google/wiki40b huggingface dataset:
Per Mattingsdal

Bakgrunn

Per begynte sin vektløfterkarriere som aktiv vektløfter. Deretter gikk han inn som tillitsvalgt, og han har hatt verv på alle nivåer i norsk og internasjonal vektløfting. Han var varamedlem og styremedlem i Norges Vektløfterforbund fra 1985-1989. Deretter var han visepresident i vektløfterforbundet fra 1989-1993, og han har vært president i Norges Vektløfterforbund fra 2005 og fram til 2016.
I 1995 ble han valgt inn som styremedlem i EWF, og han beholdt dette vervet fram til 2008. Da ble han valgt til visepresident i EWF for perioden 2008-2012. For samme periode ble ble han også valgt inn som styremedlem i IWF. Da han ga seg som styremedlem internasjonalt i 2012, gikk han inn i EWFs «Technical commitee» fram til 2016. Men Per ga seg ikke med dette, samme høst ble han enstemmig valgt som generalsekretær i Nordiska Tyngdlyftningsförbundet. 
En stor del av Per Mattingsdals vektløfterkarriere har dreid seg om dommergjerningen. Han hadde internasjonalt dommerkort kategori I, og han har dømt flere OL, sittet i juryen både ved EM og VM, og han har dømt et utall nasjonale og internasjonale mesterskap.
Ancistrota plagia

Utseende

En middelsstor, ganske spinkel, bredvinget, brungul påfuglspinner. Forvingen er litt tilspisset og har en rødbrun skråstrek som går fra bakkanten til vingespissen, og en liten, kommaformet svart flekk i midten. Forøvrig er sommerfuglen ensfarget.

Levevis

Den lever i skog.

Utbredelse

Arten er utbredt i det nordøstlige Sør-Amerika: Venezuela, Guyana (kjent fra alle tre landene) og det nordøstlige Brasil.
Stumblin

Stumblin er en musikk-EP med Børres Kork, utgitt i mai 1979. Dette sies å være Norges første punksingel.
Front Range gasskraftverk

Front Range gasskraftverk er et varmekraftverk i El Paso County i Colorado, USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 497 MW, fordelt på 3 turbiner. Operatør er energiselskapet til Colorado Springs kommune. 
Kraftverket stod ferdig utbygd i 2003. Brenselkilden er naturgass, bare subsidiært brukesfyringsolje.
Brannskatting

Brannskatting eller brannbeskatning er en form for tvangsinndrivelse av pengekrav i fiendeland under trussel om å sette fyr på og plyndre den aktuelle by eller område.Brannmesteren var ansvarlig for brannskattingen. Brannskatting var lenge vanlig som stridsmiddel for eksempel i tredveårskrigen, men er idag folkerettsstridig.
Jean-Baptiste de Lamarck

