Košeca

Poloha

Obec leží v strednej časti Ilavskej kotliny, na ľavom brehu Nosického kanála i rieky Váh. Z juhu bezprostredne susedí s okresným mestom Ilava, zo severu s obcou Ladce, z východnej strany s Košeckým Podhradím a zo západnej strany je susedom už za starým korytom Váhu obec Dulov a Pruské. Košeca leží na náplavovej časti Podhradského potoka, pričom jej tvar určovala rieka Váh. Zalesnené časti obce tvoria Strážovské vrchy, ktoré sa nachádzajú vo východnej časti chotára.
Centrom Košece prechádza cesta z Bratislavy do Žiliny, na ktorú sa v obci napája cesta III/1912 do Zliechova. Medzi Nosickým kanálom a riekou Váh vedie diaľnica D1, severozápadným okrajom intravilánu vedie železničná trať Bratislava – Žilina, ktorá tu má zastávku. Okresné mesto je vzdialené 2 km juhozápadne, Dubnica nad Váhom je rovnakým smerom vzdialená 9 km a Trenčín 23 km, severným smerom je to do Púchova 17 km a do Považskej Bystrice 21 km.

Členenie obce

Časti obce 
Obec má historické lokality: Bálentka, Prúdy, Horný a Dolný majer, Rudé, Rudé nad Zábrehy, Sedlište, Štepnica a Krúžok. Okrem týchto lokalít má obec niekoľko miestnych názvov. Jednou z nich je Nová Košeca, ktorá sa rozprestiera juhovýchodne od centra obce. Časť Planina sa nachádza na výjazde smerom na Považskú Bystricu. Priemyselná zóna na severozápade obce sa nazýva Plošina. Nachádza sa tu aj materská škola a dom dôchodcov. Pod obec Košeca patrí aj miestna časť Nozdrovice, ktorá leží asi jeden kilometer severovýchodne od centra obce, pri hlavnej ceste do Považskej Bystrice.
Ulice obce
Hlavná, Školská, Zliechovská, Železničná, Nad brehom, Rudnianska, Továrenská, Športovcov, Sadová, Pri tehelni, Pod Hôrkou, Prúdy, Pekárska, Bálentova, Dolný Majer, V slatinách, Krúžok, Úzka, Želiarska, Bytovky, Horniacka, Mojtinárska, Za parkom, Na vyhni, Za Barborkou.

Dejiny

Košeca patrí medzi najstaršie sídla Trenčianskeho Považia. Jej územie bolo obývané už pred našim letopočtom, o čom svedčia žiarové hroby, ktoré sa našli po oboch stranách cesty do Zliechova. Podľa povesti siahajú dejiny obce až do rímskeho obdobia, kedy sa Rimania v okolí Trenčína pohybovali. Názov obce sa v tejto súvislosti odvodzuje od rímskeho slova Kassa (chatrč, chyža), ktorým mali Rimania označovať osadu na území dnešnej Košece. 
Historicky je obec spojená s hradom Košeca, ktorý sa dnes nachádza nad obcou Košecké Podhradie. Najstaršia zachovalá písomná zmienka o osade „Kassa“ pochádza z roku 1272, v rokoch 1332 a 1337 sa Kassa spomína ako opidium – mestečko. V dokumente kráľa Karola Róberta z roku 1330 je uvedená pod názvom Kazcha. V listine Jána Jiskru z Brandýsa z roku 1443 sa obec nazýva Košatec. V roku 1467 sa mestečko Košeca uvádza ako stredisko plniace funkciu remeselníckeho, trhového a obchodného centra panstva. Košecké panstvo malo v minulosti právo meča a popravné miesto bolo spoločné s Ilavou a nachádzalo sa na mieste zvanom Šibenice.
Nozdrovice sú úzko späté so zemianskou rodinou Nozdrovických, ktorej prvý známy príslušník Peter sa spomína v roku 1250. Trenčianska vetva Dolnej línie rodiny Nozdrovických po rozpredaní majetku vymrela posledným potomkom Mikulášom v druhej polovici 20. storočia. Šľachtický cintorín v tejto časti pochádza ešte z čias rodiny Nozdrovických.
Bitka uhorských vojsk s husitmi v roku 1431
 Pozri aj: Bitka na Rudom poli
V rokoch 1428 – 1433 bolo niekoľko vpádov husitských vojsk na naše územie. Pri prvých vpádoch uhorské vojsko nedokázalo výraznejšie čeliť husitským vojskám. V septembri 1431 sa konala štvrtá husitská výprava. Husiti vpadli na Slovensko v dvoch prúdoch – cez stredné Považie pod vedením Petra Holého a zo Sliezska cez Jablunkovský priesmyk. Husiti sa stredným Považím vracali zo svojej výpravy a chceli prejsť trenčianskym mostom, aby sa vrátili na Moravu. Tieto mosty však boli strhnuté, vojenské oddiely preto pokračovali proti prúdu rieky. Uhorské vojsko im pripravilo pri Ilave pascu a následná bitka sa odohrala na poli medzi Košecou a Ilavou 9. novembra 1431. Husiti utrpeli citeľné straty a zvyšky vojsk sa stiahli Púchovskou dolinou na Moravu. Lokalitai, kde sa odohrala krvavá bitka, nesie pomenovanie od českých husitov Rudé, prípadne aj Rudé pole.

Priemysel

V obci je prevádzka na výrobu farieb a náterov.