Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe

Ciele

Cieľom účastníckych krajín je podpora a rozvoj demokratickej spoločnosti rešpektujúcej ľudské práva a základné slobody, prevencia lokálnych konfliktov, obnova stability a mieru vo vojnových oblastiach, presadzovanie kolektívnej bezpečnosti, zabezpečenie sociálnej spravodlivosti a ochrana životného prostredia.

Inštitúcie

Generálny tajomník, Sekretariát OBSE a Stredisko pre predchádzanie konfliktom sídli vo Viedni. Úrad vysokého komisára OBSE pre národnostné menšiny je v Haagu. Úrad OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva má sídlo vo Varšave.

Predsedníctvo v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe

V Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe funguje tzv. rotujúce predsedníctvo. V OBSE sa predsedníctvo strieda každý kalendárny rok, pričom minister zahraničných vecí predsedníckej krajiny zastáva funkciu úradujúceho predsedu. Kandidatúru Slovenska na predsedníctvo v roku 2019 v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe schválilo 57 účastníckych štátov organizácie. Odhlasovali to ministri zahraničných vecí členských krajín na zasadnutí 23. ministerskej rady v Hamburgu 8.-9. decembra 2016. Slovenská republika sa od 1. januára 2018 stáva súčasťou predsedníckej trojky OBSE spoločne s Talianskom.

Slovenské predsedníctvo v OBSE v roku 2019

Kandidatúru Slovenska na predsedníctvo v roku 2019 v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe schválilo 57 účastníckych štátov organizácie. Odhlasovali to ministri zahraničných vecí členských krajín na zasadnutí 23. ministerskej rady v Hamburgu 8.-9. decembra 2016. Slovenská republika sa od 1. januára 2018 stáva súčasťou predsedníckej trojky OBSE spoločne s Talianskom.
Osobitným predstaviteľom ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí SR pre predsedníctvo SR v OBSE sa od 1. januára stal štátny tajomník MZVaEZ SR Lukáš Parízek.
Slovensko sa v rámci trojky bude spolupodieľať na predsedaní OBSE s poradným hlasom pri prijímaní najvýznamnejších rozhodnutí organizácie, na čelo ktorej sa ako predsednícka krajina postaví v roku 2019. Medzi najdôležitejšie samostatné úlohy SR v roku 2018 bude patriť vedenie skupiny Stredomorských partnerov pre spoluprácu s OBSE. Nemenej dôležitým bude v októbri prevzatie vedenia komplikovaných rokovaní o rozpočte organizácie, jej autonómnych inštitúcií a misií.

Dejiny

Dňa 1. augusta 1975 v Helsinkách 35 štátov podpísalo Záverečný helsinský akt, čím vznikla Konferencia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (KBSE; prekladané aj ako Konferencia o bezpečnosti a spolupráci v Európe). Na summite v Budapešti 1994 sa formálne prijal nový názov OBSE, ktorý je platný od 1. januára 1995.
ZÁVEREČNÝ AKT OBSAHUJE:

1.Otázky týkajúce sa bezpečnosti v Európe

a)Deklarácia princípov, ktorými sa budú riadiť vzťahy medzi účastníckymi štátmi KBSE, prijatá v Helsinkách 1975. 

Deklaráciu tvorí 10 princípov:
 
-zvrchovaná rovnosť, rešpektovanie práv vyplývajúcich zo zvrchovanosti

-zdržanie sa hrozby silou alebo použitia sily

-neporušiteľnosť hraníc

-územná celistvosť štátov

-mierové urovnanie sporov

-nezasahovanie do vnútorných záležitostí

-rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd, vrátane slobody zmýšľania, svedomia, náboženstva a presvedčenia

-rovnoprávnosť a sebaurčenie národov

-spolupráca medzi štátmi

-svedomité plnenie záväzkov podľa medzinárodného práva

b)Záležitosti týkajúce sa uplatňovania uvedených zásad

2.Otázky týkajúce sa spolupráce v oblasti ekonomiky, vedy, techniky životného prostredia

3.Spolupráca v humanitnej oblasti a iných oblastí

4.Ďalšie kroky po konferencií 

a)V rámci podrobnej výmeny názorov

b)Organizovaním schôdzok zástupcov účastníckych štátov
Účastnícke štáty OBSE majú rovnaké práva. Rozhodnutia sa prijímajú väčšinovým hlasovaním.