Keby tak Beale Street prehovorila

Keby tak Beale Street prehovorila (angl. If Beale Street Could Talk) je román Jamesa Baldwina (1924 – 1987). Vydaný bol v roku 1974 a rozpráva milostný príbeh černošského páru – Fonnyho a Tish – ktorých láska prechádza ťažkou skúškou. Žijú totiž v rasistickom prostredí New Yorku, kde pre tamojších obyvateľov černoch nie je človek.
Baldwin je majstrom hovorovej angličtiny, využíva pomerne drsný, dokonca až vulgárny jazyk. Román na mnohých miestach pripomína filmovú techniku, jedna scéna strieda druhú, prelína sa minulosť s prítomnosťou.

Dej

Román má dve časti. Dej sa odohráva v New Yorku, plnom rasovej neznášanlivosti. V rozprávaní mladej tehotnej černošky Tisch sa súčasnosť prelína s minulosťou a odkrýva sa nespravodlivosť páchaná na jej snúbencovi, černochovi Fonnym.

I. Bojím sa o svoju dušu

Príbeh rozpráva Tisch, devätnásťročná černoška. Jej skutočné meno je Klementína, no už odmala ju všetci volajú Tisch. Príbeh začína vo väzení, kde je na návšteve svojho snúbenca Fonnyho a oznamuje mu, že čaká dieťa. S Fonnym, nespravodlivo obvineným zo znásilnenia mladej Portoričanky, sa skamarátila už počas školských čias. Jeden druhého začali vnímať počas školskej bitky, kedy sa Tisch naplašila, že škrabnutie klincom, ktoré spôsobila Fonnymu, ho zabije. Keď zistila, že je Fonny v poriadku, uľavilo sa jej a začali sa častejšie stretávať. Boli priateľmi na život a na smrť.
Keď dospeli, došlo k bozku, ktorý ich oboch zaskočil a nevideli sa po ňom 2-3 týždne. Ako sa dozvedáme, Fonny sa v tom čase snažil nájsť si iné dievča, no pochopil, že Tisch je preňho tá pravá. Zaviedol ju do svojho brlohu, kde jej vyznal lásku a ona mu ju opätovala. Tisch v rozprávaní spomína na ich prvú spoločnú noc, na to, ako sa cítila a ako nechcela, aby tá chvíľa skončila. Fonny o svojej láske presvedčil nielen Tisch, ale aj ich rodičov a sestru, takže nič  nebránilo zásnubám.
Počas problémov s hľadaním vhodného bytu sa Fonny pri ochrane svojej drahej zaplietol do bitky s belochom a policajný dôstojník Bell (beloch) ho chcel zatknúť. Postavila sa mu istá Talianka, majiteľka obchodu, a odprisahala,  že Fonny je v tom nevinne. Bella to urazilo a prisahal Fonnymu, že sa ešte stretnú.
Fonnyho onedlho obvinili zo znásilnenia mladej Portoričanky a uväznili ho. Od tej chvíle sa Tisch spolu so svojou rodinou a Fonnyho otcom Frankom všemožne snažia dostať Fonnyho na slobodu, kam patrí. Fonnyho matka, veľká svätuškárka, spolu so svojimi dcérami však ani prstom nepohnú, čím dávajú  najavo, že Fonnyho nemajú v láske.
Sharon, matka Tisch, odlieta do Portorica, aby našla Victoriu, obeť znásilnenia, a presvedčila ju, že Fonny je nevinný. Victoria však už na tú udalosť nechce ani myslieť a verí, že vinník je vo väzení. Fonnyho usvedčili aj na základe  výpovede policajného dôstojníka Bella.

II. Sion

Tisch Fonnyho pravidelne navštevuje a informuje ho o pokrokoch v jeho prípade. Sľubuje mu, že kým sa dieťa narodí, Fonny bude na slobode. Fonnyho do väzenia dostala nespravodlivosť a rasistická neznášanlivosť policajného dôstojníka Bella. Ten figuruje ako hlavný svedok v prípade a Fonnyho označila za vinníka aj Victoria. Po znásilnení si bola istá iba tým, že vinníkom je černoch. Keďže pred ňu postavili ako podozrivých iba belochov a Fonnyho, označila ho, ako jediného černocha, za páchateľa.
Sharon sa z Portorica vracia so správou, že Victoria potratila a pomiatla sa. Jej účasť na súde je teda vylúčená a majú možnosť žiadať stanovenie kaucie.
Tisch je už vo vysokom štádiu tehotenstva a Joseph ju presvedčí, aby už nepracovala a je rozhodnutý zohnať peniaze na vlastnú päsť spolu s budúcim svatom Frankom. Nerobia to však práve čestným spôsobom a Frank  je vyhodený z práce za krádež. Nápor problémov nezvláda a zmizne. Na konci sa dozvedáme, že spáchal samovraždu. Peniaze na kauciu pomáha zháňať aj Ernestína. Tisch začína rodiť a v tej chvíli príde Fonny.
Kniha končí slovami: „Zďaleka, lenže čoraz bližšie, sa ozýva dieťa; kričí, kričí, kričí, kričí, kričí, akoby chcelo zobudiť mŕtvych.“ „Mŕtvymi“ autor nazýva Američanov, ktorí sa nečinne prizerajú a dovoľujú páchať nespravodlivosť a násilie na nevinných černochoch.

Zaujímavosti

Beale Street je skutočnou ulicou v Memphise, Tennessee, avšak román s Memphisom nemá nič spoločné. Autor názov tejto ulice použil zo starej bluesovej piesne a vzdal tým hold Martinovi Lutherovi Kingovi.
Keby tak Beale Street prehovorila je román písaný realistickou tvorivou metódou a Baldwin v ňom ukazuje spoločensko-kritický pohľad na duchovnú klímu dnešných Spojených štátov amerických.
Prekladať tento román do slovenčiny je obťažné, pretože nielenže ide o inú spoločenskú skúsenosť, ale vulgarizmy v slovenčine nie sú tak ohromne rozdiferencované ako v angličtine.