Ľudová škola

Ľudová škola (v niektorých kontextoch aj národná škola, v rokoch 1918-1948 pre Česko aj obecná škola) je jeden z (väčšinou už len bývalých) názvov všeobecnovzdelávacej elementárnej (čiže základnej) školy v nemecky hovoriacich krajinách a rakúskej monarchii (vrátane Uhorska) resp. jej nástupníckych štátoch. Pôvodne sa ľudovou školou myslela všeobecnovzdelávacia elementárna (čiže základná) škola určená výslovne pre všetko obyvateľstvo a spravidla vyučujúca v materinskom jazyku.

Ľudová škola (v užšom zmysle) v súčasnosti

Na Slovensku a v Česku bola škola výslovne nazývaná ľudová škola (po česky: obecná škola) zrušená v roku 1948, nahradená bola v upravenej podobe na niekoľko rokov školou nazývanou národná škola - podrobnosti pozri nižšie.
V Maďarsku bola ľudová škola („(elemi) népiskola“) nahradená v roku 1945 školou nazývanou všeobecná škola („általános iskola“).
V Rakúsku sú po reforme z roku 1962 ľudové školy („Volksschule“) spravidla zredukované na tzv. Grundschule (základná škola, zodpovedá slovenskému prvému stupňu ZŠ), ale prípustné sú aj 8-ročné ľudové školy.
V súčasnom Nemecku od roku 1964 typ školy výslovne nazývaný ľudová škola („Volksschule“) už neexistuje, ale názov ľudová škola sa v niektorých častiach Nemecka dodnes používa ako súhrnné označenie pre základnú školu (Grundschule, zodpovedá slovenskému prvému stupňu ZŠ) a hlavnú školu (Hauptschule).
Vo Švajčiarsku je ľudová škola („Volksschule“) dnes súhrnné označenie pre triedy povinnej školskej dochádzky (t.j. spravidla 9 rokov; ale okrem tried na gymnáziách), čiže zahŕňa primárnu/základnú školu („Primarschule“ alebo „Grundschule“, zodpovedá slovenskému prvému stupňu ZŠ) a tzv. sekundárny stupeň I (Sekundarstufe I).

Rakúsko 1869 - 1918

Podobný (ale odlišný) zákon ako v Uhorsku prijali v roku 1869 aj v rakúskej časti rakúsko-uhorskej monarchie; išlo o tzv. ríšsky zákon o obecných (či ľudových) školách, t.j. zákon RGBl. č. 62/1869. Tento zákon použil súhrnný termín Volksschule (ktorý bol mimochodom prvýkrát oficiálne použitý v rakúskej monarchii v roku 1840), ktorý zahŕňal Allgemeine Volksschule a Bürgerschule. Doslovné preklady do slovenčiny znejú Volksschule - ľudová škola, Allgemeine Volksschule - všeobecná ľudová škola, Bürgerschule - meštianska (alebo občianska) škola. V oficiálnych prekladoch rakúskych právnych predpisov do češtiny sa Volksschule prekladalo ako obecná škola (v širšom zmysle) a Allgemeine Volksschule buď ako obyčejná škola obecná alebo ako obecná škola (v užšom zmysle), Bürgerschule ako mešťanská škola. V praxi sa však často odchylne od týchto prekladov Volksschule prekladalo ako národní škola a Allgemeine Volksschule ako obecná škola. Tento princíp používať výraz „národná škola“ ako súhrnné označenie pre klasickú ľudovú (obecnú) školu a podobné školy sa neskôr aplikoval - vtedy už aj v textoch právnych predpisov - v čase prvej ČSR (aj na Slovensku) a v slovenskej literatúre sa niekedy spätne používa označenie „národná škola“ ako preklad podobného podobného súhrnného pojmu népoktatási tanintézet z uhorského zákona z roku 1868  (pozri vyššie).

