Ján Komorovský

Životopis

Svoju akademickú dráhu Ján Komorovský začal štúdium rusistiky na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v roku 1945. V roku 1954 nastúpil ako odborný asistent na tamojšiu Katedru rusistiky. Svoje záujmy „profiloval aj smerom k širšiemu slovanskému a slovenskému folklóru“. V roku 1955 sa zúčastnil s pracovníkmi Národopisného ústavu SAV svojho prvého terénneho výskumu v rámci výskumu družstevnej dediny na Horehroní. Aj z týchto poznatkov vyšlo Komorovského prvé knižné dielo: Kráľ Matej Korvín v ľudovej prozaickej slovesnosti (1957). V diele použil „historicko-porovnávaciu metódu A. N. Veselovského“, ktorá bola odmietaná marxistami. Už o dva roky však musel z katedry odísť. Dôvodom bolo podľa Komorovského aj zrušenie bratislavskej Vysokej školy pedagogickej a potreba presunúť politické kádre na nové miesta.
Uplatnenie našiel na krátko ako redaktor vo Vydavateľstve poľnohospodárskej literatúry, neskôr sa zamestnal vo vtedajších Závodoch K. J. Vorošilova v Dubnici nad Váhom (neskôr Závody ťažkého strojárstva). Tam pracoval ako zástupca vynálezcov pri patentovom konaní. Pri pracovných povinnostiach v Prahe navštevoval knižnicu Clementina, Poľské kultúrne stredisko a rôzne antikvariáty z ktorých si donášal relignionistické knihy. Religionistika nebola v tom čase uznávaná ako veda. Za svoju prvú religionistickú publikáciu považuje Komorovský svoj príspevok do publikácie Světové mytologie v roku 1971. Do nej napísal štúdiu Mytológia ako náboženstvo a folklór, ktorá bola založená na jeho koncepcii náboženstva. V tom čase mohol už po uvolnení situácie opäť pracovať na Filozofickej fakulte. V roku 1969 bol znovuprijatý ako samostatný vedecký pracovník do Kabinetu etnológie. Tam sa venoval slovanským témam, ktoré sa však prekrývali aj s religionistickými: slovanská svatba, duchovná kultúra Slovanov a iné. V roku 1975 bol pri normalizačných čistkách z fakulty znova vylúčený. Vrátiť sa mohol až po zmene režimu po roku 1989. 
Po vylúčení pracoval v Ústave mechanizácie odevnej výroby v Trenčíne, jeho práca Tradičná svadba u Slovanov predsa len vyšla. Podľa Komorovského „vtedajší dekan FF UK trval na tom, že práce na vydaní Tradičnej svadby u Slovanov treba zastaviť, ale, našťastie, prorektor pre edičnú činnosť prof. Brožík knihu pred útokmi statočne ubránil“. Komorovskému postupne vyšli ďalšie knihy mytologického zamerania Amazonky (1983) Prometeus. Mytologické paralely (1986) a Únoscovia ohňa (1986).
Zmena režimu priniesla aj zmeny vo vede a vzdelávaní. Komorovský sa mohol vrátiť do akademického prostredia, v roku 1990 začal viesť religionistické kurzy na Filozofickej fakulte. V roku 1992 tam zakladá religionistiku ako samostatný odbor vo všetkých úrovniach vysokoškolského štúdia. Vtedy vzniklo na FiF UK Oddelenie religionistiky ako súčasť Katedry etnológie. Po odchode zakladateľa na dôchodok, Komorovského žiak Milan Kováč zavŕšil snahy o osamostatnenie katedry v roku 2003.
Po revolúcii mohla v roku 1990 vzniknúť aj Společnost pro štúdium náboženství, ktorú viedol profesor Jan Heller. Slovenských religionistov zastupoval Komorovský. V roku 1992 vzhľadom na blížiace sa delenie štátu bola rozdelená aj táto spoločnosť a v Bratislave vznikla Slovenská spoločnosť pre štúdium náboženstiev. Prvým predsedom sa stal Ján Komorovský. Ján Komorovský bol 13. decembra 2010 valným zhromaždením opäť zvolený za predsedu Slovenskej spoločnosti pre štúdium náboženstiev a v tejto funkcii zotrval až do svojej smrti.