Røldal

Geografi

Røldal som stedsbetegnelse omfatter gamle Røldal kommune, fra Bratlandsdalen i sør til høyfjellsområdene på Hardangervidda øst for Hellevassbu. Røldal er en av meget få fjellbygder på Vestlandet, og bygda har hatt en isolert, men sentral beliggenhet. Røldal grenser til Odda og Ullensvang i Hordaland, Suldal og Sauda i Rogaland og Vinje i Telemark. Bygdesentrum ligger ved nordenden av Røldalsvatnet, og det er her flesteparten av Røldals noe over 500 innbyggere er bosatt. Fra Røldal er det omtrent 28 kilometer til Nesflaten i Suldal, og nesten 75 kilometer til Sand i Suldal. Europavei 134 går til byen Haugesund i vest, og østover til Drammen over Haukelifjell.

Fjell i Røldal

Røldal har mer enn 50 fjelltopper over 1000 meter (Primærfaktor min 100 meter), og det høyeste punkt i Røldal (og Odda kommune og Hardangerviddas høyeste) er Sandfloegga, 1721 moh. Øvrige kjente fjelltopper er blant andre Stavsnuten, Fjetlandsnuten, Solfonntaggen, Røldalssåto, Breifonn, Kistenuten og Holmanuten.

Breer, snøfonner og innsjøer i Røldal

Det er flere mindre breer i Røldal, med Breifonn som den mest kjente. Breifonn er Norges sydligste isbre. Andre breer omfatter Nupsfonn, deler av Solfonn og flere små snø- og isområder. 
Røldalsvatnet og Valldalsvatnet er de to største «innsjøene» i Røldal, begge i overkant av 7 kvkm. Det dominerende vassdraget i Røldal er Storelva, som sør for Røldalsvatnet heter Bratlandsdalselva. En storstilt vannkraftutbygging på 60-tallet har påvirket de største elvene i Røldal.

Historie

De første menneskene som kom til Røldal oppsøkte området grunnet nærheten til det gode villreinområdene i etterkant av siste istid. Det er funnet fornminner tilbake til bronsealderen, blant annet i den nå neddemte Ullsheller i Valldalen. Flere fotsålar, en hest med rytter og båt med mannsfigur er bare noen av de i alt 11 motiv som var hogget inn i bergveggen i Ullsheller. Kanskje har det vært mange flere, for bergveggen består av en løs bergart og er sterkt forvitra. Arkeologane mener de er i fra slutten av bronsealderen eller begynnelsen av eldre jernalder. Også på Seim i Røldal sentrum er det funnet mange fornminner, og den dag i dag er minst tolv gravhauger fra bronsealderen godt synlige.
Røldal stavkyrkje ble bygget omkring år 1250, og i denne tidsperioden er det trolig at Røldal var et knutepunkt for transporten av jernmalm fra Telemark til kysten.  
I 1837 var Røldal et annekssogn til Suldal prestegjeld. Men siden det var adskilt fra sitt hovedsogn av en fylkesgrense (Røldal tilhørte Hordaland, mens Suldal hovedsogn lå i Rogaland) måtte det opprettes som et eget formannskapsdistrikt. (For samme problem se også Bakke, Bindal, Birkenes, Strømm og Åseral – samt Hemne.)
Røldal fikk ikke elektrisitet før 21. mars 1958, det var Hordalands siste kommune
til å få elektrisitet.
Røldal kommune ble slått sammen med Odda kommune 1. januar 1964, den hadde da 676 innbyggere.
I 1968 ble helårsveien over Haukeli og mot Odda åpnet, og dermed fikk Røldal en stabil veiforbindelse hele året. Tidligere var veien til Suldal i den rasutsatte Bratlandsdalen eneste vinteråpne vei til omverdenen.  
Røldal skisenter og de ekstraordinære snømengdene bygda er kjent for har siden årtusenskiftet bidratt til en vesentlig økt vinterturisme, og i 2012 besøkte 70.000 gjester alpinanlegget.
Røldal var et av Norges mest kjente pilegrimsmål i middelalderen, grunnet det helbredende krusifikset i Røldal stavkirke. I den senere tid har pilegrimsvandringene gjenoppstått, og Røldal er i dag landets viktigste pilegrimsmål målt i antall vandrere.