Kilometrovníkové staničenie

Ako kilometrovníkové staničenie (česky: staničení /kilometráž, poľsky: pikietaż) alebo kilometrovanie (nemecky Kilometrierung) alebo len staničenie (nemecky Stationierung  alebo Baustationierung) sa nazýva určenie počtu kilometrov (a metrov ako desatinných čísiel kilometrov) pozdĺž matematicky definovanej krivky, ktorá predstavuje trasu. Staničenie slúži na zobrazenie polôh a tým aj vzájomných vzdialeností na trase (napr. na ceste pomocou kilometrovníkov).

Príklad označovania polohy jednou premennou

Kilometrovníkové staničenie je jednorozmerné. To znamená, že každý bod polohy trasy obsahuje jediný údaj pre jeho umiestnenie pozdĺž trasy, je teda funkciou jednej premennej y = f (x), kde x sú celé čísla. Napríklad prvý kilometrovník na slovenskej diaľnici je staničený (má označenie) 0,5 km (x=1; y=0,5) a druhý kilometrovník y=1,0 km atď. 
Kilometrovníkové staničenie sa vzťahuje buď k existujúcej dopravnej trase (ako je cesta, železnica alebo rieka) alebo je využívané pri projektovaní alebo výstavbe takejto trasy. Pomocou staničenia je možné presne označiť ľubovoľný bod trasy. Týmto spôsobom, môže byť napríklad presne určené miesto kde je stacionárny radar (na 473,5 km na Severnej D1 v smere z Popradu do Ružomberka, teda presne pri značke kilometrovníka IS 32 - 473,5 ). Stačí ísť daným smerom po trase a sledovať kilometrovníky. K určeniu geografickej polohy tohto miesta na mape však treba poznať polohu trasy ako aj jej staničenie, ktoré nemusí kumulatívne zodpovedať skutočnej vzdialenosti od začiatku staničenia, čo je vysvetlené v nasledujúcom texte.

Staničenie cestnej komunikácie na Slovensku

Slovenská správa ciest umožňuje oprávneným používateľom portálu IS MCS (Informačný systém modelu cestnej siete) vyhľadať tri druhy staničenia v aplikácii Mapy CDB. 
STANIČENIE – KILOMETROVNÍKOVÉ je staničenie javu od najbližšej informatívnej dopravnej značky IS 32a, IS 32b “Kilometrovník“. Vzniklo pripočítaním vzdialenosti javu od značky k hodnote najbližšej značky. 
STANIČENIE – KUMULATÍVNE je staničenie javu od začiatku cestnej komunikácie (CK) na území Slovenska, vzniklo spočítaním evidenčných dĺžok uzlových úsekov v smere staničenia CK. 
STANIČENIE – ÚSEKOVÉ je staničenie javu od počiatočného uzlového bodu uzlového úseku, vyjadrená v metroch. Líniový (súvislý) jav sa staničí na začiatku a konci jeho výskytu v rámci uzlového úseku, bodový jav sa staničí v mieste jeho výskytu.
Na príklade  na obrázku je bod č. 4 staničený vzhľadom na kilometrovník 10 ako 11,055 km. Kumulatívne je však od začiatku cesty III/061 28 vzdialený 11,049 km (teda chyba - rozdiel je 6 metrov: 11,049 + 6 = 11,055).

Rozdiel medzi riečnym a hydrografickým značením

Staničenie vo všetkých vodách (v centrálnych častiach Európy) s výnimkou Rýna, je proti prúdu, teda začína od ústia. Značenie týchto takzvaných riečnych kilometrov slúži pre navigáciu lodí a je jednoznačnejšie ako rátanie kilometrov od prameňa, ktorý môže mať spornú alebo časom sa meniacu polohu. V prípade Dunaja však treba zároveň doplniť fakt, že za desaťročia posunuli usadené sedimenty ústie cca o 1 km do mora. Pre hydrografické značenie kilometrov (pre potreby hydrografických staníc) sa však používa práve kilometrovanie od prameňa.

Riečny kilometer

Riečny kilometer je mierou vzdialenosti toku od ústia k prameňu. Kilometrovanie riek je orientované na prepravu a robí sa kilometrovníkovými kameňmi alebo tabuľami, ktoré sú na brehu, pozdĺž toku, zvyčajne od ústiu k zdroju. Z tohto pravidla však existujú výnimky.

Dunaj

Na Dunaji je staničenie jednotné po celom toku. Medzinárodné kilometrovanie začína v ústí do Čierneho mora. 
Prítoky:
V súlade s tým, začína kilometrovanie jeho prítokov ako Morava, Váh, Hron, Ipeľ od ich ústia do Dunaja alebo od ústia do toku vyššej úrovne (napríklad Myjava ústi do Moravy pri Kútoch).

