Referendum v Gabčíkove v roku 2015

Pozadie

Tábor pre utečencov existoval v Gabčíkove už predtým. Zavreli ho v roku 2009.
21. júla podpísali Robert Kaliňák (SMER-SD) a jeho rezortná kolegyňa z Rakúska Johanna Miklová-Leitnerová memorandum o spolupráci s dvojročnou platnosťou. Na základe dohody sa malo z tábora v rakúskom Traiskirchene v priestore Slovenskej technickej univerzity v Gabčíkove. Počas prvej polovice roka 2015 v Rakúsku stúpol počet žiadateľov o azyl až na 28 400. Zariadenie v Traiskirchene ubytováva už viac než 4000 ľudí, pritom má len polovičnú kapacitu. Počas septembra malo do Gabčíkova prísť prvých 250, počas septembra ďaších 250 utečencov. Slovensko im malo zabezpečiť stravu a ubytovanie. Ubytovacie zariadenie bolo v minulosti využívané pre pracovníkov vodného diela, neskôr pripadlo STU.
Problémom malo byť tiež neexistujúce oplotenie areálu. Policajný prezident Tibor Gašpar poznamenal, že sa pracuje na zvýšení bezpečnosti v obci a okolí: „V súčasnosti je v Gabčíkove štandardné obvodné oddelenie, kde je plánovaných 18 tabuľkových miest policajtov. Zvyšujeme na tomto oddelení tabuľkové miesta o desať policajtov. S vedením Krajského riaditeľstva Policajného zboru v Trnave sme pripravili výkon služby. Hliadkové služby plánované do okolia Gabčíkova a do zariadenia budú vo väčšom počte, slúžiť tam bude aj pohotovostná motorová jednotka z Trnavy.“ Pripravované majú byť aj ďalšie opatrenia.

Hlasovanie a výsledky

Referendum sa uskutočnilo na základe petície, ktorú podpísalo 3148 ľudí. Jeho otázka znela: „Ste proti zriadeniu dočasného utečeneckého tábora v účelovom zariadení Slovenskej technickej univerzity v obci Gabčíkovo?“, na hlasovacom lístku bola napísaná po slovensky a po maďarsky. Na hlasovaní sa zúčastnilo 2603 oprávnených voličov, čo je účasť 58,46%. Zo zúčastnených voličov bolo 2501 (96,67%) proti zriadeniu tábora. Za zriadenie tábora bolo len 86 hlasujúcich.

Dopady

Starosta Gabčíkova Ivan Fenes po refernede povedal: „Som veľmi rád, že výsledok odzrkadľuje postoj občanov. Očakávali sme, že ľudia prídu a vyjadria svoj názor a za účasť im ďakujem. Toto rozhodnutie je veľmi významné z hľadiska bezpečnosti a zdravia našich obyvateľov. Ďakujem všetkým, že prišli k urnám a napriek tomu, že výsledok referenda nie je záväzný pre orgány štátnej správy, pre nás je dôležité, aby sme mohli prezentovať postoj našich občanov.“ Ešte pred konaním referenda sa Michaela Paulenová z tlačového odboru Ministerstva vnútra vyjadrila: „Pre obec je miestne referendum právne relevantné. Pre ministerstvo vnútra ako orgán štátu však nie sú výsledky referenda záväzné a zákon mu neukladá na ich základe konať.“ Po referende Robert Kaliňák opätovne potvrdil, že plán sa nemení. Právnik Peter Kresák hlasovanie označil za „referendum proti vládnej moci“ a upozornil, že na Slovensku nie je právna úprava, ktorá by vládu zaväzovala rešpektovať miestne referendá. Poukázal na prípad obce Tešedíkovo, ktorá dvomi úspešnými referendami žiadala návrad pôvodného názvu Pered.
Prezident Andrej Kiska na margo referenda vydal vyzhlásenie kde okrem iného uviedol: „Myslím, že výsledok referenda, ktorý by bol podobný kdekoľvek na Slovensku, je dôsledkom viacerých chýb, ktoré sa stali. Aj v našej domácej debate na Slovensku. A myslím, že je najvyšší čas, aby sme všetci ľudia zodpovední za riadenie štátu - aj tí, ktorí sa o riadenie štátu budú uchádzať onedlho vo voľbách - jasne povedali slovenskej verejnosti: Budeme štátom, ktorý postaví na svojej hranici múr, a budeme teoretizovať o tom, čo by mali urobiť iní? Alebo sa budeme na spoločných rozhodnutiach aj podieľať a na seba zoberieme aj časť svojej zodpovednosti za našu Európu? Pri ochrane hraníc Európy, ale aj tu, vo vnútri Európskej únie, kam sa už utečenci uchýlili v ohrození holého života.“ Nekomunikáciu vlády s občanmi a jej postoj voči migrantom ako bezpečnostnej hrozbe kritizoval aj Béla Bugár (Most-Híd).