Nobelprisen i fysikk

Bakgrunn

Alfred  Nobel ønsket i sitt testamente at hans penger skulle blir brukt til å  opprette en rekke priser for de som gir den «største fordelen for  menneskeheten» innen fysikk, kjemi,  fred, fysiologi eller medisin,  og litteratur. Selv om Nobel skrev flere testamenter  mens han levde, ble det siste skrevet litt over et år før han døde og  signert ved den svensk-norske klubben i Paris  den 27. november 1895. Nobel  testamenterte 94 % av sin forvaltningskapital,  31 millioner svenske kroner (ca. 1,63 milliarder i 2009), til å  etablere og dekke prispenger til de fem Nobelprisene. På grunn av stor  skepsis rundt testamentet, ble det ikke godkjent av Stortinget før 26. april 1897. Ragnar Sohlman og Rudolf Lilljequist ble satt  til å gjennomføre testamentet, og de dannet Nobelstiftelsen til å  ivareta Nobels formue og organisere prisene.
Medlemmene av Den norske Nobelkomite, som skulle dele ut fredsprisen,  ble oppnevnt kort tid etter at testamentet var godkjent. Organisasjonen  for pristildelingen fulgte: Karolinska Institutet den 7. juni, Svenska  Akademien den 9. juni  og Kungliga Vetenskapsakademien den 11. juni.  Nobelstiftelsen kom deretter til enighet om retningslinjer for hvordan  Nobelprisen skulle tildeles. I 1900 ble stiftelsens nylige opprettede  statutter kunngjort av Oscar II. Ifølge Nobels  testamente skulle Kungliga Vetenskapsakademien tildele prisen i fysikk.

Nominasjon og  utvelgelse

Maksimalt tre nobelprisvinnere  og to forskjellige prosjekter kan bli tildelt Nobelprisen i fysikk hver  gang.  Sammenlignet med noen av de andre Nobelprisene, er nominasjons- og  utvelgelsesprosessen i fysikk lang og vanskelig. Dette er en viktig  årsak til at prisen har vokst i betydning opp gjennom årene, og har  blitt en av de viktigste prisene i fysikk.
Nobelprisvinnerne blir plukket ut av  Nobelkomiteen for fysikk, en Nobelkomite som består av fem utvalgte  medlemmer fra Kungliga Vetenskapsakademien. I første omgang blir flere  tusen personer bedt om å nominere kandidater. Disse navnene blir senere  undersøkt og diskutert av eksperter frem til valget er tatt.
Skjema  blir sendt til rundt 3 000  personer hvor de blir bedt om å nominere kandidater til prisen. Navnene  på de nominerte blir aldri offentliggjort, og de blir heller ikke  fortalt at de har vært vurdert til prisen. Nominasjonspapirene forblir  forseglet i femti år. I praksis vil enkelte nominerte bli kjent.  Det er også vanlig at utgivere gjør slike krav, med eller uten grunnlag.
Nominasjonene  blir gjennomgått av komiteen, og de lager en liste med rundt 200  foreløpige kandidater. Denne listen blir så sendt til utvalgte eksperter  på området, og de korter listen ned til rundt femten navn. Utvalget  avgir så en rapport med sine anbefalinger til den aktuelle  institusjonen.
Posthume  nominasjoner ikke er tillatt, men tildeling kan forekomme dersom  vedkommende døde i månedene mellom priskomiteens beslutning (vanligvis i  oktober) og seremonien i desember. Før 1974 var posthume tildelinger  tillatt dersom mottakeren døde etter å ha blitt nominert.
Nobelprisen  i fysikk krever at betydningen av oppnåelsen som blir anerkjent er  «testet over tid». I praksis betyr det at gapet mellom oppdagelsen og  tildelingen vanligvis er rundt 20 år, og kan være lengre. Som eksempel  ble halvparten av Nobelprisen i fysikk 1983 tildelt Subrahmanyan Chandrasekhar for hans arbeid med stjernenes  struktur og utviklingen som ble gjort på 1930-tallet. En ulempe med  denne tilnærmingen er at ikke alle forskere lever lenge nok til at deres  arbeid blir anerkjent. Noen viktigge vitenskapelige oppdagelser er  aldri blitt vurdert for en pris, ettersom oppdageren kan ha dødd før  tidspunktet hvor deres arbeid har blitt verdsatt.

Mottakere

Den første Nobelprisen i fysikk  ble tildelt Wilhelm Conrad Röntgen fra Tyskland  i 1901 og per 2010 har prisen blitt tildelt 188 personer fordelt på 104  tildelinger.  I løpet av disse årene har der vært seks år hvor Nobelprisen i fysikk  ikke har blitt tildelt (1916, 1931, 1934, og 1940–42). John Bardeen er den eneste mottakeren som har  blitt tildelt prisen to ganger (1956 og 1972), mens Marie Curie var den første som ble tildelt prisen i to fag – fysikk i 1903 og kjemi i 1911. William Lawrence Bragg ble den yngste nobelprisvinneren  gjennom tidene da han ble tildelt prisen i 1915, i en alder av 25, mens Raymond Davis  jr. ble den eldste da  han ble tildelt prisen i 2002, i en alder av 88 år. Tre kvinner har mottatt  prisen: Marie Curie (1903), Maria Goeppert-Mayer (1963) og Donna Strickland (2018). Prisen i fysikk har færrest kvinnelige mottakere blant de opprinnelige fem Nobelprisene.

