Savana

Fauna

V savane žijú stáda žiráf, slonov, antilop a zebier. Stáda kopytníkov sprevádzajú dravce ako gepardy, levy a leopardy. Zvyšky mršín odstraňujú šakaly a supy. 
V savanách sa vyskytujú ideálne podmienky pre bylinožravce. Sú to zvieratá schopné rýchleho behu, vďaka čomu môžu utekať pred dravcami. Sfarbenie srsti sa zvyčajne prispôsobuje okoliu. Tento spôsob ochrany (zhoda medzi farbou povrchu pôdy a sfarbením zvierat) sa nazýva krypsis. Ďalším typom fauny je hrabavá zver a množstvo hmyzu (mravce, termity…).
V africkej savane žijú zebry, žirafy, mnoho druhov antilop, pakôň, nosorožec, slon africký, byvol kaferský. Zo šeliem sú to levy, leopard, gepard, pes hyenovitý, z vtákov napríklad bocian, pštros, marabu.
V Južnej Amerike sa vyskytuje mravčiar alebo pásavec. Zo šeliem tu nájdeme pumu, jaguára a vlka hrivnatého.
V austrálskych savanách žije kengura, koala, mravčiar, pes dingo alebo pes hnedý.

Flóra

Savany pokrývajú zlatisté trávy dorastajúce až do výšky 4 m. Dažde prichádzajú iba raz za rok, takže trávy sa snažia zužitkovať všetku dostupnú vodu svojimi koreňmi, ktoré rozprestrú do veľkej hĺbky. Ihliciam podobné listy akácií znižujú straty vody, kým baobaby uskladňujú vodu vo svojich dužinatých kmeňoch. Aby sa táto krajina a jej divá zver zachovali, boli obrovské plochy vyhlásené za prírodné rezervácie, ako napríklad Národný park Serengeti v Tanzánii a Masai Mara v Keni.

Vlhké savany

Savany tohto typu vznikli dôsledkom opakovaného rúbania a vypaľovania tropických lesov. Prevládajúce vegetačné formácie sú 2 – 4 metre vysoké trávy, v ktorých sa vyskytujú ojedinelé stromy. Vlhké savany sa vyskytujú v Afrike v oblasti guinejskej savanovej zóny, severne od tropického dažďového lesa. Tento pás sa tiahne až do južného Sudánu. Ďalej sa vlhké savany vyskytujú v južnej Amerike. Ide orinocké Ilanos, brazílske campos a oblasť guyanskej náhornej savany. Orinocké Ilanos (šp. Ilano = rovina) sú pokryté asi 50 cm vysokými trávami. Stromy sa tu vyskytujú len v malých ostrovčekoch, ktoré nazývame „matas“. Brazílske campos sa rozprestierajú v Brazílskej vysočine. Campos cerrados predstavujú akýsi prechod medzi lesom a savanou. Campos abiertos predstavujú savanovú formáciu bez stromov. Vznikli v dôsledku požiaru v campos cerrados.
Oblasť guyanskej náhornej plošiny sa rozprestiera v nadmorskej výške 1 500 až 2 000 m n. m. Vynára sa z dažďového pralesa.  
Zaplavované savany vznikajú v dôsledku stagnácie dažďovej vody na nepriepustnom povrchu. Často sa vyskytujú v Južnej Amerike, kde sa nazývajú „palmares“. Známou zaplavovanou savanou je Pantanal v juhozápadnej Brazílii. V zime je toto územie suché a počas letného obdobia dažďov je úplne zaplavené a má močaristý charakter.

Suché savany

Rozkladajú sa v Afrike, predovšetkým v sudánskej zóne a vo východnej Afrike. Ich podstatu tvoria 1 – 2 metre vysoké trávy a roztrúsene sa vyskytujúce stromy, ktoré dosahujú výšku max. 10 metrov. Typickým stromom je baobab. Africké suché savany sa využívajú pre pastvu dobytka.

Tŕnité savany

Vyskytujú sa v arídnych oblastiach striedavo s vlhkými trópami s množstvom 300 – 400 mm za rok. V Afrike sú tŕnité savany rozšírené na južnom okraji Sahary  a v oblasti juhozápadnej Afriky v oblasti Kalahari. Dreviny môžu v tŕnitej savane úplne chýbať, niekde sa môžu vyskytovať akácie. Dominujúce vegetačné formácie sú 30 – 50 cm vysoké trávy.