Pyramída Pepiho I.

Pyramída

Pyramída bola postavená osvedčeným spôsobom, aký bol použitý pri Džedkareho pyramíde. Má šesťstupňové jadro z menších vápencových kvádrov, spájaných hlinenou maltou. Konštrukcia pyramídy a jej komplexu si pomáha väčším množstvom druhotne použitého materiálu, o čom hovoria napríklad cudzie stavebné grafity na kamenných kvádroch. Obloženie pyramídy z jemného bieleho vápenca je možné nájsť už len vo vrstvách pri základni veľmi poškodenej ruiny. Nad vchodom do pyramídy pri severnej strane stála pravdepodobne severná kaplnka. Subštruktúra je tradičná a používa schému z konca 5. dynastie: Vápencová chodba so zostupnou a vodorovnou časťou, vestibul, predsieň, pohrebná komora na západe a serdab s troma výklenkami na východe. Predsieň a komora mali sedlový strop z troch vrstiev na seba uložených obrovských vápencových blokov. Ten mal tradičnú reliéfnu výzdobu hviezdneho neba. Na stenách komory, predsiene a dokonca chodby boli vytesané Texty pyramíd. V pohrebnej komore bol umiestnený sarkofág, podobný tomu, aký mali predchodcovia Pepiho I. Tu sa našli aj fragmenty múmie, ktoré možno patria faraónovi, kanopy a pár ďalších predmetov z pohrebnej výbavy.

Pyramídový komplex

Konštrukcia a miesto juhovýchodného nárožia sú pre kultovú pyramídu obvyklé. Je veľmi poškodená, našiel sa však jej vrchol, tzv. pyramidion. Zádušný chrám opakuje chrám Tetiho pyramídového komplexu a je postavený z vápenca. Leží pri východnej strane pyramídy, je veľmi poškodený ťažbou kameňa, ale aj tak sa v jeho priestoroch podarilo nájsť niekoľko cenných artefaktov, napr. sôch, ktoré kedysi zdobili interiér chrámu. Údolný chrám s vzostupnou cestou sa kedysi stali súčasťou a neskoršie dokonca centrom hlavného mesta starovekého Egypta. Zo skráteného mena pyramídy tak pochádza jeho novší názov Mennofer (Inebu-hedž → Men-nefer). Údolný chrám sa nehľadal, pravdepodobne sa stratil spolu s väčšinou stavieb, keď bolo mesto rozobraté po založení neďalekého nového hlavného mesta Fustátu Arabmi.

Pyramídy kráľovien

Súčasťou pyramídového komplexu je niekoľko pyramíd kráľovien postavených z vápenca, dnes sú však veľmi poškodené a majú otvorenú vnútornú štruktúru. V roku 2003 bolo známych šesť pyramíd: Anchesenpepi II., Anchesenpepi III., Ineket-Intej, Meretites, Nebuuneb, Sebutet (?), pyramída kňažky bohyne Hathor a západná pyramída. Mená niektorých kráľovien zatiaľ nepoznáme. Každá z nich má vlastný zádušný chrám zdobený reliéfmi, z ktorých sa zachovalo len nepatrné množstvo fragmentov. Všetky chrámy sa spájajú do prepojeného areálu, ktorý dnes tvorí na juhovýchode od pyramídy Pepiho I. spleť ruín s veľkým množstvom suti a úlomkov. Vnútorné priestory pyramíd sa líšia len veľmi málo, chodba vedie zo severu do stredu základne a ústi do jednoduchej miestnosti, ktorá je pohrebnou komorou. V jednom prípade steny pokrývajú Texty pyramíd. Poloha úložného priestoru sa menila. V niektorých sa našli predmety, ktoré asi pochádzajú z pohrebnej výbavy.

Výskum

Výskum pyramídy začal v 30. rokoch 19. storočia Perring, neskôr pokračoval Maspero, ktorý práve v pyramíde Pepiho I. objavil prvýkrát Texty pyramíd. Od roku 1950 sa pyramídou systematicky zaoberá francúzska misia, sídliaca v Sakkáre. Najskôr ju viedol Lauer, dnes Leclant s Labrousseom. V súčasnosti sa expedícia venuje odkrývaniu pyramídových komplexov kráľovien a dokumentácii Textov pyramíd v tejto a ďalších pyramídach.