Štandardizované testovanie

Štandardizované testovanie je hodnotiaci nástroj, ktorého účelom je merať a hodnotiť výkonnosť študentov vo vzťahu k ostatným študentom zúčastneným na rovnakom teste.Takéto testy sú vydávané spravidla špecializovanými inštitúciami (napr. College Board). Ich príprava a vývoj prechádza náročným a rozsiahlym procesom, pričom veľký dôraz je kladený práve na komplexnosť testov a systematickosť ich následného vyhodnocovania. Pred uvedením do praxe sú všetky testy dôkladne overené a zdokumentované. To zaručuje, že vlastnosti testov a ich parametre sú vždy predom presne zadefinované a známe. Súčasťou štandardizovaných testov je spravidla aj príručka (manuál), z ktorej sa užívateľ dozvie o vlastnostiach testu a jeho správnom použití. K dispozícii býva taktiež testová norma, podľa ktorej prebieha hodnotenie dosiahnutých výkonov. Štandardizované testy sa častejšie používajú pre meranie výsledkov výučby za dlhšie časové obdobia a používajú sa prevažne na opakované merania u rozsiahleho množstva žiakov a študentov.

Čo je to test

Testy vo všeobecnosti definujeme ako meranie výkonu v zadanej úlohe. Problematikou testovania sa zaoberali viacerí významní predstavitelia a podľa nich môžeme deliť testy všeobecne na rôzne typy, ako napríklad: testy pamäti (F. Galton, 1883), testy mentálnych procesov (J.M. Cattell, 1890), testy rozumových schopností (A. Binet, 1904), testy pre voľbu povolania (H. Munsterberg, 1912) a iné. Získaný výsledok testov sa nazýva hrubé skóre (Raw score, dosadená číslená hodnota bez vzťahu k ďalším vlastnostiam jedinca), ktoré sa štandardizáciou prevádza na vážené skóre (Weighted score, vzdialenosť merania od priemeru vyjadrená v jednotkách strednej odchýlky).

Čo je to štandardizácia testov

Štandardizácia testov je súhrnné označenie pre zaistenie objektívneho a platného používania testu, t. j. stanovenie jednotnej inštrukcie a spôsobu administrácie, overenia reliability a validity, vytvorenie zodpovednách štandardov a podmienok pre objektívnu interpretáciu výsledkov. Štandardizáciu testov môžeme taktiež definovať aj ako postup, ktorým sa vytvárajú zodpovedajúce štandardy, aby výkon každého testovaného jedinca mohol byť porovnaný s jemu odpovedajúcou normou (štandardom).

Prečo sa využívajú štandardizované testy?

Štandardizované testy pomáhajú efektívne a účinne merať úroveň žiakov vzhľadom na úroveň ostatných žiakov meraných v tom istom teste. Výsledky z týchto testov môžu byť následne použité a hodnotené administrátormi testov alebo učiteľmi, ktorí získavajú presnú predstavu o úrovni, efektivite či účinnosti školského systému, školy, konkrétneho predmetu či individuálneho žiaka.

Čo je opakom štandardizovaného testovania?

Opakom štandardizovaného testovania je tzv. neštandardizované testovanie, ktorého tvorba nezahŕňala všetky prísne kroky obvyklé u testovania štandardizovaného (Kalhou, Obst, 2002). Neštandardizované testy spravidla pripravujú učitelia pre vlastné potreby, nazývajú sa preto aj ako testy učiteľské alebo neformálne. Ich overovanie neprebehlo na väčšej vzorke testovaných a nie sú preto známe všetky ich vlastnosti. U neštandardizovaných testov nie je k dispozícii testová príručka ani objektívne stanovená testová norma. Slúži prevažne na zisťovanie výsledkov výučby za kratšie časové obdobie.

Kvázištandardizované testovanie

Niektorí autori (Hembleton, Eignor, Rovinelli, 1980) používajú aj termín kvázištandardizované testovanie, ktoré býva pripravované dôkladnejšie než učiteľské, ale štandardizácia nie je úplná. Príkladom môže byť napríklad didaktický test, ktorý zisťuje úroveň vedomostí z jedného predmetu v niekoľkých paralelných triedach na jednej škole alebo niekoľkých školách.

Starovek

Štandardizované testovanie má za sebou dlhú a bohatú históriu. Prvé známky používania tejto metódy sú datované už z obdobia 2200 pred naším letopočtom z územia Číny. Čínska vláda vyžadovala jednotné písomné skúšky od všetkých záujemcov o prácu v štátnej správe, čo bola v tej dobe vysoko rešpektovaná funkcia. Toto testovanie pretrvávalo takmer 4000 rokov, až do roku 1905, kedy bolo na základe veľkej vzdelávacej reformy zrušené.

