Hindenburg (vzducholoď)

LZ 129 Hindenburg (D-LZ 129) bola nemecká vzducholoď, ktorá bola zničená požiarom 6. mája 1937 pri pristávaní na letisku Lakehurst v New Jersey (USA). Z 97 osôb na palube pri tejto katastrofe zahynulo 13 pasažierov a 22 členov posádky, navyše zomrel jeden člen pozemného personálu (čiže celkovo si katastrofa vyžiadala 36 životov).

Katastrofa

Dňa 3. mája 1937 odštartoval Hindenburg z frankfurtského letiska na prvý z radu osemnástich plánovaných transatlantických letov. Kvôli protivetru nabral meškanie a k letisku Lakehurst dorazil neskoro popoludní 6. mája. O 19:00 sa začala pristávacia operácia. O 19:21 bolo na zem zhodené prvé pristávacie lano a pozemný personál začal s upútavaním vzducholode. O štyri minúty neskôr, keď bol Hindenburg vo výške asi 60 metrov, vzbĺkol v zadnej časti požiar a v priebehu 34 sekúnd celá vzducholoď úplne zhorela.
K „sláve“ katastrofy nepochybne prispelo na tú dobu nezvyčajne dokonalé spravodajské pokrytie. Na letisku na Hindenburg totiž čakalo veľké množstvo reportérov, takže existuje záznam rozhlasového spravodajstva Herberta Morrisona, filmový záznam a veľké množstvo fotografií. Morrisonovo spravodajstvo bolo vysielané neskôr ten istý deň a po čase boli jeho časti pridané k filmovému záznamu (čo vedie moderného diváka k nesprávnemu dojmu, že film a komentár k sebe patrili už pôvodne). Morrisonov komentár patrí k najznámejším rozhlasovým udalostiam v histórii.

Príčiny

O príčinách katastrofy sa dodnes vedú spory, existuje niekoľko hypotéz:
Tesne po katastrofe sa úplne bežne vyskytovala teória sabotáže, ktorú presadzovali hlavne zástupcovia firmy Zeppelin, predovšetkým Hugo Eckener, bývalý predseda spoločnosti. Vzducholode Zeppelin boli považované za symboly Nemecka a nacistickej moci, a preto mohli byť lákavým cieľom pre protivníkov nacistov. Teórii nahrávalo aj to, že podľa záznamov požiar vznikol uprostred zadnej časti vzducholode, ďaleko od kotviacich lán. Túto teóriu však v priebehu vyšetrovania nepodporili žiadne konkrétne dôkazy.
Hoci sa to nedá preukázať, za najpravdepodobnejšie sa dnes považuje, že požiar spôsobila iskra, ktorá vznikla z nahromadenej statickej elektriny. Túto teóriu podporuje fakt, že vzducholoď nebola konštruovaná tak, aby sa na nej mohol elektrický náboj voľne rozprestrieť a poťah bol od hliníkovej kostry oddelený nevodivými šnúrami z ramie (Boehmeria nivea). Pri lete prešla vzducholoď cez front, kde kotviace laná zvlhli a stali sa vodivými. Pri trení povrchu vzducholode o vzduch na ňom vzniká elektrický náboj. Vo chvíli, kedy sa kotviace laná pripojené ku kostre dotkli zeme, uzemnila sa tým celá hliníkova kostra. To spôsobilo, že medzi poťahom a kostrou preskočil elektrický výboj. Podľa svedkov bolo pred požiarom okolo vzducholode vidieť svetielkovanie podobné ohňu Svätého Eliáša.
Ďalšia populárna teória odkazuje na filmový záznam nehody, na ktorom je tesne pred vzplanutím vidieť pomerne prudký obrat vzducholode. Niektorí odborníci preto špekulujú, že mohlo dôjsť k prasknutiu jedného z mnohých drôtov kostry, ktorý prederavil poťah a spôsobil únik vodíka, následne zapáleného preskočením vyššie spomenutého statického náboja. Toto je však iba teória, pretože žiadne konkrétne dôkazy neukazujú, že by plášť Hindenburgu bol prederavený.
Ďalšou oblasťou sporov okolo katastrofy je, ktorú látku iskra zapálila. Okrem evidentnej možnosti, že horel samotný vodík, existuje teória, že mohol vzplanúť poťah, ktorý obsahoval horľavé materiály.

Dôsledky

Už pred nehodou Hindenburgu došlo k radu nehôd vzducholodí, väčšinou spôsobených zlým počasím. Žiadne sa však netýkali Zeppelinov, tie držali pozoruhodný rekord v bezpečnosti leteckej dopravy; napr. Graf Zeppelin bezpečne nalietala viac ako 1,6 miliónov kilometrov, okrem iného aj prvý úplný oblet zemegule, a dopravila 12 000 pasažierov. Firma Zeppelin hrdo zdôrazňovala, že na ich vzducholodiach sa nikdy nezranil jediný pasažier.
Katastrofa Hindenburgu toto všetko zmenila. Efektné filmové zábery a vzrušený rozhlasový komentár priamo z miesta nešťastia úplne zničili dôveru verejnosti vo vzducholode. Takáto negatívna publicita znamenala koniec Zeppelinov a dopravy prostredníctvom ohromných vzducholodí vôbec. Sesterský stroj Hindenburgu Graf Zeppelin II lietal ešte dva roky na výzvedné a propagačné lety, ale to už bola len labutia pieseň, ukončená začiatkom druhej svetovej vojny.