Liv og virke

Slekten Monet, riddere av de Lamarck, stammer fra Béarn. 
Etter at han i noen år hadde viet seg til en militær karriere, som han måtte oppgi på grunn av en skade, begav Lamarck seg til Paris for å studere medisin og naturvitenskap. Allerede tidligere var han interessert i botanikk, og han fortsatte nå studiene i dette emne og vakte snart oppmerksomhet ved sin i 1778 utgitte Flore française (3 bind), et viktig arbeide for kunnskapen om Frankrikes flora. I 1788 ble han ansatt ved Jardin du roi som botaniker, og overtok i 1793 en av professoratene i zoologi ved det nyinnrettede Muséum national d'histoire naturelle og fikk som sitt forskningsområde de lavere dyrene, hvis systematikk fortsatt var temmelig ubehandlet.
Til tross for at han da han begynte å studere dette område var nær 50 år gammel, opparbeidet han seg snart en stor kunnskap innen området. År 1794 skapte Lamarck inndelingen i vertebrater og evertebrater, i 1799 skilte han insektene fra krepsdyr. I år 1800 oppstilte han gruppen edderkopper, i 1802 skilte han ut annelider som undergruppe til makk og så videre. I år 1809 utkom hans Système des antimaux sans vertèbres og 1815-22 Histoire naturelle des animaux sans vertèbres (7 bind).
I sitt arbeide med å kartlegge insektene og deres store variasjon kom Lamarck til å bli stadig mer overbevist om at arter hadde endret seg over tid. Lamarck hadde vanskeligheter med å oppstille beviser for sine tankeganger som for det meste bygde på antakelser. Han tenkte seg jordelivet som en kontinuerlig skapelsekjede. Lengst ned i kjeden befant seg primitive organismer og dyr som bare krevde enkle omstendigheter for å overleve. Skapelsens krone, mennesket,  befant seg høyest opp. Lamarck antok at organismer i takt med at de strebet etter perfeksjon kunne forvandles og tilpasses etter sine omgivelser. Endrede forutsetninger førte til at dyrene tilpasset seg etter dem, noe som etterhvert ble en tilbakevendende vane. Ved endret levesett kom også organene til å bli permanent forandret. Lamarck kalte prosessen transmutasjon.
Han var en av de første naturvitenskapsmenn som argumenterte for at artene slik de framtrer i vår tid er resultat av en evolusjon. For eksempel har sjiraffer som lever på savannene fått lang hals gjennom å strekke seg mot høytvoksende blader. Tilsvarende vil organer som ikke er i bruk bli svakere. For eksempel vil dyr som begynner å leve et sted uten lys etterhvert miste synet. Disse forandringene i kroppsorganene ville ifølge Lamarck gå i arv (se lamarckisme). Evolusjonsteorien ble presentert i boka Philosophie Zoologique fra 1809, som er et ambisiøst forsøk på å beskrive artens utvikling, og også menneskets plass i naturen. Her presenterer Lamarck også en slags psykologi som lener seg tungt på de franske ideologene. Et hovedsiktemål her var å vise at menneskets psykologi ('moral') kunne forstås i materielle termer.
I 1801 ga han ut Système des animaux sans vertèbres, et pionerarbeid om virvelløse dyr. Her beskrev han blant annet slekten Caprella, som den første vitenskapsmann noensinne. I 1802 var han en av de første som brukte betegnelsen biologi om vitenskapen om levende vesener.
Paleografi

Paleografi (av gresk Παλαιός, palaios, «gammel», og γράφω, graphein, «skrive») er en teknikk og læren om gamle skriftarter, uavhengig av språk. Paleografi handler om hvordan fortidas skriftsystemer har utviklet seg og kan forstås. Til forskjell fra paleografien behandler epigrafikken innskrifter i stein, for eksempel på monumenter.

Oversikt

Paleografi er på mange måter en forutsetning for filologien, og håndterer to viktige vanskeligheter først. Ettersom stilen på de enkelte alfabet har utviklet seg hele tiden, er det nødvendig å kjenne til hvordan de enkelte bokstaver skal tydes. Skrivere benytter seg ofte av mange abbreviaturer, det vil si forkortelser, vanligvis for å kunne skrive teksten raskere, og noen ganger for å spare plass, slik at en paleograf må vite hvordan disse skal tolkes. Kunnskap om de enkelte bokstavformer, ligaturer, tegnesetting, forkortelser, og så videre, gjør det mulig for paleografen å lese teksten slik skriveren hadde til hensikt at den skulle bli lest.
Den første gang begrepet «paleografi» ble benyttet var muligens i 1703 av Bernard de Montfaucon, en benediktinermunk. I løpet av 1800-tallet ble paleografi atskilt fra vitenskapen om diplomatikken. Wilhelm Wattenbach og Leopold Delisle bidro meget til denne atskillelsen med deres studier mellom forholdet til den menneskelige hånd og skriving. Deres arbeid var hovedsakelig basert på håndens bevegelse når den former bokstaven, og på å etablere en genealogi av ulike former av skriving basert på den historiske utviklingen av dens former.
Paleografen må ha kunnskap om tekstens språk, de forkortelser som benyttes, og de ulike håndskriftstilene. Kunnskap om skrivematerialer er også nødvendig for studier av oldtidshåndskrifter og for å identifisere de ulike tider eller epoker som de ble skrevet på og i. Paleografen må derfor tyde skrift på mange materialformer, eksempelvis papyrus, pergament, papir, foruten skrift på potteskår som i Egypt og Hellas, tynne metallplater, private og stort sett tilfeldige inskripsjoner på husvegger og lignende som i Pompeii. Det er avgjørende for paleografien å tyde fortidens skrifter og å kunne gi disse en datering og en stedsplassering.

