Lelek lesný

Opis

Veľkosti; dorastá do dĺžky 26 – 28 cm, v rozpätí krídel meria 57 – 64 cm  a váži 41 – 101 g. Je štíhly, celý prevažne čierno-šedo-hnedý, s veľkými čiernymi očami, nápadne malým, ale veľmi širokým zobákom, dlhými úzkymi krídlami a dlhým chvostom. Obe pohlavia sú veľmi podobné, samce sa líšia bielymi škvrnami na chvoste a krídlach. Mladí vtáci sa podobajú samiciam, sú však menej kontrastne sfarbení.

Hlas

Cvrčivé „errrrerrrr...“ a „guek“
1 min 19 s, v druhej časti nahrávky hlas „guek“ a tlieskanie krídlami
Samce sa večer a v noci ozývajú kolísavým cvrčivým „errrrerrrr...“. Pri vzlete „guek“ a tlieskajú krídlami.

Rozšírenie

Hniezdia v od severozápadnej Afriky juhovýchodne po Bajkalské jazero a východne po Čínu. V Európe je zastúpený na väčšine územia, vrátane väčšiny stredomorských ostrovov; chýba iba na Islande, v severnom Škótsku, severnej Škandinávii a Rusku a v južnej časti Peloponéz (polostrov)u. Prísne tiahnúci druh zimujúci v subsaharskej Afrike, južne až po Juhoafrickú republiku. Úplne izolované zimovisko sa pravdepodobne nachádza aj na východnom pobreží Arabského polostrova. Hniezdisko opúšťa na konci augusta a v septembri, zo zimovísk prilieta na prelome apríla a mája.
Hniezdia najmä v borovicových lesoch s pasekami a priesekmi, na ich okrajoch a na vresoviskách.

Výskyt a stav na Slovensku

Na Slovensku hniezdi 1 000 – 2 000 párov. Jeho populácia i veľkosť územie na ktorom sa vyskytuje sú stabilné, maximálna zmena do 20%. Ekosozologický status v roku 1995 R - vzácny. V roku 1998 NE - nehodnotený druh podľa uvedených kritérií z viacerých dôvodov. V roku 2001 NE - nehodnotený. V roku 2014 NT* C1 - takmer ohrozený. Európsky ochranársky status SPEC2 - druhy, ktorých globálne populácie sú koncentrované v Európe, ale majú tam nevhodný ochranársky status. Stupeň ohrozenia D - ustupujúci druh.

Výskyt a stav v Česku

Lelek hniezdil pôvodne v nižších polohách celého územia Česka, v posledných desaťročiach však stále ubúda a z mnohých oblastí úplne vymizol. Dnes hniezdia pravidelne predovšetkým v okrese Hodonín (najväčšia populácia), ďalej v severných Čechách (Ralsko) a v južných Čechách (Třeboňsko). Medzi rokmi 1985 – 89 bola jeho početnosť v Česku odhadovaná na 600 – 1 200 párov, v rokoch 2001 – 2003 už len na 400 – 700 párov. V Česku je zvlášť chránený, silne ohrozený druh.

Potrava

Je aktívny počas súmraku a v noci, deň trávi pritisnutý k zemi, pňu alebo pozdĺžne k vetve stromu. Živí sa rôznym lietajúcim hmyzom, ktorý loví počas letu do široko otvoreného zobáku. Najčastejšie sú v jeho potrave zastúpené motýle (Lepidoptera) a chrobáky (Coleoptera).

Hniezdenie

Pohlavne dospieva v druhom roku života, prvýkrát však často hniezdia až o rok neskôr. Samce sa na hniezdiská vracajú v priemere o 10 dní skôr, než samice a okamžite zaberajú teritória. Pozornosť samíc zaujímajú spevom a zásnubnými letmi, pri ktorých družku obletujú s častým tlieskaním krídel alebo ich dvíhaním a rozťahovaním chvosta, pri ktorom jasne vyniká biele sfarbenie.
Hniezdia 2x (severské populácie 1x) ročne od júna do augusta. Miesto na hniezdenie vyberá samec. Hniezdo nestavia, vajcia kladie priamo na zem, najčastejšie medzi paprade alebo vres. V jednej znáške sú 2 biela, 30,8 x 22,2 mm veľké, tmavo škvrnité vajcia elipsovitého tvaru. Na ich inkubácii trvajúcej 17 – 20 dní, sa podieľajú hlavne samice, v čase hľadania potravy sú striedané samcom. Mláďatá sú operené vo veku 16 – 17 dní a od rodičov sú nezávislé zhruba o 16 dní neskôr.

V kultúre

Vidiečania (v Európe) boli presvedčení, že lelek v noci upíja mlieko hospodárskym zvieratám, zvlášť kozám. Z toho pochádza jeho staršie české označenie kozodoj (ale napríklad aj anglické goatsucker). Táto povera vznikla preto, že lelek v noci často navštevuje chlievy, aby okolo zvierat chytal muchy, ovady a iný hmyz.