Česko-Slovensko

Predvojnové Česko-Slovensko prevzalo vyššie spomínaný rakúsky zákon z roku 1869 a uhorský zákon z roku 1868 a na celkovom systéme škôl vykonalo iba neveľké zmeny. Ekvivalentom népoktatási tanintézet sa stal pojem národné školy (pozri nižšie), elemi népiskola mala oficiálny názov ľudová škola (český ekvivalent: obecná škola), felsőbb népiskola bola zrušená (pozri nižšie) a meštianska škola bola skrátená o rok (pozri nižšie) a bolo označovaná alternatívne ako občianska škola. 
V roku 1919 sa v zákone 189/1919 prvýkrát oficiálne spomínajú národné školy (nem. Volksschule) ako súhrnné označenie pre obecné školy (na Slovensku ľudové školy) a meštianske (nazývané aj občianske) školy. Celkovo k národným školám podľa rôznych predpisov za prvej ČSR okrem ľudových (obecných) a meštianskych škôl patrili aj: „pokračovacie školy či kurzy s povinnou dochádzkou pre mládež vo veku od 14 do 16 rokov“ (§ 11 zákona č. 226/1922), ústavy pre postihnuté deti (hluchonemé, slepé, zmrzačené a škrofulózne, duševne vadné a mravne vadné) a materské školy (opatrovne).
Malý školský zákon z roku 1922 (zákon č. 226/1922 Sb.) stanovil povinnú školskú dochádzku 8 rokov (od 6 do 14 rokov veku žiaka); na Slovensku to znamenalo predĺženie školskej dochádzky o dva roky (realizovalo sa až od školského roku 1927-28). Do učebných plánov národných škôl bola zavedená občianska náuka a ručné práce a na základe požiadavky rodičov deti nemuseli chodiť na náboženstvo. Felsőbb népiskola (v zákone nazývaná vyššia národná škola) bola zrušená. Meštianske školy boli podľa rakúskeho (českého) vzoru skrátené na 3 roky (toto bolo realizované od roku 1925).
V tomto období tvorili ľudové školy väčšinou málotriedne školy (V roku 1931 až 49 % všetkých ľudových  škôl tvorili jednotriedne školy a iba 7,2 % ľudových škôl bolo päť- alebo viactriednych). Po piatom ročníku vyše polovica žiakov (deti z chudobnejších rodín) pokračovala do 6.-8. ročníka. Tu sa však učivo iba opakovalo, rozširovalo sa iba veľmi málo, a preto títo žiaci po skončení ľudovej školy nemohli postúpiť do vyššej školy. Ostatní žiaci (deti z bohatších rodín) po 5. ročníku naopak odchádzali na gymnáziá a meštianske školy. V školskom roku 1937/1938 bolo na Slovensku 4297 ľudových škôl, s 11 709 triedami, 11 496 učiteľmi a navštevovalo ich 529 731 žiakov.
Počas prvej slovenskej republiky (1939 - 1945), od roku 1940 (zákon č. 308/1940), boli všetky ľudové školy cirkevné.
Od roku 1944 (nariadenie SNR č. 5/1944), t.j. pre väčšinu Slovenska de facto až jari 1945, boli všetky školy, teda aj ľudové školy, na Slovensku štátne (platilo to až do roku 1990) 
Zákonom č. 95/1948 bola ľudová škola (a meštianska škola) zrušená a nahradená dvoma typmi škôl - tzv. národnou školou (prvých 5 rokov povinnej dochádzky, nie je zhodná s tým, čo sa do roku 1948 označovalo ako národná škola) a tzv. (nižšou) strednou školou (nadväzujúce 4 roky povinnej dochádzky, z dnešného pohľadu druhý stupeň základnej školy). Povinná školská dochádzka bola stanovená na 9 rokov.
Zákonom č. 31/1953 bola celá školská sústava zmenená tak, že existovala paralelne tzv. jedenásťročná stredná škola (z dnešného pohľadu základná škola trvajúca 11 rokov), osemročná stredná škola (z dnešného pohľadu základná škola trvajúca 8 rokov) a národná škola (z dnešného pohľadu päťročná alebo osemročná základná škola). Povinná dochádzka bola stanovená na 8 rokov.
V roku 1960 všetky tieto školy nahradila tzv. základná deväťročná škola; povinná dochádzka bola stanovená na 9 rokov. Základná deväťročná škola bola v roku 1984 zmenená na tzv. základnú školu, ktorá bola už len 8-ročná; povinná dochádzka bola 10 rokov. Od roku 1990 (zákon č. 171/1990 Zb.) sú základné školy opäť deväťročné (spočiatku existovali paralelne aj osemročné) s možnosťou časti žiakov prejsť po 4 rokoch základnej školy na osemročné gymnázium; povinná dochádzka bola najprv 9 rokov, neskôr bola predĺžená na 10 rokov.