En del emner i Norge

I Norge studerer man på universitetsnivå spesielt de vestnordiske håndskriftene og middelalderens skriftkultur og utviklingen av skrift i perioden 1150–1400, den første tiden man skrev norrøne tekster med det latinske alfabetet.
Paleografi kan være avgjørende når man studerer norrøne tekster i henhold til å bestemme datering av og sted håndskriftet ble skrevet, men også i å vurdere antall hender som har skrevet de ulike tekstene. Bokproduksjon og bokas plass i den vestnordiske middelalder samt forfatterrollen i forhold til skriverrollen er også en del av forskningsgrenen. Diplomer er viktige historiske kilder og i norsk terminologi brukes diplom synonymt med middelalderbrev. De fleste norske brevene fra middelalderen har et rettslig innhold og emne.
Knoppurtstilkvikler

Utseende

En middelsstor (vingespenn 13-15 millimeter), tettbygd vikler med forholdsvis smale vinger. Hodet og thorax er kledt med brungrå hår, thorax med en H-formet, svart tegning på ryggen. Forvingen er forholdsvis smal og avrundet, spraglete i brunt, svart og gult, i den ytre delen med et uregelmessig, snøhvitt tverrbånd.  Bakvingen er brun, lysere i den indre delen.

Levevis

Arten lever på enger, beitemarker og andre åpne områder. Larvene til denne sjeldne arten lever trolig på svartknoppurt (Centaurea nigra).
De voksne sommerfuglene flyr om ettermiddagen og kvelden i juni-juli.

Utbredelse

Den er utbredt i Europa, unntatt de østligste og nordligste delene.
I Norge er den bare kjent fra Akershus og Oppland. Den blir vurdert som Sterkt truet (EN) i den norske rødlisten fra 2015.
Ostekolle

Ostekolle er et kar som ble brukt til å presse mysen ut av osten og til å forme osten i. Ostekoller har rund bunn med rette eller svakt utskrådde sider. De har tett med hull i bunnen og gjerne også i sidene. Det var vanlig å legge en osteklut i kolla før man øste ostemassen opp av mysen, og ostemassen kunne så presses ved at ostekluten ble snørt stramt rundt osten. For å få ekstra press ble det så ofte lagt en stein på en rund treplate over osten.
Ostekoller er lagget av tre. Noen ostekoller har tre forlengede staver som føtter, og det forekommer også ostekoller der en stav er forlenget oppover som skaft.
Ostekolle har også vært brukt som betegnelse på et lagget trekar til servering av ost, men slike kalles helst for ostestaup.
Se også: osteform, ostetege og ostestaup
Gaula (Trøndelag)

Elvas løp

Gaula har utspring fra innsjøen Gaulhåen i Holtålen kommune. Gaulhåen har sitt tilsig fra Kjølifjellet (1288 moh.), som er grensefjell mellom Tydal og Holtålen. Viktige bielver til Gaula er Rugla, med utløp fra Ruglsjøen i Røros kommune, Hesja og Holda i Holtålen, Forda, Bua og Sokna i Midtre Gauldal kommune og Lundesokna i Melhus kommune. Det høyeste punktet i nedslagsfeltet er Forollhogna (1332 moh.). Gaula munner ut i Trondheimsfjorden ved Sundet Gård ved skillet mellom Leinstrand og Byneset i Trondheim kommune.

