Martin Poliačik

Životopis

V rokoch 1999 až 2006 vyštudoval na Filozofickej fakulte Trnavskej univerzite dejiny filozofie, filozofickej antropológie, metafyziky a ontológie a obhájil titul magister filozofie. V rokoch 2003 až 2005 tam ukončil Doplnkové pedagogické štúdium. V rokoch 2003 až 2006 bol výkonným riaditeľom Slovenskej debatnej asociácie. a v rokoch 2009 až 2010 pracoval ako učiteľ prírodovedy, vlastivedy, dejepisu, občianskej náuky a etiky v Montessori škole v Bratislave. V rozhovore v roku 2012 priznal, ako prvý slovenský politik že má skúsenosti s tvrdými drogami.

Sloboda a Solidarita

Martin Poliačik bol jedným zo zakladateľov strany Sloboda a Solidarita v roku 2009. Bol členom Republikovej rady a predsedá Výboru pre program.

Volebné obdobie 2010 – 2012

V prvých voľbách strany do NRSR kandidoval na 11. mieste kandidátky. Ziskom 4 893 preferenčných hlasov a postupom štyroch členov budúcej strany OBYČAJNÍ ĽUDIA a nezávislé osobnosti sa do parlamentu dostal na 15. mieste. V parlamente bol počas volebného obdobia členom Ústavno-právneho výboru NR SR a Výboru NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport.
V roku 2012 počas zasadania na neho jeho parlamentný kolega Igor Matovič vysypal injekčné striekačky.

Volebné obdobie 2012 – 2016

V nasledujúcich parlamentných voľbách konaných v marci 2012 kandidoval z 9. miesta na kandidátke SaS. Ziskom 7 595 preferenčných hlasov sa dostal na 8. miesto. V NR SR pôsobí ako člen Ústavnoprávneho výboru NR SR a Mandátového a imunitného výboru NR SR. Súčasne je podpredsedom poslaneckého klubu SaS.

Volebné obdobie 2016 – 2020

V nasledujúcich parlamentných voľbách konaných v marci 2016 kandidoval na 8. mieste kandidátky SaS. Ziskom 45 914 hlasov sa prekrúžkoval na 5. miesto a získal poslanecký mandát. V Národnej rade je predsedom Výboru NR SR pre nezlúčiteľnosť funkcií a členom Výboru NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport. Na 10. kongrese strany v marci 2017 bol Martin Poliačik zvolený za jedného z dvanástich členov Republikovej rady strany. Podporil ho aj Richard Sulík aj keď nemali mať najlepšie vzťahy. Poliačik v Levoči získal 72 hlasov zo 121 platných hlasovacích lístkov čím bol najúspešnejší z troch zvolených kandidátov.
V novembri 2017 Poliačik oznámil, že v SaS končí. Dôvodom boli názorové rozdiely. SaS, podľa Poliačika, nedostatočne komunikuje pro-európsku orientáciu a podporu demokracie. V decembri 2017 sa stal členom Progresívneho Slovenska. V čase odchodu nebolo jasné či ostatne predsedom Výboru pre nezlúčiteľnosť funkcií. V marci 2018 bol len členom Výboru NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport a náhradníkom Stálej delegácie NR SR v Parlamentnom zhromaždení Rady Európy.

Ideologické presvedčenie - inklúzivny kapitalizmus

V blogu pre Denník N vyjadril svoje ideologické presvedčenie v nasledujúcich vetách, kde svoje postoje opísal ako centristické, neoliberálne (adrovoanie voľného trhu, trhový fundamentalizmus, odmietnutie redistribúcie) s kombináciou využitia verejných zdrojov, nazval inklúzivnym kapitalizmom:
Toto tvrdenie však nie je ničím novým. V Progresívnom Slovensku sme od začiatku hovorili, že tradičné rozdelenie strán sa končí a cesta dopredu vedie pragmatickým ekonomickým stredom. Barack Obama vo svojom prejave v Johanesburgu použil pojem inkluzívny kapitalizmus. V Európe je dnes reprezentantom tohto prúdu najmä francúzsky prezident Emmanuel Macron. Čo to však je a prečo by sme sa smerom inkluzívneho kapitalizmu mali uberať?
Inkluzívny kapitalizmus je sobášom protichodných politických smerov. Podporuje pravicovú politiku voľného trhu, súťaže, vytvára adekvátne podmienky pre inováciu a umožňuje mobilizovať finančný kapitál ako zo súkromných, tak aj z verejných zdrojov. Zdrojov, ktoré podporujú vzdelávanie budúcich generácií a podnikavého ducha u každého, kto má nejaký dobrý nápad. Inkluzívny kapitalizmus popiera myšlienku umelého a neadresného socialistického prerozdeľovania prostriedkov. Naopak, podporuje profit a schopnosť ľudí zlepšiť svoje majetkové postavenie.