Ríša slnka

Dej

Japonské cisárstvo bolo od roku 1937 vo vojne s Čínou. V tejto dobe tiež žije chlapec menom Jamie Graham, britský školák vyššej triedy, ktorý si užíva detstvo v Šanghaji. Čoskoro však vypuknú v meste nepokoje a Jamie je od svojich rodičov oddelený. V "cudzej" krajine plnej japonských vojakov, bez jedla a akýchkoľvek znalostí japončiny sa zoznamuje s Basi, americkým predavačom, ktorý ho pomenuje ako "Jim". Krátko na to sa stávajú zajatcami zajateckého tábora Lunghua v Su-čou. V roku 1945, pár mesiacov pred koncom Pacifickej vojny, sa Jim táboru úplne prispôsobí a využíva svoju kondíciu, aby mohol kradnúť veci a potom s nimi ďalej obchodovať. Veci však patria aj seržantovi Nagatovi, ktorý má tábor na starosť.
Britský doktor Rawlins sa snaží naučiť Jima medicíne. Ten má však iné záujmy, predovšetkým veľkú záľubu v lietadlách. Počas jeho väzenia sa zoznámi s japonským chlapcom, keď mu podá model lietadla, ktorý omylom hodil cez hranice tábora. Jim stále sympatizuje s Basi a navštevuje ho do americkej ubytovne. Basie a jeho kolegovia sa hádajú, či sú za hranicami tábora míny a tak tam posielajú Jima za účelom, že keď sa mu podarí nastaviť pasce na moriakov za územie tábora, bude mať možnosť bývať na jeho ubytovni. Vďaka pomoci japonského chlapca sa mu úlohu podarí urobiť a tak sa presťahuje. Basie plánuje útek.
Nagata urobí prehliadku Basieho ubytovne a nájde mydlo, ktoré od neho predtým Jim ukradol. Nagata si myslí, že to ukradol Basie a tak ho zmláti. Keď sa po uzdravení vracia späť na ubytovňu, všetky jeho veci sú rozkradnuté. Neskôr je tábor pod útokom skupiny amerických P-51 Mustangov a rozhodne sa, že sa tábor premiestni hlbšie do vnútrozemia. Noc predtým uteká Basie aj napriek tomu, že Jimovi sľúbil, že ho vezme so sebou. Počas pochodu sa počet väzňov rapídne zníži v dôsledku vyčerpania, vyhladovania a nedostatku vody. Počas jednej krátkej zastávky v púšti sa Jim rozhodne, že sa vráti. Nechá svoju skupinu pokračovať v ceste, zatiaľ čo on sa vracia späť do Su-čou. Počas vyčerpávajúcej cesty vidí záblesk jadrovej bomby zhodenej na tisíce kilometrov vzdialené Nagasaki, ktoré definitívne ukončilo vojnu a potvrdilo japonskú porážku.
Po nálete "záchranných bômb", ktoré obsahujú vodu aj potraviny, sa Jim dostáva do Su-čou, kde stretáva svojho japonského priateľa, ktorý mu ponúkne mango a že mu ho rozkrojí katanou. Počas toho sa objavuje Basie so svojou americkou bandou a zbiera zvyšky potravín, ktoré bomby ponúkajú. Keď zazrú Jima s japonským chalanom, ktorý nad ním drží katanu, tak ho zastrelia. Jim začne mlátiť Američana a Basie ho musí od neho odtrhnúť. Sľubuje mu, že mu pomôže nájsť jeho rodičov, Jim však odmieta. Neskôr je zachránený americkými vojakmi a premiestnený do sirotinca v Šanghaji s ostatnými deťmi, ktoré stratili rodičov. Keď si pre neho prichádzajú rodičia, má Jim strach, že ich už nepozná. Nakoniec však upadá do matkinej náruče.

Produkcia

Warner Bros. zakúpila filmové práva s úmyslom obsadiť Harolda Beckera ako režiséra a Roberta Shapiro ako producenta. Tom Stoppad napísal prvú časť, s ktorou spolupracoval aj J. G. Ballard. Becker však od svojho postu odišiel a David Lean spolu so Spielbergom prišli ako ďalší producenti. Lean vysvetľoval:"Pracoval som na tom asi rok a na konci som to vzdal, pretože mi to prišlo veľmi podobné ako denník. Bolo to dobre napísané a zaujímavé, ale prenechal som to Stevovi." Spielberg neskôr na to dodal:"Od momentu, kedy som si prečítal novelu od J. G. Ballarda, som tajne chcel film nakrútiť sám." Spielberg vzal natáčanie filmu veľmi osobne. Ako dieťa bol jeho obľúbený Leanov film Most cez rieku Kwai, ktorý rozpráva o podobnom japonskom zajateckom tábore. Spielbergove sympatie ku 2. svetovej vojne a letectvu v ňom vyvolal jeho otec, ktorý mu rozprával jeho historky zo skúsenosti, ktoré zažil ako radioman lietadla B-25 Mitchell v China-Burma Theater. Spielberg si najal Menno Meyjes, aby dokončil druhú časť scenára.
Film Ríša slnka bol natočený v Elstree Studios v Anglicku a na území Šanghaja a Španielska. Filmári sa vydali hľadať na ázijskom kontinente miesto, ktoré by sa podobalo Šanghaju v roku 1941. V roku 1985 nadviazali spoluprácu s Shanghai Film Studios a China Film Co-Production Corporation. Po rokoch spolupráce získali povolenie na tri týždne natáčať v Šanghaji v marci 1987. Bol to prvý americký film natáčaný v Šanghaji od roku 1940. Čínske úrady im dovolili použitie tradičných čínskych znakov. Dohromady použili viac ako 5000 rekvizít, ktoré pripomínali japonskú okupáciu Šanghaja v štyridsiatych rokoch. Členovia Čínskej ľudovej oslobodeneckej armády hrali japonských vojakov. Ostatné miesta nakrúcania boli Trebujena, Andalusia, Knutsford, Sunningdale a Berkshire. Pre časť s atómovou bombou Nagasaki bola použitá technika computer-generated imagery. Lietadlá typu A6M Zero a P-51 Mustang, ktoré sme vo filme mohli vidieť, boli iba umelé modely. O vizuálne efekty sa postaralo štúdio Industrial Light & Magic.