Cuenca (Ekvádor)

Poloha

Mesto sa nachádza vo výške medzi 2350 až 2 550 m n. m., v južnej časti pohoria Ekvádorských Ánd. Stojí na ruinách staršieho mesta Guapdondeleg kmeňa Kañari, neskôr inckého Tomebamba, čo znamená "veľké údolie slnka".
Oblasť je obklopená komplexom náhorných plošín; celkovo sú 4 a dávajú mestu jeho typický reliéf. Väčšia časť mesta sa nachádza na rovine obklopenej vrchmi. Náhorné plošiny obmývajú 4 rieky, ktoré dali mestu aj jeho meno: Machangara (na severe), Tomebamba (rozdeľuje mesto na dve časti), Yanuncay a Tarqui (na juhu; vlievajú sa do Tomebamby). 
Útes, deliaci mierne vyvýšenú druhú a tretiu plošinu, je najzaujímavejšou charakteristikou geografie Cuenca a predstavuje predel medzi koloniálnym a novým mestom.

Podnebie

Vďaka Andám má Cuenca mierne podnebie počas celého roka. Dni sú vo všeobecnosti teplé a noci dosť studené. Priemerná denná teplota je 14,6 °C. Medzi júnom a septembrom vládne sucho, počas zvyšnej časti roka je premenlivo, s najvýdatnejšími dažďami od októbra do decembra a od marca do mája. Počas sezóny dažďov sú rána typicky slnečné a poobedia zamračené s miernymi opakovanými prehánkami.

Prví obyvatelia

Dejiny Cuency sa začínajú dávno pred príchodom Španielov aj Inkov. Podľa štúdií a archeologických nálezov pôvodné prvé osídlenie sa datuje do roku 8060 pred Kr. a bolo nájdené v jaskyni Chopsi. Žili to lovci aj nomádi. Nástroje ako luky a oštepy nachádzané v údoliach Ánd sú znakmi prvopočiatkov tejto kultúry. Ich prítomnosť sa datuje spätne do roku 5585 pred Kr.
Dávni obyvatelia využívali stabilné podnebie, úrodnú pôdu a okolité vody pre rozvoj poľnohospodárstva. Pestovali plodiny ako zemiaky, tekvice a mrlík čilský. Zdomácneli zvieratá ako morka a alpaka, využívali psy, kravy a ovce. 
Začali používať keramiku, ktorá je hlavným archeologickým materiálom pre štúdium tejto kultúry. Z obdobia medzi 5000 a 2000 pred Kr. nie je dostupných veľa informácií. Okolo roku 2000 pred Kr. nálezy potvrdzujú výskyt vyššie organizovaných spoločenstiev, vykazujúcich delegovanie právomoci, ako zavodňovanie, boj s epidémiami; existovala už aj diferenciácia medzi administratívnymi a náboženskými úradmi (známe ako šamani). To sa objavovalo počas období Chaullabamba, Huayco, Pirincay, Monjas, Putushio, Huancarcucho a Jubones. Následne až do roku 500 pred Kr. vládli kultúry Tacalshapa III a Kañari.
Mesto bolo pôvodne sídlom kmeňa Kañari nazývaným Guapondeleg a má sa za to, že bolo založené okolo roku 500 pred Kr. Guapondeleg sa prekladá ako "zem veľká ako nebo". Menej ako polstoročie pred vylodením conquistadorov si Inkovia po tvrdom boji podmanili kmeň Kañari a okupovali Guapondeleg a okolité oblasti. Hoci Inkovia nahradili architektúru Kañari svojou vlastnou, nepotláčali pôvodný kmeň a jeho nepopierateľné úspechy v astronómii a poľnohospodárstve. Tie, ako to bolo u Inkov zvykom, boli začlenené do ich kultúry.
Krátko po porážke kmeňa Kañari nariadil incký vládca Tupac Yupanqui výstavbu veľkého mesta - Pumapungo, "brány do Puma" - ktorého nádhera bola výzvou aj pre hlavné mesto Inkov Cusco. Indiáni rozprávali španielskym kronikárom historky o zlatých chrámoch a iných divoch, ale v čase príchodu Španielov bolo už legendárne druhé hlavné mesto Inkov v ruinách.
Po tom, ako bolo mesto opustené najskôr kmeňom Kañari a potom aj Inkami, bola oblasť iba riedko osídlená, a to až do roku 1550. Cuenca, tak ako existuje dnes, bola založená v roku 1557 španielskym objaviteľom Gilom Ramírezom Dávalosom. Založenie mesta schválil Andrés Hurtado de Mendoza, v tom čase splnomocnenec vicekráľa Peru, ktorý bol pôvodom z Cuency v Španielsku. Na porovnanie ďalšie väčšie mesto južného Ekvádoru Loja bolo založené v roku 1548.

