Peter Mach

Vzdelanie

V roku 1974 ukončil štúdium na Prírodovedeckej fakulte UK v Bratislave. Vyštudoval matematiku, špecializáciu matematická štatistika. V tom istom roku získal na Prírodovedeckej fakulte titul RNDr. v odbore pravdepodobnosť a matematická štatistika. V roku 1976 sa zúčastnil na štvormesačnej stáži v Medzinárodnom matematickom centre Stefana Banacha vo Varšave. V roku 1986 absolvoval postgraduálne štúdium z matematickej informatiky na Matematicko-fyzikálnej fakulte UK v Bratislave.

Odborná kariéra

Po absolvovaní Prírodovedeckej fakulty UK v Bratislave v roku 1974 začal pracovať na fakulte ako ašpirant. V roku 1979 sa zamestnal vo Výpočtovom laboratóriu Slovenskej plánovacej komisie v Bratislave ako odborný pracovník v oblasti analýzy a programovania informačných systémov. V roku 1981 nastúpil do Ústavu aplikovanej kybernetiky v Bratislave, kde pôsobil ako samostatný odborný pracovník a vedúci oddelenia analýzy a projektovania informačných systémov. Od roku 1992 pracoval vo funkcii vedúceho odboru v Národnom centre pre informatiku v Bratislave a v rokoch 1994 a 1995 bol jeho riaditeľom. Zároveň sa stal členom kolégia predsedu Štatistického úradu SR. V roku 1995 pôsobil krátko na Magistráte hlavného mesta SR Bratislavy ako poradca námestníka primátora Stanislava Janotu. Ďalšie tri roky pôsobil v súkromnej sfére. Najskôr bol v rokoch 1996 a 1997 vedúcim oddelenia kvality v spoločnosti ArtInAppleS, s.r.o. Bratislava a v roku 1998 pôsobil vo funkcii viceprezidenta pre oblasť kvality softvéru a dokumentácie v spoločnosti Aitecon, s.r.o. Bratislava. 27. januára 1999 ho vláda vymenovala do funkcie predsedu Štatistického úradu SR. Po novelizácii zákona o štátnej štatistike bol 11. januára 2002 opätovne menovaný do tejto funkcie prezidentom Rudolfom Schusterom na päťročné funkčné obdobie. V tejto pozícii riadil transformáciu slovenskej štatistiky podľa predvstupových požiadaviek Európskej únie. Počas jeho pôsobenia na čele Štatistického úradu bola slovenská štatistika jednou z prvých kapitol, v ktorých uzavrelo Slovensko prístupové rokovania s Európskou úniou. Po skončení jeho funkčného obdobia ho 16. februára 2007 nahradila na čele Štatistického úradu Ľudmila Benkovičová. Po nástupe vlády Ivety Radičovej ho vláda 9. júla 2010 vymenovala s účinnosťou od 10. júla 2010 za vedúceho služobného úradu Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. Na tomto mieste pôsobil až do nástupu vlády Roberta Fica, ktorá ho odvolala z funkcie 4. apríla 2012.
Od roku 1999 bol podpredsedom Rady vlády SR pre informatiku až do zrušenia tohto poradného orgánu vlády zákonom č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy. 29. septembra 2010 ho vláda SR vymenovala za člena Rady vlády SR pre verejnú správu. V tejto funkcii pôsobil až do zrušenia rady vládou 2. marca 2011. Okrem toho bol v rokoch 1999 – 2006 členom Porady ekonomických ministrov, členom Hospodárskej rady vlády SR, v rokoch 2002 – 2006 členom Správnej rady Univerzity Komenského v Bratislave, členom Vedeckej rady Fakulty ekonomiky a manažmentu Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre  a v rokoch 2004 – 2009 členom Správnej rady Ekonomickej univerzity v Bratislave.
Po parlamentných voľbách ho v máji 2012 opozičné strany navrhli za predsedu Úradu pre verejné obstarávanie. Premiér Robert Fico jeho nomináciu odmietol, napriek svojim predchádzajúcim tvrdeniam, že tento post patrí opozícii. Na druhej strane spomenul Petra Macha medzi trojicou kandidátov, ktorých by bol ochotný akceptovať za predsedu Najvyššieho kontrolného úradu. Opozícia však Macha na tento post nenavrhla.
Od 2. decembra 1999 do 7. októbra 2010 bol predsedom Slovenskej štatistickej a demografickej spoločnosti. Od 7. októbra 2010 doteraz je podpredsedom tejto spoločnosti pre medzinárodné styky. V roku 2011 bol zvolený za riadneho člena Medzinárodného štatistického inštitútu (ISI). Od roku 2013 je členom výboru ISI pre spoluprácu štatistikov Európy a Ázie.
Je členom Jednoty slovenských matematikov a fyzikov.

Politická kariéra

Do politiky vstúpil po Nežnej revolúcii. Podieľal sa na zakladaní Kresťanskodemokratického hnutia vo svojom bydlisku v bratislavskej Petržalke. Už v roku 1990 sa dostal aj do politiky na celoslovenskej úrovni, keď bol zvolený za člena celoslovenskej rady KDH. Od roku 1992 pôsobil vo funkcii tajomníka ministerského klubu KDH vo vláde Jána Čarnogurského a zúčastňoval sa odvtedy na zasadnutiach predsedníctva strany. Po sneme KDH v roku 2010 bol zvolený za člena predsedníctva KDH a predsedu konzília, čo je poradný orgán KDH pozostávajúci z predsedov odborných zväzov a expertov. V parlamentných voľbách 2012 kandidoval do Národnej rady na 20. mieste kandidátnej listiny KDH. Nebol zvolený za poslanca. Získal 1 166 preferenčných hlasov a stal sa piatym náhradníkom KDH v poradí.
30. júna 2012 ho Rada KDH opätovne zvolila za predsedu konzília a člena predsedníctva KDH. Na tejto pozícii pôsobil do 25. júna 2016, kedy Rada KDH zvolila nové Predsedníctvo KDH. Ako predseda konzília sa stal gestorom prác na tvorbe nového základného programu KDH "Cesta pre Slovensko", ktorý v roku 2015 nahradil základný program KDH "Lepšie Slovensko" z roku 1993. Tak isto bol koordinátorom prípravy volebného programu KDH pre voľby do NR SR v roku 2016.
V rokoch 1998 – 2002 bol Peter Mach poslancom Mestského zastupiteľstva hlavného mesta Bratislavy. V roku 2009 bol zvolený za poslanca Bratislavského samosprávneho kraja, pracoval v komisii európskych záležitostí, regionálnej spolupráce a cestovného ruchu. Za župného poslanca bol opätovne zvolený aj vo voľbách v roku 2013. Pracuje vo finančnej komisii.

Súkromie

Narodil sa v Ružomberku, ale od roku 1974 žije v Bratislave. Oženil sa v roku 1975. Má dve dospelé dcéry a vnuka Tobiasa a Daniela. Je vášnivý turista a snaží sa stráviť na turistike v horách aspoň 40 dní ročne. Obľubuje najmä Malé Karpaty.