Stylianos Papadopulos

Životopis

Narodil sa  4. mája 1933 v obci Kontostaulo v oblasti Korint. Základnú školu začal navštevovať v Solonariou, kvôli vojne s Talianskom to však bolo problematické. Rovnako aj stredoškolské štúdium nebolo bezproblémové. V roku 1944 sa presťahoval do Korintu, od roku 1957 žil v Aténach. Chýbajúce vzdelanie si dopĺňal samoštúdiom v rokoch 1947-1950 v bohato vybavenej knižnici svojho príbuzného. Od roku 1948 bol rozhodnutý pre štúdium teológie, napriek tomu, že otec chcel, aby šiel študovať právo. Veľký podiel na tomto rozhodnutí mal jeho strýko Gerasimos Papadopulos, ktorý bol neskôr pravoslávny biskup v Pittsburgu.
Papadopulos začal v septembri 1951 študovať teológiu na teologickej fakulte Aténskej univerzity. Začal študovať diela Otcov, od roku 1955 pracoval na Hore Athos, kde študoval a prepisoval najmä texty niptických autorov (napr. Maxim Vyznávač, Symeón Nový Teológ). Okrem štúdia na teologickej fakulte navštevoval aj prednášky klasickej filológie na filozofickej fakulte. Štúdium ukončil v roku 1956. Po absolvovaní základnej vojenskej služby pracoval ako editor Θρησκευτική και Ηθική Εγκυκλοπαίδεια (skr. ΘΗΕ, dosl. Náboženská a teologická encyklopédia).
V rokoch 1956-1957 študoval postgraduálne na Parížskej univerzite a následne 2,5 roka v Mníchove na Ludwig-Maximilians-Universität München (patrológia, byzantská teológia a literatúra). Napriek ponuke miesta vedeckého pracovníka od Michaela Schmausa sa vrátil do Grécka.
Dňa 14. januára 2012 sa stal mníchom pod menom Gerasimos, 15. januára zomiera a ako mních je aj pochovaný.

Vedecké pôsobenie

Medzi rokmi 1964-1972 pôsobil na teologickej fakulte Aténskej univerzity (katedra agiológie, hymnológie a paleografie). V roku 1967 obhájil dizertačnú prácu Ἑλληνικαὶ μεταφράσεις θωμιστικῶν ἔργων – Φιλοθωμισταὶ καὶ ἀντιθωμισταὶ ἐν Βυζαντιῳ (dosl. Grécke preklady tomistických diel – tomisti a antitomisti v Byzancii), v roku 1970 habilitoval a v roku 1979 sa stal riadnym profesorom na Teologickej fakulte Aténskej univerzity. V rôznych funkciách tu pôsobil až do odchodu na dôchodok 31. augusta 2000. Aj po odchode prednášal postgraduálom kurz svätých Otcov.
Bol autorom viacerýc monografií o patristických autoroch: Gregorovi Naziánskom, Jánovi Zlatoústom (2 diely), Cyrilovi Alexandrijskom. Práve teológia a filozofia patristických autorov 4. storočia bola v centre jeho záujmu.

Patrológia

Rozsiahla Patrológia: Πατρολογία Α΄ (1977), Πατρολογία Β΄ (1990), Πατρολογία Γ΄ (2010) znamenala odklon od obvyklej metódy historicko-gramatického prezentovania svätých Otcov. Papadopulos preniesol ťažisko na hlbšie skúmanie, štúdum a analýzu teológie Otcov na základe štúdia ich diel: „…vývoj a proces jeho [myslenia svätých Otcov] vytvárania sa nedá pochopiť bez širších súvislostí a dobrej znalosti historického diania“. Veril, že „[jeho nová metóda zostavenia patrológie] pomáha čitateľovi získať kompletný obraz života a učenia Cirkvi“. Sám uviedol, že nikdy nenapísal štúdiu autora skôr, než neprečítal všetky diela toho-ktorého cirkevného otca.
Prvý diel obsahuje úvod a venuje sa 2.-3. storočiu, druhý diel 4. storočiu (obsahuje gréckych, latinských, koptských a sýrskych autorov či anonymné diela) a tretí diel 5. storočiu. Výklad je usporiadaný nasledovne: 1.) analýza a prínos teologického myslenia konkrétneho autora („Teologická analýza je dôkladná a hlboká a napravuje nerovnováhu, ktorá existovala v predošlých patrológiach.“), 2.) životopisné informácie, 3.) podrobné informácie o spisoch, 4.) rozsiahla a značne vyčerpávajúca bibliografia.
Angelo Di Berardino hodnotí: „[Papadopulova Patrológia] mala veľký úspech, prvé dva diely boli niekoľkokrát reprintované. Autor opisuje život autorov, ktorých študoval a uvádza tiež množstvo ich textov, aby objasnil najdôležitejšie témy. Papadopulova Patrológia je v súčasnosti najlepšia, ktorú napísal pravoslávny autor“. Z recenzie II. dielu: „úžasný a obdivuhodný príspevok k štúdiu Otcov“, podobne (k všetkým trom dielom): „Toto dielo znamenalo skutočnú udalosť pre pravoslávnu teológiu, kvôli novému spôsobu podania patristickej látky“.