Vannkvaliteten i Norge

Vannkvaliteten i Norge er kvaliteten på drikkevannet. Vannhistorikk kan handle om hvor bakterieutsatt vannet er, kokevarsler og spredninger av sykdommer i de ulike delene av landet.

Historikk

Siden 1999 har det bare vært syv registrerte dødsfall knyttet til drikkevann i Norge ifølge folkehelseinstituttet (FHI). Det har også blitt registrert 78 sykdomsutbrudd og 17 000 sykdomstilfeller.

Giardia i Bergen

Høsten 2004 ble Svartediket i Bergen smittet av bakterien Giardia lamblia. Utbruddet skyldtes utette septikkloakkanlegg rundt drikkevannskilden. Epidemien kan ha rammet rundt 4 000 til 6 000 personer. Parasittene kan føre til tarmsykdommmen giardiasis, som er en tarminfeksjon og gir symptomer som blant annet diarè, kvalme og magesmerter. Saken medførte at flere Bergen kommune måtte betale erstatninger til flere personer. Flere personer fikk også langvarige skader som irritabel tarmsyndrom og utmattelsessyndrom.

Vannkrisen på Askøy

I juni 2019 var det et utbrudd av bakterien campylobacter som oppstod i Kleppe høydebasseng på Askøy. Rundt 10 000 til 15 000 ble berørte, og over 2 000 ble syke. Av disse ble 76 innlagt på sykehus. Etter epidemien døde et ett år gammelt barn og en 72 år gammel kvinne. Prøver viser at de ble smittet av cambylobacter, men det har ikke blitt fastslått om vannet er årsaken. Det pågår også en politietterforskning for å finne ut om Askøy kommune har brutt vannforskriftene. I tillegg har flere privatpersoner og bedrifter ønsket erstatninger.

Undersøkelser

Etter hendelsen som skjedde på Askøy begynte flere kommuner å undersøke vannkvaliteten sin. I løpet av 2019 hadde 62 kommuner hatt kokepåbud av drikkevannet. Samme året hadde Norsk Vann en undersøkelse av 81 kommuners vannkvalitet perioden 2015 til 2017, og fire kommuner ble ansett som dårligere enn Askøy. Vannkvaliteten ble målt på fem punkt: Hvor hygienisk betryggende vannet er, bruksmessig vannkvalitet, leveringsstabilitet, alternativ forsyning og ledningsnettets funksjon.
FHI har planer om å gjøre en ny undersøkelse hvor minst 8 700 nordmenn skal delta og noen av resultatene kan komme ut i 2020.

Forskning

I 2016 uttrykte mattilsynet bekymring over vannkvaliteten i fremtiden. De sa at både flom og oversvømmelser har blitt vanligere, og at det kan medføre at flere må koke vannet sitt. En gjennomsnitts nordmann brukte 208 liter vann i døgnet per 2016. Gjennomsnittlig lekkasjetap for norske vannverk ligger på 38 %, mens noen av de beste landene i Europa ligger på rundt 8 %. En av årsakene til lekkasjen er gamle vannrør. Det kan koste 280 milliarder NOK å bytte ut alle rørene i løpet av 20 år fra 2018 av.
I tillegg kommer mer enn 90 % av Norges vann fra overflaten som innsjøer og elver, noe som betyr at det er mer sårbart ovenfor temperaturendringer og ekstremvær. Rapporten «Klima i Norge 2100» har sagt at temperaturen kan stige med 4,5 ⁰C og at nedbøren vil øke med 18 %.
FHI har uttalt seg i 2010 om at det kan være ca. 1,3 millioner nordmenn som har drikkevann som ikke blir behandlet for parasitter. En av grunnene er mangel på UV-filter hos enkelte vannverk.

Vannverk

I Norge er det obligatorisk å desinfisere alt vann unntatt godt beskyttede grunnvann som har blitt testet for å tilfredsstille vannkravene. I vannverk behandles drikkevann med enten klor, UV-stråling, ozonering eller membranfiltrering. Vannverksregisteret for 2006 viste at 203 vannverk (3,0 mill. personer) hadde klorering, mens 790 vannverk (1,1 mill. personer) benyttet UV-bestråling.

Tiltak

I 2014 ble det opprettet tiltak som Nasjonal vannvakt, flere forskninger på drikkevannskvaliteten og økt oppmerksomhet på vannforsyningene for å sikre trygt drikkevann. Norge har også forpliktet seg til FNs mål om vann og helse.