Voľba prezidenta Slovenskej republiky v roku 2014

Predvolebné dianie

Andrej Kiska, Radoslav Procházka a Milan Kňažko ponúkli svoje bilboardy súperom ak by sa nedostali do druhého kola. Náklady opozičných kandidátov na kampaň sú približne 25 tisíc až 100 tisíc €. Juraj Miškov, bývalý spolumajiteľ reklamnej agentúry náklady Roberta Fica odhadol na viac ako 1 milión €.
V prieskume z januára 2014 38,7  % respondentov uviedlo, že sa volieb „určite chcú zúčastniť“, 38, 9% svoju účasť „zvažuje“.

Potvrdené kandidatúry

Prvým kandidátom sa stal Andrej Kiska, ktorý svoju kandidatúru ohlásil v októbri 2012. Ďalším kandidátom sa stal Ján Čarnogurský. 12. júna 2013 predstavila strana SaS Petra Osuského ako svojho kandidáta.
Pevné rozhodnutie kandidovať oznámil aj Radoslav Procházka. KDH a Most-Híd oznámili 28. júna 2013 kandidatúru Pavla Hrušovského. Svoje rozhodnutie kandidovať na hlavu štátu oznámil 28. novembra 2013 aj herec, politik a ex-generálny riaditeľ televízie JOJ Milan Kňažko. Kandiduje tiež primátor Rimavskej Soboty Jozef Šimko. 18. decembra 2013 kandidatúru oznámil súčasný predseda vlády SR Robert Fico. V decembri 2013 kandidatúru zvažovala aj poslankyňa Helena Mezenská (OĽaNO). Podpisy na petíciu zbiera občianska iniciatíva. Kandidovala by v prípade, že vyzbierajú viac ako potrebných 15 tisíc podpisov. Vyzbierať podpisy sa jej podarilo a v januári sa stala oficiálnou kandidátkou. 16 tisíc podpisov vyzbieral aj kandidát Komunistickej strany Slovenska Ján Jurišta.

Bývalí kandidáti

Kandidát SaS Peter Osuský sa kandidatúry vzdal 29. januára 2014. Strana SaS zároveň podporila Radoslava Procházku. 
Ľubica Blašková 9. januára 2014 oznámila, že svoju kandidatúru sťahuje.

Nekandidujúci

Bývalá premiérka Iveta Radičová vo februári 2013 svoju kandidatúru opakovane zamietla. V decembri 2013 SDKÚ-DS oznámila podporu Pavla Hrušovského. Podľa prieskumu agentúry Polis z 13.-16. decembra 2013 by SDKÚ-DS mala podporiť podľa 12,3 % oslovených respondentov Radoslava Procházku, podľa 12,2 % respondentov Pavla Hrušovského, podľa 12 % respondentov Milana Kňažka a podľa 6,3 % respondentov Andreja Kisku.
Výtvarník Peter Kalmus sa 27. januára 2013 vyjadril, že v prípade svojej úspešnej petičnej akcie bude kandidovať na funkciu prezidenta.
Vo februári 2013 sa Peter Šťastný, súčasný europoslanec za SDKÚ-DS, vyjadril, že prezidentskú kandidatúru zvažuje. Napokon nekandidoval. Leonid Chovanec kandidatúru stiahol 6. januára 2014. Dôvodom sú, podľa neho, nerovnaké podmienky pre straníckych a občianskych kandidátov. Chovancovi sa nepodarilo získať dostatočný počet občianskych podpisov. János Bósza vyjadril záujem kandidovať, ale tiež nenazbieral dostatočný počet podpisov.