Labe

Nemecké kilometrovanie má svoj začiatok na českej hranici. V Česku kilometrovanie prešlo historickým vývojom. Počas Rakúskeho cisárstva bolo Labe kilometrované iba od ústia Vltavy v Mělníku k nemeckým hraniciam. S rozšírením splavnosti sa kilometrovanie posunulo k priehrade Chvaletice. 
Do roku 2009 bola na Labe teda trojaké kilometrovanie: na nemeckom území merané po prúde od začiatku hraničného úseku rieky a na českom území od v Mělníku v sútoku s Vltavou, zvlášť po prúde k nemeckej hranici a zvlášť proti prúdu. Od 1. januára 2009 bola v Česku prijaté medzinárodné kilometrovanie (v EÚ od 2005), ktoré v prípade Labe začína v ústi do Severného mora v Cuxhaven. V roku 2010 sa uskutočnilo zjednotenie a preznačenie na európsku kilometráž a bolo inštalované nové riečne staničenie. Bývalý nemecký nultý kilometer má tak teraz hodnotu 730,0 km a český približne 837,4 km.

Železnice

Železnice majú nepretržité kilometrovanie po 100 metroch (hektometrovanie).  Pre tento účel zodpovedajúce tabule alebo panely sú umiestnené na trase. Kilometrovanie prechádza pozdĺž definovanej referenčnej (stredovej) osi a je umiestnené napríklad na dvojkoľajovej trati v strede dráhy. Začiatok a koniec zvyčajne tvoria stanice alebo odbočky trati. Napríklad v Nemecku sú ako začiatky určené stredy vstupu do staničnej budovy.

Cesty

Už počas Rímskej ríše sa dĺžka cesty značila kameňmi (míľnikmi) po jej stranách. Dnes sú kilometrierované spravidla iba hlavné cestné spojenia a to takmer po celom svete. Použitie kameňa na označenia kilometrov nahrádzajú dosky, tabule, smerovky alebo značky na ceste. Nulový bod (počiatok) môže byť začiatok cesty (napríklad križovatka alebo stred obci) alebo hranice štátu.

Počiatok

Na cestách býva počiatok staničenia nazývaný aj ako Zlatý míľnik (Rím), nultý kilometrovník (Maďarsko), kilometer nula (Bukurešť, Česko, Nórsko).

Všeobecná história

Počiatok značenia má zmysel voliť v mieste, ktoré je všeobecne známe a je cieľom alebo začiatkom mnohých ciest a dá sa ľahko vyhľadať a určiť. Tradične to bývali centrá hlavných miest. Veľmi známy je rímsky Zlatý míľnik (Milliarium Aureum) zriadený cisárom Augustom v mieste označovanom za pupok sveta na Forum Romanum v Ríme. Bol z pozláteného bronzu, zakončený zlatou guľou. Svoje zlaté míľniky mali aj jednotlivé provincie. Na konci Via Apia v prístavnom meste Brindisi ešte dnes stojí 15 m vysoký rímsky míľnik. Na týchto miestach pútnici zapínali svoje krokomery (začali rátať kroky). Odtiaľ vzniklo aj úslovie "Všetky cesty vedú do Ríma".
Fiktívne alebo symbolické centrá sú napríklad priesečníky rovnobežiek a poludníkov (napr. Greenwich) alebo centrá miest určované mapovými systémami bez zadania adresy. V Bratislave pod Michalskou bránou je takýto symbolický počiatok a na nábreží Dunaja prechádza nultý poludník Samuela Mikovíniho z rok 1773.

Rakúsko

diaľnice A1, A2: počiatok na Viedenskom okruhu (ringu - Ringstrasse)

Česko

Staničenie spravidla začína v smere od hlavného mesta Prahy, ďalej potom v smere od veľkých krajských (okresných) miest smerom do menších miest a obcí. Znamená to, že každá cesta má svoj "kilometer nula". Zložitejšie je to potom na okruhoch okolo miest, napríklad Pražský okruh.

Maďarsko

Diaľnica M3 sa začína v Budapešti na jej severovýchodných predmestiach. Jej staničenie a číslovanie výjazdov sa však symbolicky začína na tzv. nultom kilometrovníku v strede Budapešti na Clark Ádám tér, čo je námestie s veľkým kruhovým objazdom s výjazdom na most Szécheny cez Dunaj, hoci tam diaľnica nevedie.

Rumunsko

Kilometer nula (rumunsky: Kilometrul Zero) sa nachádza v centre Bukurešti, pred kostolom svätého Juraja a bol postavený ako pamätník v roku 1938.

Nórsko

Kilometer nula (nórsky: nullpunkt) je pre železnicu aj cesty v Osle ale existuje viacero ďalších počiatkov najmä vo väčších mestách. Hustota značenia na cestách je 500 metrov. Zaujímavosťou je, že železničný kilometer nula zostal zachovaný v strede pôvodnej železničnej stanice v Osle aj po jej prestavbe a tak je teraz v tuneli a stred súčasnej stanice je od neho vzdialený 270 metrov. Podobne existuje viacero železničných začiatkov. Jedným z nich je Ski stasjon (Lyžiarska stanica) ležiaca na Østfoldbanens (Východnej trati), z ktorej vychádzajú ďalšie lokálne trate.

Slovensko

Staničenie diaľnic sa umiestňuje do stredového deliaceho pásu tak, aby bolo čitateľné z oboch strán diaľnice a aby nezasahovalo do voľnej šírky jazdných pruhov. Značky staničenia (kilometrovníky) sa umiestňujú vo vzdialenosti 0,5 km. Na cestách nižších kategórií sú kilometrovníky redšie.

Iné krajiny

Na diaľniciach v Rakúsku je staničenie po 5 km.