Obsahová reforma školstva na Slovensku z roku 2008

Obsahová reforma školstva na Slovensku z roku 2008 vyšla z dielne Ministerstva školstva Slovenskej republiky, ktoré v tom čase riadil Ján Mikolaj, člen koaličnej vlády strán SMER, SNS a HZDS v rokoch 2006 až 2010. Podstata tejto reformy je legislatívne definovaná v zákone číslo 245/2008 Zbierky zákonov o výchove a vzdelávaní. Tento školský zákon nahradil zastaranú normu ešte z roku 1984. Nadobudnutím účinnosti tohto zákona sa spustila reforma obsahu vzdelávania na základných a stredných školách. Už v Decembri 2007 vláda Róberta Fica schválila koncepciu výchovy a vzdelávania národnostných menšín. Následne koncom roka Ministerstvo školstva predložilo paragrafové znenie návrhu zákona o výchove a vzdelávaní, ktorý mal byť podstatou školskej reformy. Už vtedy odborníci zo zainteresovaných kruhov pripomienkovali nedostatočnú pripravenosť školského systému na túto reformu najmä z hľadiska administratívneho, technického a personálneho. Následne v marci 2008 vláda Slovenskej Republiky schválila zákon o výchove a vzdelávaní a posledný krok urobili poslanci NR SR, keď schválili tento zákon 22. mája 2008 a účinnosť nadobudol 1. septembra 2008.

Väčšia sloboda škôl a priestor pre tvorivosť

Štátne vzdelávacie programy definujú a vymedzujú povinný obsah výchovy a vzdelávania v školách. Príslušný vzdelávací program je pre školy teda norma ale i pomôcka pri tvorbe školských výchovno-vzdelávacích programov. Na tomto základe riaditeľ školy po prerokovaní s pedagogickou radou školy a radou školy vydáva školský vzdelávací program, ktorý musí byť v súlade s príslušným štátnym vzdelávacím programom a zákonom č.245/2008 Z.z. Školy majú tak v kompetencii si prispôsobovať svoje konkrétne školské vzdelávacie programy a to v rozsahu zhruba 30 %. Zároveň toto umožnuje školám prispôsobiť edukačný proces po metodickej a obsahovej stránke konkrétnym podmienkam a potrebám na jednotlivých vzdelávacích stupňoch. Minister Mikolaj si od toho sľuboval väčšiu slobodu škôl, čo umožní väčšiu mieru tvorivosti žiakov a odstráni sa memorovanie encyklopedickými údajmi. Pre pomoc školám a učiteľom ministerstvo na svojich internetových stránkach zverejnilo vzorové školské vzdelávacie programy a zároveň organizovalo pre pedagógov špeciálne školenia.

Posledný rok materskej školy bez poplatkov

Ako uvádza zákon, „materská škola podporuje osobnostný rozvoj detí v oblasti sociálno-emocionálnej, intelektuálnej, telesnej, morálnej, estetickej, rozvíja schopnosti a zručnosti, utvára predpoklady na ďalšie vzdelávanie a teda pripravuje na život v spoločnosti v súlade s individuálnymi a vekovými osobitosťami detí“. Úlohou štátu je zabezpečiť, aby čo najväčší počet detí v predškolskom veku navštevovalo materskú školu. Toto opatrenie sa nepriamo týka aj rómskych detí z osád, teda z marginalizovaného, sociálne znevýhodneného prostredia. Práve bezplatným prvým ročníkom sa ministerstvo dotyčným zákonom snaží dopomôcť tomuto cieľu.

Možnosť domáceho vzdelávania pre žiakov prvého stupňa ZŠ

Žiaci prvého až štvrtého ročníka, teda prvého stupňa základnej školy sa môžu vzdelávať aj doma. Podmienkou ale je, aby ich učila osoba so vzdelaním pedagóga.

Koniec Stredných odborných učilíšť

Združené stredné školy, stredné odborné učilištia a učilištia zriadené podľa predošlých predpisov sa stávajú podľa tohto zákona strednou odbornou školou. Všetky práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov, majetkovoprávnych a iných právnych vzťahov uzavreté niektorou z predošlých foriem stredných škôl prechádzajú na takúto novovzniknutú strednú odbornú školu.