Volebné prieskumy

V prieskume agentúry MVK z júna 2011 by voľby vyhral Robert Fico s 43,6%, na druhom mieste by sa umiestnila Iveta Radičová s 32,8% a na treťom Pavol Hrušovský s 12,4%. V prieskume agentúry MVK z júna 2012 by vyhrala Iveta Radičová s 33,8% voličskej podpory, na druhom mieste by skončil súčasný premiér Robert Fico s 30,1% a na treťom Ján Čarnogurský s 14,9% hlasov.
Podľa agentúry Focus v auguste 2012 mala Radičová najväčšie šance poraziť Fica ak by kandidovali obidvaja. Radičová dostala 32,7% hlasov, Fico 28,4% a Andrej Kiska 13,9%. Podľa volebného prieskumu uskutočneného začiatkom októbra 2012 by Robert Fico získal 19,9%, pred Andrejom Kiskom s 17,1%. V druhom kole by však väčšiu podporu získal Kiska. Z prieskumu bola prvýkrát vynechaná Iveta Radičová. Iveta Radičová svoju kandidatúru na prezidentskú funkciu odmieta.
Virtuálne voľby agentúry MVK v januári 2013 medzi kandidátov zaradili aj bývalého arcibiskupa Róberta Bezáka. Získal by o 6% viacej ako súčasný premiér: Róbert Bezák 35,3 %, Robert Fico 29,0%. Tretie miesto obsadil Pavol Hrušovský s 11,7%. Ján Čarnogurský 9,5%, Milan Kňažko 8,7%, Andrej Kiska 5,8% získali 4. až 6. miesto.
Podľa prieskumu agentúry MVK uskutočneného v máji 2013 by voľby vyhral Robert Fico s 41,9%, druhé miesto získal Ján Čarnogurský 17,2%, tretie Radoslav Procházka s 16,4%, štvrté Andrej Kiska 13,3%, Peter Šťastný 11,2% sa uskutočnil na piatom mieste. 
Podľa prieskumu agentúry MVK vykonanom 2. až 8. júla 2013 na reprezentatívnej vzorke 1077 respondentov by najväčšiu prezidentskú podporu získal Robert Fico s 43,6%, nasledovaný Radoslavom Procházkom s 15,6%, na treťom mieste by skončil Pavol Hrušovský s 15% hlasov, za ním Andrej Kiska s 11,8%, Ján Čarnogurský s 11,2% a Peter Osuský s 2,8%.
Podľa výsledkov prieskumu agentúry Focus (od 27. 8. do 2. 9. na vzorke 1079 opýtaných) by Roberta Fica volilo 38,4 % respondentov, Andreja Kisku 20,0 %. Pavol Hrušovský by získal 17,3%, Radoslav Procházka 11,7 %, Ján Čarnogurský 8,8 % a Peter Osuský 3,8 % hlasov.   
Podľa výsledkov prieskumu agentúry MVK (od 26. 9. do 2. 10. na vzorke 1078 opýtaných) by Roberta Fica volilo 37,9% opýtaných, Radoslava Procházku  18,1%. Pavol Hrušovský by získal 17,6 %, Andrej Kiska 13,2%, Ján Čarnogurský 8,9% a Peter Osuský 4,4% hlasov.
Podľa výsledkov prieskumu agentúry Focus (od 8. do 15. 10. 2013) by do druhého kola postúpili Robert Fico a Pavol Hrušovský. Roberta Fica by volilo 37,8 % opýtaných, Pavla Hrušovského 17,9 %, Andreja Kisku 17,6 % hlasov, Radoslava Procházku 15,1 %, Jána Čarnogurského 7,7 % a Petra Osuského 3,9 %. 
Podľa výsledkov prieskumu agentúry Focus (od 10.2. do 14.2.) by Roberta Fica volilo 37% opýtaných, Andreja Kisku 20,4%. Do druhého kola by sa nedostali Milan Kňažko 12,9%, Radoslav Procházka 10,3%, Pavol Hrušovský 7,3 %, Gyula Bárdos 4,5%, Helena Mezenská 3,0%, Ján Čarnogurský 1,7% a Ján Jurišta 1,1%. Ostatní kandidáti by dostali menej ako 1% hlasov.
Keby sa voľba konala cez víkend 8. až 9. marca, podľa prieskumu agentúry Polis by Robert Fico získal 37,8% hlasov, druhý by bol Andrej Kiska s 26,4% hlasov, tretí Milan Kňažko by získal 11,2% a štvrtý Radoslav Procházka 8,1% hlasov. Na piatom mieste by sa umiestnil Pavol Hrušovský s 5,2 % a na šiestom Gyula Bárdos so 4,5 %. Ján Čarnogurský by získal 2,5 % hlasov, Helena Mezenská 1,4 % a Ján Jurišta 1,3 %. Ostatní kandidáti by získali menej než 1 % hlasov.

