v zastavaných oblastiach a zvyčajne je riadená ľuďmi z miestnej komunity cez na to založenú nezávislú neziskovú organizáciu, ktorej financovanie však môže byť zabezpečené úplne alebo čiastočne skrze verejné financie.
Funkčné využitie býva zväčša dvojaké – na jednej strane ako voľné priestranstvo parkového charakteru na stretávanie sa a hry a na druhej strane tu je taktiež vytvorený priestor pre individuálnych pestovateľov, pričom všetko je spravované organizáciou, ktorá preberá veľký podiel zodpovednosti za spravovanie políčok, krajinnú a záhradnú architektúru a udržiavanie okolia. Príkladom takejto záhrady uprostred mesta je napríklad Komunitná Záhrada Culpeper Community Garden alebo komunitná záhrada Phoenix Garden.
Niektoré z väčších komunitných záhrad, tým že ponúkajú nielen príjemné prostredie plné zelene, ale taktiež priestory pre výučbu a školenia, plnia aj funkcie akéhosi centra pre spoločenstvo ľudí žijúcich v okolí. Odhaduje sa, že vo Veľkej Británii je viac ako 1000 komunitných záhrad.
Členskou organizáciou, ktorá podporuje, propaguje a reprezentuje komunitné záhrady v Spojenom kráľovstve je “Federácia mestských fárm a komunitných záhrad“ (The Federation of City Farms and Community Gardens).