Stredovek

V období stredoveku nebolo štandardizované testovanie v západnej pedagogike vôbec zahrnuté. Systém favorizoval skôr tradíciu neštandardizovaného testovania ešte z čias starovekého Grécka a to formou študentských esejí, ktoré boli hodnotené často subjektívne a nerovnocenne.
Štandardizované testovanie bolo na území Európy postupne zavedené až v neskoršom období. Medzi prvými začali v stredoveku používať štandardizované testy prevažne univerzity ako súčasť svojich prijímacích pohovorov, kde okrem ústnych rozhovorov a ďalších opatrení boli zavedené práve aj podobné písomné testy. Najväčšiu zásluhu na presadzovaní systému v Európe mal Britský konzul pôsobiaci v Číne – Thomas Taylor Meadows, ktorý varoval pred rozpadom britskej ríše, pokiaľ nebude štandardizované testované čo najrýchlejšie zavedenie po celej krajine.

Novovek

Konečné zavedenie štandardizovaného testovania bolo do veľkej miery ovplyvnené aj správaním britských spoločností, ktoré pri nábore zamestnancov využívali práve systém štandardizovaného vstupného testovania, ktoré zabraňovalo korupcii, nepotizmu či zvýhodňovaniu. Táto prax bola neskôr prijatá na celej britskej pevnine, odkiaľ sa aj vplyvom priemyselnej revolúcie a veľkého nárastu počtu študentov (z dôvodu nových vzdelávacích zákonov) rýchlo rozšírila aj do Ameriky.

21. storočie

Na začiatku 21. storočia sa prezident George Bush rozhodol, že americké školstvo musí byť reformované a podpísal kľúčový zákon – No Child Left Behind (Žiadne dieťa nesmie zostať pozadu), ktorý nariaďuje povinné plošné testovanie všetkých žiakov 3. – 8. tried. Pôvodným účelom reformy bolo štandardizovanou formou porovnávať školy, sledovať úroveň gramotnosti a nadobudnutých vedomostí všetkých žiakov.
Štandardizované testovanie teda malo v USA význam hlavne pre federálnu vládu, ktorá prostredníctvom takýchto testov získavala prehľad a porovnanie decentralizovaných vzdelávacích systémov.

Scholastic Aptitude Test (SAT)

Tento test je jedným z najvýznamnejších štandardizovaných testov používaných v súčasnosti ako prijímací test na vysoké školy. Patrí medzi testy logického myslenia a štandardne ho skladajú všetci žiaci stredných škôl v rámci posledného ročníka. Test SAT bol vytvorený neziskovou organizáciou College Board a je využívaný na väčšine amerických škôl už od roku 1901. Obsah tohto testu je rozdelený na tri časti – písanie (tvorba eseje), kritické čítanie (sledovanie schopnosti porozumieť písanému textu v kontextoch) a matematiku (aritmetika, algebra, funkcie, geometria, analýza dát, štatistika a pravdepodobnosť).

Iowa Test of Basic (ITBS)

Najvyššie hodnotený národný štandardizovaný test určený na vyhodnocovanie myslenia. Je považovaný za jeden z najnáročnejších testov v USA. Vstupná požiadavka na absolvovanie testu je min. 4 ročné bakalárske štúdium v akejkoľvek oblasti.

California Achievement Test (CAT)

Test, ktorý je populárny najmä na kresťanských a domácich školách, pretože je viac ako ostatné testy zameraný na tradičné hodnoty. V rámci domácich škôl na týchto testoch participujú aj rodičia.

Varianty testov a ich vyhodnocovanie

Štandardizované testovanie môže byť založené na viacerých formách: testy s viacerými odpoveďami, testy s odpoveďami typu pravda/nepravda, eseje, otvorené otázky alebo akékoľvek iné formy hodnotenia. Obľúbenou formou hodnotenia je však systém „pravda/nepravda“, pretože výsledky je možné lacno a rýchlo spracovávať pomocou počítačov alebo internetu. V prípade že sa používajú testy s krátkou odpoveďou alebo testy v podobe esejí, ich vyhodnocovanie je zväčša podmienené používaním hodnotiacich pokynov alebo návodov.