Prvé kolo

Na prvom kole volieb prezidenta dňa 15. marca 2014 sa zúčastnilo 1 914 021 (43,40 %) voličov. Do druhého kola z neho postúpili prví dvaja najúspešnejší kandidáti, teda Robert Fico a Andrej Kiska, pričom poradie podľa získaných hlasov bolo nasledovné:
Počas prvého kola Martin Daňo ukázal, že je možné voliť viacnásobne. Za porušenie zákona mu hrozí až 5 rokov väzenia. Po preverovaní sa ukázalo, že v prvom kole viacnásobne volili štyria ľudia. Toto dosiahli tak, že v mieste trvalého bydliska odvolili na základe občianskeho preukazu a následne na inom mieste odvolili na základe cestovného pasu, pričom deklarovali že na území Slovenska nemajú trvalý pobyt. Zákon totiž umožňuje občanom s trvalým pobytom mimo Slovensko hlasovať po predložení cestovného pasu do ktorého sa vykoná záznam o tom, že volili, nakoľko nie sú držiteľmi občianskeho preukazu. V druhom kole sa takýmto podvodom zabránilo tak, že členovia okrskových volebných komisií telefonicky prostredníctvom Ministerstva vnútra overovali či občan skutočne nemá trvalý pobyt na Slovensku.

Druhé kolo

Na druhom kole volieb prezidenta dňa 29. marca 2014 sa zúčastnilo 50,48 % voličov. Spolu bolo odovzdaných 2 200 906 platných hlasov, z toho kandidát za SMER Robert Fico získal 893 841 (40,61 %) hlasov a nezávislý kandidát Andrej Kiska získal 1 307 065 (59,38 %) hlasov. V druhom kole Fico získal obvody Bánovce nad Bebravou, Brezno, Čadca, Humenné, Michalovce, Považská Bystrica, Prievidza, Stará Ľubovňa, Stropkov, Svidník, Topoľčany, Vranov nad Topľou a Žiar nad Hronom. Všetky ostatné obvody získal Kiska. Získal tiež všetky krajské mestá.

Povolebné dianie

V súvislosti s voľbami otvoril Policajný zbor 11 trestných stíhaní. Podľa hovorcu Prezídia Policajného zboru Michala Slivku „Išlo o prípady trestného činu poškodzovania cudzích práv, marenia prípravy a priebehu volieb a referenda, korupciu, ale aj poškodzovanie cudzej veci.“ Trestných oznámení bolo 23, z toho 14 z prvého, 9 z druhého kola. Celkovo boli voľby zhodnotené ako pokojné.“ Poslankyňa Mária Ritomská mala v apríli 2014 zámer napadnúť platnosť volieb na Ústavnom súde. Podľa nej je dôvodom opakované hlasovanie novinára Martina Daňa, umiestňovanie veľkoplošnej reklamy pred zákonom stanovenou 15-dňovou lehotou a neumožnenie voľby zo zahraničia pre zahraničných Slovákov. Z dôvodu podozrenia z kampane mimo zákonnej lehoty podal na Ústavný súd sťažnosť aj neúspešný kandidát z prvého kola Milan Melník.

Organizácia volieb

Voľby stáli približne 10,78 milióna €. Náklady sú rozdelené medzi Ministerstvo vnútra (mzdy členov volebných komisií, tlač volebných lístkov, materiálov a vybavenie volebných miestností za 9,74 mil. €.) a Štatistický úrad (spracovanie výsledkov volieb, 1,04 mil. €.) Voliči by mali do 23. februára dostať oznámenie o konaní volieb, ktoré zároveň potvrdzuje zápis voliča v zozname voličov. Vybavenie voličského preukazu je možné aj elektronicky a na obe kolá naraz. Požiadať treba obec. 
Petičné hárky s minimálnym počtom 15 tisíc občianskych podpisov, resp. aspoň pätnástich poslancov bolo nutné odovzdať do 9. januára 2014 predsedovi Národnej rady.