Fiske

I 2005 ble Gaula beste norske lakseelv med et oppfisket kvantum på 37,5 tonn.

Forurensing

Elva var lenge preget av forurensninger (avrenning) fra gruvene Muggruva, Kjøli og Killingdal gruver inklusive gruvesjakten i Bjørgåsen. Omfattende tiltak ved Kjøli og Killingdal gruver på 1980- og 1990-tallet har redusert forurensingen av tungmetaller kraftig.

Vern

Gaula-vassdraget ble underlagt varig vern mot kraftutbygging av Stortinget i henhold til Verneplan III for vassdrag i 1986 etter forutgående behandling av Sperstad-utvalget. Gaulosen naturreservat og landskapsvernområde ved Gaulosen er et Ramsarområde som inngår i Trondheimsfjorden våtmarkssystem.
Vannføringen er i liten grad regulert, og det er heller ingen store, naturlige innsjøer som demper flommer. Gaula har derfor kraftige flommer der vannføringen øker raskt. Langs elva er det store grusører som holdes åpne på grunn av at vegetasjonen skylles bort når det er flom. Her finnes rødlistede arter som klåved (Myricaria germanica), elvesandjeger (Cicindela maritima) og stor elvebreddsedderkopp (Arctosa cinerea). Arealet med grusører er redusert på grunn av elveforbygninger, grusuttak og gjengroing med hagelupin.
Sommerfugledalen

Sommerfugledalen er en diktsamling som består av 15 sonetter skrevet av den danske forfatteren Inger Christensen. Den kom ut i 1991. Samlingen er en såkalt sonettekrans. Den første linjen i hver sonett tilsvarer siste linje i den forrige. Den 15. sonetten (mestersonetten) er den første linjen i alle de foregående 14 sonettene, i rett rekkefølge.
Sommerfugledalen er tatt opp i den danske kulturkanonen.
Kaspisk ulv

Beskrivelse

Kaspisk ulv er noe mindre enn vår hjemlige type, men ellers svært lik. Fargene kan differensiere noe, i det denne ulven gjerne er noe blekere i kontrastene og kan være noe mer rødlig i fargen.

Klassifisering

Noen systematikere mener at denne ulven må sees som en variant av vanlig ulv (Canis lupus lupus), på linje med flere andre typer som nylig har fått en slik klassifisering.

Annet

Georgiske og sveitsiske myndigheter samarbeider i øyeblikket om et prosjekt for å sikre denne ulven en framtid, siden den led store tap under den sovjetiske tidsepoken. I så måte er Batsara State Nature Reserve i søndre Kaukasus (Georgia) et svært viktig verneområde for denne ulven.
Douglas Murray

Tidlig del av livet

Murray ble født og vokste opp i Hammersmith, London med en engelsk mor og en skotsk far. Hans mor var ansatt i av statsadministrasjonen og hans far var en lærer, likesom hans bror. Hver sommer pleide han i sin ungdom å dra til sitt fars fødested, Isle of Lewis, der han forlystet seg ved fiske. Hans bestefar på farssiden var rektor ved Tong School, der Mary AnneLeod gikk, som er president Trumps mor.

Utdanning og utgivelser

Murray ble utdannet ved West Bridgeford School og ble tildelt et stipend for musikkstudier ved St. Benedict’s School, og senere ved Eton College, før han studerte engelsk videre ved Magdelen College, Oxford.
Mens han ennå var i sitt andre år ved Oxford skrev han 19 år gammel en biografi om Lord Alfred Douglas, som ble beskrevet av Christopher Hitchens som «mesterlig». Etter å ha forlatt Oxford, skrev Murray et stykke, Nightfall om den svenske diplomaten Raoul Wallenberg. I 2005 utgav han et forsvar for neokonservatisme: Neoconservatism: Why We Need It. I den forbindelse foretok han en tour for sin bok rundt i USA. I 2007 bidro han til å forfatte Towards a Grand Strategy for an Uncertain World: Renewing Transatlantic Partnership av Gen. Dr. Klaus Naumann, general John Shalikashvili, feltmarskalk Lord Inge, admiral Jacques Lanxade og general Henk van den Breemen. 
Murrays Bloody Sunday ble tildelt Christopher Ewart-Biggs Memorial-prisen for 2011-2012. I juni 2013 ble hans e-bok Islamophilia: A Very Metropolitan Malady publisert. Hans siste bok The Strange Death of Europe: Immigration, Identity, Islam ble utgitt i mai 2017. Der dokumenterer han sine personlige erfaringer fra en reise gjennom Europa, for å fortelle om den ekstraordinære immigrasjonen til Europa.