Bodovanie

Keďže individuálne bodovanie a hodnotenie testov ľuďmi môže byť v určitých prípadov subjektívne a relatívne, často sa s obľubou používajú testy, ktoré sú hodnotené počítačmi. Faktorov, ktoré môžu vplývať na rozdielnosť v hodnoteniach môže byť veľa. Niektorí zastávajú dokonca názor, že nedostatočne platení pracovníci môžu testy vyhodnocovať nedostatočne, prípadne sa do vyhodnocovania môžu pričleniť faktory ako klientelizmus či nepotizmus.
V praxi sa teda využíva zmiešaný model testovania, kde prevažnú časť skúšky tvorí forma počítačového testovania a uzatvorenými možnosťami a menšiu časť tvorí otvorená časť s doplňujúcimi otvorenými otázkami alebo úlohami.

Štandardizované testovanie v štátoch Európskej únie

V rámci Európskej únie je známe tzv. národné testovanie, definované aj ako „Národná administrácia štandardizovaných testov a centrálne stanovené skúšky“. Táketo testy sú štandardizované národnými školskými úradmi. Výnimku tvoria krajiny ako Belgicko, Španielsko a Nemecko, v rámci ktorých rozhodujúcu úlohu pri štandardizácii skúšok zohrávajú školské inštitúcie na najvyššej úrovni, ktoré sú vedené ako „centrálna úroveň“. Testy obsahujú centrálne stanovené postupy na prípravu ich obsahu, administráciu a známkovanie pre účely interpretovania a používania ich výsledkov. Národné testovanie sa robí pod vedením národného alebo centralizovaného orgánu a pri všetkých skúškach sa robia testy za podobných podmienok.

Zmena koncepčných rámcov na základe národného testovania

Aj napriek pomerne rozsiahlej voľnosti európskych škôl pri stanovovaní školských osnov a vzdelávacích cieľov, stále sú zodopovedné predovšetkým za hodnotenie jenotlivých žiakov. Aj preto sa národné testy postupne viac a viac používajú na monitorovanie výkonu škôl a vzdelávacích systémov, pričom pôvodný potenciál – použitie ako nástroja na hodnotenie žiakov počas alebo na konci povinnej dochádzky aj nadalej pretrváva.

Výhody štandardizovaného testovania vo svete

Jednou z hlavných výhod štandardizovaného testovania je, že výsledky môžu byť empiricky zdokumentované, čo značne zvyšuje mieru validity a spoľahlivosti nameraných výsledkov.
Dobre navrhnuté štandardizované testy poskytujú kvalitné hodnotenie individuálnych schopností, ktoré na určitej úrovni agregácie poskytujú užitočné informácie. Zatiaľ čo individuálne testovanie nemôže byť dostatočne vhodné a presné pre účely hromadného testovania a porovnávania úrovní jednotlivých tried, škôl a skupín žiakov, štandardizované testovanie je naopak vhodné a určené práve na podobné účely.

Cathy Davidson

Jednou z kritičiek je aj Cathy Davidson, profesorka Interdisciplinárnych štúdií na Franklin Humanities Institute, ktorá popisuje štandardizované testovanie ako „deti z montážnej linky“. Ako hovorí: „Ak ohraničíme spektrum zručností, ktoré testujeme v školách, stále viac a viac detí, ktoré majú schopnosti mimo tento rozsah zručností budú označené ako nespôsobilé.“ Ak tieto deti neuspejú, alebo nebudú spĺňať očakávania stanovené skúškou, budú diagnostikované ako deti s poruchami učenia a určené na príslušnú liečbu porúch, ktoré možno ani nemajú. Systém štandardizovaného testovania teda obchádza dary a prednosti, ktoré tieto deti môžu ponúknuť.

Jana Bradley

„Systém štandardizovaných testov sa v americkom školstve absolútne neosvedčil“
Podľa Jany Bradleyovej, pracovníčky amerického doučovacieho centra, testová reforma úplne zmenila podstatu štátneho amerického vzdelávania. Štandardizované testy sa stali meradlom kvality školy. Pretože sa však testuje iba úroveň čítania a matematických vedomostí, žiakom sa nedostáva skutočného vzdelania v ostatných predmetoch. Dôraz je kladený predovšetkým na analýzu textov, čo sa však vlastne v školách učí nie je zaujímavé. V školách môže vyučovať každý, kto ma pozitívny vzťah k analýze dát a vie učiť testové stratégie či dobre pripraviť žiakov na testy. Znalosti nie sú dôležité, tie predsa nikto netestuje. Doučovacie centrá sú v podstate centrá testovej prípravy. Každého žiaka pripravia k úspešnému zvládnutiu analýzy textov prostredníctvom nácvikov jednotlivých testových zručností a testových stratégií. Prevažná väčšina detí, ktoré prejdú takouto prípravou síce významne zlepší svoje testové skóre v štandardizovaných testoch, ale počas 200 prípravných hodín sa nenaučia jedinú faktickú znalosť.