Martin Klus

Vzdelanie

Po ukončení stredoškolského vzdelania v Banskej Bystrici začal v roku 1998 magisterské štúdium politológie na Fakulte humanistiky Trnavskej univerzity v Trnave. Štúdium pokračoval na Fakulte politických vied a medzinárodných vzťahov Univerzity Mateja Bela. Štúdium ukončil v roku 2003. V roku 2004 získal na rovnakej fakulte po rigoróznom konaní titul PhDr. v odbore Medzinárodné vzťahy, v rokoch 2004 až 2007 študoval doktorandské štúdium a získal titul PhD. v odbore Teória politiky na rovnakej fakulte.

Profesionálne pôsobenie

Od roku 2003 pôsobí ako vysokoškolský pedagóg v oblasti politológie, verejnej politiky, verejnej správy, európskych štúdií, lobingu a politického marketingu.
V rokoch 2003 až 2008 bol asistent a odborný asistent na Katedre politológie a Katedre verejnej politiky a verejnej správy a Katedre ekonomických vied na FPVMV UMB. Po habilitácii v roku 2008 sa stal docentom na UMB. Titul Master of Business Administration získal v roku 2012 na Sales Manager Akademie vo Viedni. Ako hosťujúci odborný asistent a docent pôsobil aj na Vysokej škole v Sládkovičove, v Česku v Brne a Kolíne a v Poľsku na Univerzite Mikuláša Kopernika v Toruni. Od roku 2010 bol prorektorom pre zahraničné styky, vzťahy s verejnosťou a publikačnú činnosť na Univerzite sv. Cyrila a Metoda v Trnave a zároveň vyučoval na tamojšej Katedre politológie, Fakulte sociálnych vied. V novembri 2014 a decembri 2014 pôsobil na rovnakej funkcii (prorektor pre pre medzinárodnú spoluprácu a vzťahy s verejnosťou) na UMB a učil na Katedre verejnej ekonomiky a regionálneho rozvoja Ekonomickej fakulty UMB. Od roku 2015 je docent na Katedre politológie, Filozofickej fakulty Trnavskej univerzity v Trnave.
V roku 2010, kým bol asistentom na UMB, bol obvinený z plagiátorstva. Do svojich skrípt z roku 2007 mal prekopírovať časť publikácie Inštitútu pre dobre spravovanú spoločnosť. Martin Klus toto obvinenie jednoznačne odmietol s vysvetlením, že v žiadnom prípade nijaký cudzí text nikdy nevyhlasoval za svoj. Svedčia o tom, podľa neho jasne uvedené odkazy na originálnu literatúru na stranách 125, 128 a 133 publikácie. Uznal, že forma “citovania”, ktorú zvolil (odkaz 50) nebola najšťastnejšia a mohla vyvolať pochybnosti. Preto sa autorom danej publikácie verejne ospravedlnil a stiahol celý zvyšok danej publikácie z verejnej distribúcie.

Politická činnosť

V komunálnych voľbách v roku 2010 získal v 7. banskobystrickom obvode 1 056 hlasov čím sa stal 1. náhradníkom, tesne pred Marianom Kotlebom. 15. novembra 2014 získal najvyšší počet hlasov v obvode Rudlová-Sásová vo voľbách do mestského zastupiteľstva v Banskej Bystrici a stal sa poslancom. Získal 1 737 hlasov a bol na 7. mieste v rámci mesta. O štyri roky neskôr 10. novembra 2018 obhájil mandát poslanca MsZ so ziskom 2 295 hlasov, čo pri mierne zvýšenej účasti znamenalo nárast o 558 hlasov. V novoustanovenom Mestskom zastupiteľstve sa stal predsedom poslaneckého klubu Banskobystrická pravica (BBP) a členom grémia primátora mesta Banská Bystrica.
Od decembra 2014 ohlásil spoluprácu s politickou stranou Sloboda a Solidarita, kde pôsobí ako expert a tímlíder pre zahraničnú politiku a politický systém. Neskôr v decembri požiadal od 1. januára 2015 o odchod z funkcie prorektora UMB.
V roku 2016 kandidoval v parlamentných voľbách na kandidátnej listine SaS. Politická strana získala 315 558 hlasov, čo činí 12,10 % a Martin Klus získal 21 513 preferenčných hlasov, čím sa stal poslancom Národnej rady Slovenskej republiky. V VII. volebnom období Národnej rady Slovenskej republiky zastáva post podpredsedu Výboru NR SR pre Európske záležitosti, člena Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo a životné prostredie (do januára 2018) a člena Zahraničného výboru NR SR (od januára 2018). Zároveň je členom Stálej delegácie NR SR v Parlamentnom zhromaždení NATO a náhradníkom v Stálej delegácii NR SR v Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD).
31. marca 2017 ohlásil Martin Klus svoju kandidatúru na župana Banskobystrického kraja v krajských voľbách v novembri 2017. Na konci júna 2017 ho strany SaS, OĽaNO, NOVA, KDH a OKS podporili ako ich spoločného kandidáta na tento post. 3. októbra oznámil, že v zmysle sľubu, ktorý dal voličom netrieštiť hlasy demokratických kandidátov, sa na základe prieskumov rozhodol vzdať svojej kandidatúry a podporiť kandidáta Jána Luntera. Ten 4. novembra veľkou väčšinou hlasov porazil úradujúceho župana, lídra extrémistickej K-ĽSNS Mariana Kotlebu.
16. októbra 2019 bol zvolený za podpredsedu NR SR, na post uvoľnený po júnovom odchode Lucie Ďuriš Nicholsonovej do Európskeho parlamentu.