Murray i offentligheten

Murray har opptredt på flere britiske samfunnsaktuelle programmer, deriblant BBCs Question Time, This Week, HardTalk, Today-programmet, The Big Questions, og Daily Politics der han flere ganger har debattert multikulturalisme, som han har beskrevet som «idéen om at regjeringer bør bøye seg bakover og tilpasse seg til immigranter». Murray har skrevet for The Guardian og Standpoint, og i 2012 ble han utvnevnt medredaktør i The Spectator. Han har stilt på invitasjon som debattant ved Cambridge Union, Oxford Union, og har deltatt i flere Intelligence Squared og Intelligence Squared US-debatter.
Cosinussetningen

Den utvidede cosinussetningen

Den utvidede cosinussetningen kan brukes til å finne den siste siden i en firkant hvor man kjenner 3 sider og vinklene mellom dem.
Som kan forkortes til:
Balawat

Imgur-Enlil (Enlil har istemt, moderne navn Balawat, gammelsyrisk: ܒܝܬ ܠܒܬ, beṯ labat) er et ruinsted i dagens Irak. Det lå ved handelsveien fra Ninive til Arrapḫa og Arbela, 27 kilometer sørøst for dagens Mosul og 16 kilometer nordøst for Kalḫu (Nimrud). Byens navn er kjent fra dens steintavle i Mamu-tempelet.

Historie

Imgur-Enlil ble grunnlagt av den nyassyriske konge Ashurnasirpal II (884-859 f.Kr.) Den lå 10 km oppstrøms elven Derrah fra Tigris, der byen Kalhu lå. Imgur-Enlil lå mellom Nineveh og provinsen Arrapha i sørvest langs den assyriske kongevei. Ashurnasirpal II hadde allerede overført hovedstaden fra Assur til Kalhu, og grunnleggelsen av Imgur-Enlil kan ha vært et ytterligere tiltak for å befeste det nyassyriske rike. Byggingen av byen fortsatte under Ashurnasirpal IIs sønn Shalmaneser III. Byen bestor i rundt to hundreår. Den ble, likesom alle assyriske byer, plyndret og ødelagt av mederne og babylonerne ved det assyriske rikes fall 614-609 f.Kr.

Arkeologihistorie

Balawat har gitt arkeologiske funn fra Ashsurnasirpal II og Shalmaneser IIIs regjeringer, Mest berømte er bronsebeslagene til en praktdør med rike relieffremstillinger av assyrisk militærliv, nå på British Museum.
Funnstedet ble utgravd i 1878 av arkeologen Hormuzd Rassam. Stedet ble igjen utgravd av Max Mallowan for British School of Archaeology in Iraq i 1956. En overflateoppmåling ble foretatt i 1989 for British Museum. Byens murer omslutter et område på om lag 64 hektar.
Røde Kors Ungdom

Historie

Organisasjonen så dagens lys 10. oktober 2002 i Bergen, da Landsmøtet til Norges Røde Kors med 285 mot 68 stemmer besluttet å opprette en egen ungdomsorganisasjon. Røde Kors Ungdom erstattet den tidligere Ungdommens Røde Kors (URK) og ble en egen enhet for ungdom mellom 13 og 30.
Paso Carrasco (kommune)

Geografi

Paso Carrasco har en park: Parque Franklin Delano Roosevelt.