Nové pravidlá výučby cudzieho jazyka

Táto reforma mení spôsob výučby cudzieho jazyka na základnej škole a to tak, že žiaci sa budú musieť povinne učiť cudzí jazyk od tretej triedy a s výučbou druhého cudzieho jazyka budú musieť začať od piatej triedy. Minister Mikolaj si uvedomoval nedostatok kvalifikovaných pedagógov jazykárov. Tento deficit chcel zabezpečiť cez eurofondové projekty a takto vyprodukovať nových učiteľov cudzích jazykov. Toto chcel docieliť prostredníctvom Štátneho jazykového ústavu, ktorý mal organizovať rýchlokurzy pre učiteľov, ktorí by tak popri svojom bežnom zamestnaní mali zvládnuť základy cudzieho jazyka a metodiku jeho výučby a tak byť schopní vyučovať začiatočníkov, teda deti na prvom stupni základných škôl.

Zmeny v štruktúre a organizácii maturitných skúšok

Tento zákon ruší dovtedajšiu prax v používaní odstupňovanej náročnosti maturitnej skúšky. Zároveň určuje a definuje priebeh maturitnej skúšky podľa § 74 až 76.

Nižší počet žiakov osemročných gymnázií

Orgán miestnej štátnej správy v školstve musí rozhodnúť o návrhu počtu tried a počtu žiakov do prvého ročníka všetkých gymnázií s osemročným štúdiom na území pre ktoré má pôsobnosť, pre nasledujúce prijímacie konanie do 15. septembra. Novinkou však je, že počet žiakov do týchto tried osemročných gymnázií neprekročil 5 % z daného populačného ročníka v príslušnom školskom roku. Ministerstvo školstva si od tohto opatrenia sľubuje, že zo základných škôl nebude odchádzať príliš vysoký počet nadaných žiakov, ktorí by mohli na bežných základných školách motivovať slabších žiakov, ktorí by sa mohli od nich učiť.

Schvaľovanie a odporúčanie učebníc ministerstvom

Školy musia na vzdelávanie podľa tohto zákona používať učebnice schválené ministerstvom školstva, prípadne aj iné učebné texty a pracovné zošity, ktoré sú v súlade s cieľmi a princípmi tohto zákona. Inak povedané zodpovedajú štátnemu vzdelávaciemu programu. Všetky tieto schválené učebnice, schválené učebné texty a schválené pracovné zošity i ich prepisy do Braillovho písma alebo iných vhodných foriem prepisov poskytne ministerstvo školstva školám podľa tohto zákona bezplatne. Na vzdelávanie môžu školy používať spomenuté učebné materiály aj odporúčané ministerstvom, musia však pochopiteľne byť v súlade s cieľmi reformy a zákona.
NPOV

Kritika

Kritika tejto reformy prichádzala pochopiteľne najmä z radov opozície ale i z radov učiteľov a odborníkov z relevantných inštitúcií. Opozícia vyčítala reforme nepripravenosť, že neprinesie žiadne pozitívne zmeny ale naopak chaos a zmätky. I mimovládne organizácie kritizovali reformu a požadovali odklad účinnosti zákona a to z dôvodu, že školy do 1.9. kedy mal začať zákon platiť nedokážu z organizačného, personálneho a administratívneho hľadiska splniť stanovené podmienky. Školy boli teda podľa odborníkov "vhodené" do pomienok novej reformy absolútne nepripravené. Ako príklad uvádzali napríklad nedostatok kvalifikovaných jazykárov na základných školách, keďže reforma určila povinnosť výuky cudzieho jazyka už od tretej triedy ZŠ. Ďalšou výraznou kritikou boli z radov zainteresovaných "ohodnotené" štátne vzdelávacie programy a konkrétne ich načasovanie. Ich konečná podoba bola ministerstvom schválená až v závere školského roka a tak boli pedagógovia nútení počas letných prázdnin namiesto oddych pracovať na tvorbe osnov a školských vzdelávacích programov, keďže od septembra 2008 už mali podľa nich začať učiť. Zriaďovateľom zase reforma spôsobila technické a administratívne problémy, keďže sa podľa nej znižoval počet žiakov v triedach.