Kresťanskodemokratická únia Nemecka

História

Kresťanskodemokratická únia bola od svojho vzniku v roku 1945 koncipovaná ako strana dvoch hlavných kresťanských konfesií (katolíkov a protestantov) pôsobiacich na území Nemecka a hlásila sa k trom základným duchovným prúdom a tradíciám: kresťanskosociálnemu, liberálnemu a konzervatívnemu. Pôvodne pôsobila iba v oblastiach západnej okupačnej zóny. Prioritne sa zameriavala na aktivity v jednotlivých regiónoch. Postupne sa jej podarilo vybudovať pomerne široko organizovanú členskú základňu.
V roku 1949 Kresťanskodemokratická únia vyhrala prvé voľby v Nemeckej spolkovej republike a so ziskom 31 % hlasov sa stala najsilnejšou politickou stranou. Jej vtedajší líder Konrad Adenauer sa stal prvým spolkovým kancelárom. V rokoch jeho vlády (1949 –1963) bola Kresťanskodemokratická únia vládnucou stranou. V roku 1957 v koalícii s FDP získala absolútnu väčšinu všetkých hlasov voličov. V roku 1969 bola nútená prejsť do opozície, keď ju vystriedala koalícia SPD a FDP. Do čela politiky sa strana vrátila v roku 1982 a pod vedením Helmuta Kohla zotrvala v tejto pozícii nasledujúcich 17 rokov. 
Po zjednotení Nemecka začala Kresťanskodemokratická únia pôsobiť na celom území štátu. V nových spolkových krajinách sa stala najsilnejšou politickou stranou. Voľby v roku 1998 znamenali zásadnú zmenu postavenia Kresťanskodemokratická únia a výraznú stratu jej pozícií. Kresťanskodemokratická únia si nedokázala udržať voličskú podporu najmä medzi robotníkmi a tiež nebola schopná aktivizovať vlastných voličov. V súčasnosti má približne 800 000 individuálnych a kolektívnych členov.
V parlamentných voľbách 18. septembra 2005 zvíťazila CDU/CSU so ziskom 40,8 % hlasov tesne pred dovtedy vládnucou SPD, ktorá získala 38,4 % hlasov. Rozloženie síl bolo tesné. Obe strany sa rozhodli uzavrieť spoločnú koalíciu na čele s predsedníčkou CDU Angelou Merkelovou.

Charakteristika

Kresťanskodemokratická únia kladie hlavný dôraz na činnosť straníckych organizácií v jednotlivých spolkových krajinách, ktoré si zachovávajú výraznú autonómiu, čo vyplýva i zo samotného názvu únia. Popri krajinských zväzoch v Kresťanskodemokratickej únii pôsobia i tzv. stranícke združenia ako napr. Únia mládeže, Únia žien, Únia seniorov, Kresťansko-demokratickí zamestnanci, Združenie stredného stavu a hospodárske združenie, Komunálne politické združenie a Stredonemecké združenie. Tieto združenia sú kolektívnymi členmi strany zjednotené kresťanským učením. 
Politická strana Kresťanskodemokratická únia nepatrí k masovým stranám a jej elektorát zasahuje do všetkých vrstiev spoločnosti. Tvoria ho podnikatelia, vysoké kruhy administratívy, ale aj roľníci, robotníci, ženy v domácnosti, dôchodcovia či študenti. I napriek tomu, že strana Kresťanskodemokratická únia je otvorená všetkým konfesiám, najväčšiu podporu má medzi katolíkmi.
Kresťanskodemokratická únia patrí viac k ortodoxne konzervatívnym stranám. Vo svojom programe presadzuje ochranu súkromného vlastníctva a odmieta štátne zásahy. Presadzovanie sociálne trhového hospodárstva v politike Kresťanskodemokratickej únie bolo namierené proti prejavom komunizmu. Nemá bezprostredný vzťah k cirkvám, ale podporuje kresťanské hodnoty, ktoré cirkvi vyzdvihujú (podpora rodiny v spoločnosti, odmietanie liberalizácie interrupcií, presadzovanie cirkevného školstva a pod.). 
Tradičnými baštami Kresťanskodemokratickej únie sú južné oblasti krajiny, hlavne vidiek a Porýnie.