Historie

Paso Carrasco ble grunnlagt 15. mars 2010.

Regjeringen

Ordføreren (alcalde) i kommunen er Luis Martínez (2010-2015).

Infrastruktur

Paso Carrasco har en internasjonale lufthavn: Carrasco internasjonale lufthavn (Aeropuerto Internacional de Carrasco).
Île aux Cygnes

Île aux Cygnes (Svaneøya) er ei liten øy i Seinen i Paris i Frankrike. Øya er kunstig. Den ble bygd i 1825. Øya må ikke forveksles med den tidligere Île aux Cygnes, som den har fått navn etter. Den tidligere øya var forbundet med Champ de Mars på slutten av 1700-tallet.
Den smale øya er 850 meter lang og 11 meter på det bredeste. En gangvei, kalt l'allée des Cygnes går langs hele øya.
Metrostasjonen Passy ligger under øya. Tre broer går over øya: Pont de Grenelle, Pont Rouelle og Pont de Bir-Hakeim.
Den meste kjente attraksjonen på øya er en mindre kopi av Frihetsgudinnen, som står «ansikt til ansikt» med den større utgaven i New York City. Denne staturen ble reist 15. november 1889 (tre år etter New York-utgaven), og ble gitt av USA i forbindelse med hundreårmarkeringen av Den franske revolusjonen. Hun sto opprinnelig mot øst og Eiffeltårnet, men ble snudd mot vest i 1937 for verdensutstillingen i Paris det året.
Hoplafjorden

Hoplafjorden er en liten fjordarm av Åsenfjorden i Levanger kommune i Trøndelag.  Fjorden strekker seg to kilometer østover til grenda Hopla og utløpet av Hoplavassdraget (med Movatnet, Hoklingen og Hammervatnet), som fjorden har navn etter. Fjorden har innløp mellom Sagtun i sør og Hesthåggånebben i nord. På den andre siden av Hesthåggånebben går Leangsfjorden nordover.
Fv104 går fra Hopla kai opp til fylkesvei 753, hvor Hoplatunnelen ligger like ved.
Ja da – vi elsker!

Handling

Marve Fleksnes og Modern er på sommerferie ved Nøttefjord camping. Der forelsker hun seg i en eldre enkemann, men dette blir ikke Marve særlig begeistret for. Når han i tillegg for høre at hun har tenkt å gifte seg med ham bestemmer han seg for å bedrive litt sabotasje for å forhindre giftemålet. Skjebnen vil det imidlertid annerledes da Marve blir utsatt for en ulykke og dør. Han havner deretter ved Perleporten der han får et kort møte med St. Peter. Han ønsker seg inn, men får beskjed om å vente på en benk utenfor i påvente av videre granskning av hans liv og levnet på jorden.

Om episoden

Episoden ble sett av over to millioner i Norge og ble med det ukens suverent mest sette program. Seerandelen var på 72 %, mens nest meste sette program, Norge Rundt, hadde en seerandel på 48 %.
Den ble også sendt på svensk TV. Første episoden ble sendt dagen før den ble vist i Norge. De svenske TV-amelderne slaktet lang på vei første episode. Blant annet savnet flere det tempo som hadde vært i episodene fra tidligere år. Heller ikke de norske anmelderne var særlig positive. Enkelte mente at første episode ble skadelidende av at den var altfor lang.
Atle Jebsen

Yrkesliv i familiens selskaper

Jebsen var sønn av Kristian Stange Jebsen, som grunnla rederiet Kristian Jebsens Rederi AS i 1929. Jebsen ble først befrakter i dette rederiet i 1962. Da faren omkom i en togulykke i USA overtok Atle Jebsen som administrerende direktør og leder for rederiet fra 1967, bare 31 år gammel.
Jebsen havnet i medienes fokus i da MS «Rocknes» kantret i Vatlestraumen i 2004. Av mannskapet på 30 omkom 18.