Priser

En  nobelprisvinner i fysikk mottar en gullmedalje, et diplom som bærer et  sitat, og en pengesum.  Størrelsen på pengesummen avhenger av Nobelstiftelsens inntekter  det året.  Dersom der er mer enn en prisvinner blir prispengene enten delt likt  mellom dem, eller delt i én halvdel og to fjerdedeler dersom det er tre  prisvinnere.  Dersom der er to eller flere prisvinnere som får prisen i fellesskap,  deles pengeprisen mellom dem.

Medaljer

Nobelprismedaljene  er registrerte varemerker tilhørende Nobelstiftelsen. Medaljene for fysikk og kjemi, medisin og litteratur ble designet av billedhuggeren og  skulptøren Erik Lindberg, og medaljene har hatt samme design siden  1902. På grunn av at Lindberg ikke ble ferdig med utformingen til den  første tildelingen i 1901, mottok prisvinnerne en midlertidig medalje  frem til den offisielle medaljen var ferdig i september 1902. Hver medalje har et  bilde av Alfred Nobel i venstreprofil på forsiden. Nobelprismedaljen for  fysikk, kjemi, medisin og litteratur har identiske forsider med et  bilde av Alfred Nobel og årstallet for hans fødsel og død  (1833–1896). Nobels portrett er også på forsiden av medaljen  for Nobels fredspris og medaljen for prisen i økonomi, men i et noe  annet design.  Bildet på baksiden av medaljen varierer avhengig av instituttet som  tildeler medaljen.  Baksiden av Nobelprisen i fysikk og kjemi har samme design.
Medaljene for fysikk og kjemi er i gull (inntil 1979 i 23 karat, deretter i 18 karat) og er 66 mm i diameter. På adversen bærer medaljen Alfred Nobels venstrevendte portrett.  Til venstre står innskriften «ALFR • / NOBEL» over to linjer og til høyre over seks linjer innskriften «NAT• / MDCCC / XXXIII / OB • / MDCCC / XCVI» (Nobels fødselsår 1833 og dødsår 1896). Reversen bærer et motiv der en kvinnefigur med en dokumentrull avslører en annen kvinnefigur med overflødighetshorn. Figurene representerer vitenskapen og naturen. Motivet er flankert av den sunkne innskriften «NATURA» til venstre og «SCIENTIA» til høyre. Det hele er omgitt av omskriften «INVENTAS • VITAM • IUVAT  EXCOLUISSE • PER • ARTES» i øvre bue og «REG • ACAD • SCIENT • SUEC •» i nedre bue. Innskriften i øvre bue er et sitat fra Vergils verk Æneiden: «inventas vitam juvat excoluisse per artes», som betyr «og de som forbedret livet på jorden med sine nyvunnede ferdigheter»." Innskriften i nedre bue er latin for Kungliga Vetenskapsakademien, som utpeker prisvinneren.  
Det eksisterer eksemplar av medaljen i sølv og forgylt sølv, blant annet i museer og samlinger. For prisvinnernes familiemedlemmer lages det inntil fem medaljer i forgylt bronse. Medaljene er laget ved det svenske Myntverket.

Diplomer

Nopelprisvinnerne mottar et  diplom overlevert av Hans Majestet Kongen av Sverige. Hvert diplom er  unikt designet av institusjonen som tildeler prisen, og Kungliga  Vetenskapsakademien er ansvarlig for designet på diplomet for fysikk,  kjemi og økonomi.  Diplomet inneholder et bilde og en tekst som fastslår navnet på  prisvinneren, og vanligvis et sitat som forteller hvorfor de har mottatt  prisen. Ingen fredspriser har noengang hatt sitater på diplomene.

Prispenger

Prisvinnerne blir også tildelt  en sum penger når de mottar Nobelprisen, i form av et dokument som  bekrefter det tildelte beløpet – i 2009 var prispengene på 10  millioner svenske kroner. Størrelsen på beløpet kan variere, avhengig av hvor  mye Nobelstiftelsen kan tildele det året. Hvis der er to vinnere i en  bestemt kategori blir tildelingen delt likt mellom mottakerne. Hvis der  er tre vinnere, kan tildelingskomiteen velge om prisen skal deles likt  mellom vinnerne, eller om én av dem skal motta halvparten og de to andre  hver sin fjerdedel.

Seremoni

Utvalget og institusjonen, som  fungerer som styre for prisen, annonserer vanligvis navnene på  prisvinnerne i oktober. Prisen blir så tildelt under en formell seremoni  som avholds årlig den 10. desember, på årsdagen for Nobels død. En  viktig del er nobelprisvinnernes foredrag, som vanligvis foregår noen  dager før prisutdelingen. Nobelbanketten blir holdt hvert år i Stockholms stadshus i forbindelse med Nobelprisen.