Počet obyvateľstva Cuenca ako aj význam mesta počas koloniálnej éry neustále rástol a dosiahol vrchol v prvých rokoch nezávislosti Ekvádoru; mesto získalo nezávislosť 3. novembra 1820. Cuenca sa stala hlavným mestom jednej z troch provincií, ktoré tvorili republiku. Ďalšími hlavnými mestami boli Guayaquil a Quito.

Obyvateľstvo

Súčasný počet obyvateľov oblasti je okolo 400 tisíc. Hospodársky rozvoj sa zakladá na priemyselnom a poľnohospodárskom rozvoji. Cuenca má dlhodobú reputáciu univerzitného mesta. Je tu osem univerzít, najstaršou a najznámejšou je Universidad de Cuenca, verejná univerzita vzdelávajúca 12 tisíc študentov.

Zaujímavosti

Väčšina turistov navštevuje historickú oblasť medzi riekou Tomebamba a ulicami Gran Colombia na severe, General Torres na západe a Hermano Miguel na východe. Táto štvrť má kompaktný sieťový pôdorys a početné ľahko identifikovateľné monumenty umožňujúce jednoduchú orientáciu. Mimo nej môže mesto pôsobiť zmätočne, keďže sú tu desiatky úzkych koloniálnych uličiek s navzájom podobnými budovami. 
Najväčšie oslavy v Cuenca sú v čase sviatku zvaného Omša detí, konaného v deň Troch kráľov (6. januára - Zjavenie Pána) alebo na výročie nezávislosti mesta (3. november), kedy sa organizujú procesie, kultúrne podujatia a tance. V blízkosti sa nachádzajúce Cañar (v rovnomennom okrese) predstavuje najväčšie incké zrúcaniny v Ekvádore.

Autobusová stanica

Autobusová stanica Terminal Terrestre sa nachádza na ulici Avenida España v juhovýchodnom cípe mesta, dvadsať minúť chôdze z historického centra. Autobusy smerom na stanicu jazdia pomerne často z Avenida Padre Aguirre pri kvetnom trhu. Prichádzajú sem všetky autobusy z iných miest Ekvádoru ako Guayaquil a Quito. Guayaquil je vzdialené 243 km  4-hodinovou cestou autobusom po Durán-Pto.Inca-Molleturo cez národný park Cajas. Do mesta Quito je to 497 km a cesta tam trvá okolo 10 hodín. Autobusy premávajú hlavne v noci.

Letisko

Letisko nazývané Aeropuerto Mariscal Lamar je južne od Terminal Terrestre na Avenida España. Je vzdialené päť minúť peši z autobusovej stanice a autobusy premávajú pravidelne z Avenida Padre Aguirre pri kvetnom trhu na letisko a z letiska do centra a na iné miesta okolo mesta. TAME zvyčajne ponúka denne tri lety do Quito a Austo Aereo a tri lety do Guayaquil, aj keď letový poriadok a frekvencia letov sa z času na čas menia.