Verv i organisasjoner

Atle Jebsen var president i Norges Rederiforbund 1982–83, og i Baltic and International Maritime Conference 1985–87. Han var styreformann i Den Norske Krigsforsikring for Skib 1984-2002.

Annet

Atle Jebsen omkom i en bilulykke 13. oktober 2009.
2. årtusen f.Kr.

(3. årtusen f.Kr. – 2. årtusen f.Kr. – 1. årtusen f.Kr.)
Maritimt Kompetansesenter

Maritimt Kompetansesenter Sørøst Norge (MKS), ikke til å forveksles med Norsk Maritimt Kompetansesenter, ble opprettet i 1996 av norske rederier for å ta hånd om deres lang- og kortsiktige rekrutteringsbehov for lærlinger, kadetter og offiserer.
Ungdom fra hele landet rekrutteres til maritim utdanning tilbud innenfor fagbrev som matros eller motormann, eller fullstendig offisersutdanning som kaptein eller maskinsjef.
Selskapet er eid og drevet av medlemmene som i hovedsak er lokalisert i fylkene Aust-Agder, Telemark, Vestfold, Buskerud, Akershus, Oslo, Oppland, Hedmark og Østfold, i tillegg til USA, Malaysia og Danmark. I dag står nærmere 50 medlemmer bak Maritimt Kompetansesenter, og aktiviteten spenner over drift av fraktskip, taubåter, supplyskip, tankskip, bulkskip, passasjerferger og cruiseskip, med flere.
Alfried Krupp von Bohlen und Halbach-Stiftung

Alfried Krupp von Bohlen und Halbach-Stiftung er en tysk stiftelse som forvalter Kruppfamiliens tidligere familieformue.
Stiftelsen er største aksjonær i selskapet ThyssenKrupp, med en andel på 25,1 % (2006). Ettersom Thyssen ved fusjonen utgjorde to tredjedeler og Krupp en tredjedel er dette en ikke ubetydelig aksjepost. ThyssenKrupp har 200 000 ansatte og omsatte i 2003 for omkring 300 milliarder kroner.
Alfried Krupp von Bohlen und Halbach-Stiftung engasjerer seg sterkt i filantropi og støtter en rekke almennyttige formål, bl.a. kultur og sport. Stiftelsen deler også ut en rekke priser og stipendier.
Stiftelsen ble grunnlagt av industrimannen Alfried Krupp von Bohlen und Halbach kort før hans død, gjennom at sønnen Arndt von Bohlen und Halbach gav avkall på arv.
Telefonnummer

Et telefonnummer er en tallkode som identifiserer et telefonabonnement eller en telefon, og brukes for å ringe fra en telefonlinje til en annen i et telefonnettverk. Den gang telefonnumrene ble oppfunnet, var de korte – så få som to eller tre sifre. Etterhvert som telefonsystemene vokste i størrelse og ble mer sammenkoblet, helt til man omsluttet hele verden, har telefonnumrene blitt lengre. Nå aksesserer telefonnumre også andre apparater, slik som data- og telefaksmaskiner.
Svovelpredikant

Svovelpredikant er et folkelig begrep på en kristen predikant som forsøker å skremme menigheten til omvendelse og frelse ved å true med evig tortur i helvete. Begrepet oppsto fordi predikantene la særlig stor vekt på at helvete var et sted fullt av ild, svovel og lava. Fenomenet svovelpredikanter har vært utbredt over hele landet, men med hovedtyngde i de sørligste og sørvestlige delene av Norge. Svovelprekener var atskillig mer vanlig for 100 år siden og tilbake til reformasjonen enn i dag. Den norske kirke tar i dag avstand fra denne typen forkynnelse, men svovelprekener kan stadig høres i mange frikirker.
Svovelpredikanter har vært utbredt også utenfor Norges grenser, lenge før selve begrepet oppsto. Å true med helvetes ild og pinsler ble for alvor vanlig på 1300-tallet, blant annet inspirert av Dantes inferno i Den guddommelige komedien skrevet av Dante Alighieri.