Bristol Blenheim

Historie og utvikling

Flyet ble utviklet av og produsert ved Bristol Aeroplane Company og var det første britiske flyet med hel-metallkonstruksjon og var et av de første britiske med opptrekkbart understell, flaps, elektrisk styrte mitraljøser og vridbare propeller.
Det startet sin historie som et sivilt trafikkfly, og utviklingen ble finansiert av Lord Rothermere, eieren av den britiske avisen Daily Mail. For å vise hva den britiske flyindustrien kunne prestere ba han om leveranse av det raskeste passasjerflyet i Europa. Det skulle kunne ha plass til seks passasjerer og to besetningsmedlemmer. Bristols svar på oppgaven var å presentere sin Type 142, og da det fløy for første gang i 1934 under navnet «Britain First» var det raskere enn de jagerfly som RAF hadde på det tidspunktet.
Det britiske flyministeriet var interessert i dette flyet til eget bruk og leverte Bristol sine kravspesifikasjoner for en bombeflyvariant som ble benevnt 142M (M for «military»). De største forandringene som ble foretatt, var at vingen ble plassert noe høyere enn på den opprinnelige modellen. Dette var for å få til en tilstrekkelig plass til bombelasten. Flyet ble bygget helt i metall og utstyrt med to Bristol Mercury VIII stjernemotorer, hver på 860 hk. Besetningen bestod av tre mann: – pilot, navigatør/bombemann og skytter/telegrafist – og flyet ble bestykket med en hurtig, fremoverrettet 0,303-kaliber mitraljøse på venstre vinge og tilsvarende i blister under buken, under nesen, i ryggtårn og i et halvt nedsenkbart skytetårn rettet bakover. Bombelasten var på opptil 454 kg. 
RAF bestilte flyet på grunnlag av tegningene, før noen prototype var bygget. Den første produksjonsmodellen som ble kjent under navnet Bolingbroke, var den eneste britiskbygde som bar dette navnet. Navnet ble forandret til Blenheim og produksjon og leveranser startet i 1937. Flyet viste seg å være en så vellykket konstruksjon at andre land utenfor Storbritannia, blant annet Canada, Finland og Jugoslavia, skaffet seg lisensrettigheter til produksjon til sine egne flyvåpen. Andre land kjøpte flyet fra Bristol, deriblant Romania, Hellas og Tyrkia. Det ble bygget i alt 1 351 Blenheim Mk.I i Storbritannia.

Lisensproduksjon i Canada

Den lange rekkevidden oppfylte de krav som Canada stilte til et patruljefly og Fairchild startet produksjon av Blenheim Mk.IV under det opprinnelige navnet Bolingbroke. Etter bygging av et mindre antall Mk.I. begynte Fairchild produksjon av Bolingbroke Mk.IV med amerikanske instrumenter og utrustninger. Disse hadde til og med avisingsutstyr. En del av flyene ble brukt som bombefly under kampen om Aleutene, men de fleste av de 150 som ble bygget ble brukt til sitt opprinnelige formål, patruljetjeneste over Atlanterhavet. Ytterligere 450 ble bygget som skolefly under betegnelsen Bolingbroke Mk.IV T (Trainer). Totalt ble det bygget 676 Bolingbroke i Canada.
Blenheim ble brukt som kampfly frem til omkring 1943. De gjenværende eksemplarer ble overført til treningssentre. Bristol hadde planer om en etterfølger; Bristol Buckingham, men den ble ansett for å være underlegen i forhold til Mosquito og den fikk ingen betydning. 
Blenheim kom til  å bli forgjenger til Bristol Beaufort og Bristol Beaufighter.

Lisensproduksjon i Jugoslavia

Jugoslavia kjøpte også lisenrettigheter. Antall produserte fly er ikke kjent, men etter den tyske okkupasjonen ble jugoslavisk produserte fly sendt til Finland.

Blenheim i Finland

Finland bestilte sine første Bristol Blenheim Mk.I i 1936, og i 1938 kjøpte den statlige finske flyfabrikken Valtion lentokonetehdas lisensrettighetene til å bygge for det finske flyvåpen. Finland hadde totalt 97 Blenheim (75 Mk.I og 22 Mk.IV). Av disse mistet landet halvparten under bombeoppdrag. Under vinterkrigen utførte det finske flyvåpen 423 bombeoppdrag og under fortsettelseskrigen 3 000 oppdrag med Bristol Blenheim. Noen få Blenheim ble brukt til målflyvning frem til 1958.

Musemsfly og veteranfly

En komplett Blenheim Mk.IV er lagret i et flymuseum i Finland, men er for tiden ikke tilgjengelig for publikum da restaureringsarbeider pågår.