Quechua

Historikk

De forskjellige quechua-dialektene var svært utbredt i Andesfjellene lenge før Inka-rikets storhetstid på 1400-tallet. Inkaene gjorde dialekten klassisk quechua til sitt offisielle språk, og gjennom inkaenes erobringer ble denne dialekten en lingua franca i det førkolumbiske Peru. Dialekten beholdt denne statusen også etter spanjolenes erobringer på 1500-tallet.
De eldste nedtegnelser av språket er gjort av Fray Domingo de Santo Tomás, som kom til Peru i 1540. I 1560 publiserte han boken Grammatica o arte de la lengua general de los indios de los reynos del Perú, som også var den første publiserte boken på quechua.
Quechua har av mange lingvister blitt gruppert sammen med aymara, hovedsakelig fordi omtrent en tredjedel av quechuas vokabular er svært likt aymaras. Det debatteres fortsatt om disse likhetene skyldes at språkene er genetisk beslektet, eller om likhetene bare skyldes nær kontakt over lang tid. Det har vist seg å være vanskelig å bevise hva som er riktig.
I dag har quechua status som offisielt språk i Peru og Bolivia, sammen med spansk og aymara. Før spanjolene kom og introduserte det latinske alfabetet, var quechua kun et muntlig språk. I dag er det fortsatt en mangel på skriftlig materiale på quechua, og da særlig bøker, aviser, magasiner, programvare etc. Derfor er quechua fortsatt i hovedsak et muntlig språk. Det må likevel sies at moderne teknologi bidrar til sterk forbedring av denne situasjonen.

Vanlige kjennetegn

Beskrivelsen under gjelder for Cusco-dialekten – det er store forskjeller i andre varianter av quechua.

Vokaler

Quechua hare bare tre vokaler: /a/ /i/ og /u/, i likhet med aymara.  Enspråklige brukere uttaler disse som henholdsvis [æ] [ɪ] og [ʊ], men de spanske vokalene /a/ /i/ og /u/ kan også brukes. Når disse vokalene opptrer sammen med de uvulae konsonantene /q/, /qʼ/, og /qʰ/, uttales de mer som henholdsvis [ɑ], [ɛ] og [ɔ].

Skriftlig quechua

Siden spanjolenes erobring av Peru har man benyttet det latinske alfabetet til skriftlig quechua. Skriftlig bruk av quechua er likevel ikke utbredt blant språkets brukere, hovedsakelig på grunn av en mangel på referansemateriale. Problemet forverres av det faktum at det finnes flere forskjellige syn på hvilken ortografi som skal benyttes. For mer informasjon, se fyldige artikler på www.quechua.org.uk

Adjektiver

Et adjektiv i quechua plasseres alltid før substantivet det står til. Adjektiv har verken tall eller kjønn, og samsvarsbøyes ikke med substantivet.

Adverb

Adverb dannes ved å legge til -ta eller, i noen tilfeller, -lla til et adjektiv: allin – allinta ("godt – bra"), utqay – utqaylla ("rask – hurtig"). Adverb kan også dannes ved å legge til suffikser til demonstrativer: chay ("det") – chaypi ("der"), kay ("dette") – kayman ("hit").
Quechua har flere originale og usedvanlige adverb. For de fleste vil det være overraskende at adverbet qhipa betyr både "bak/bakover" og "fremtid", mens ñawpa betyr "forover/foran" og "fortid". (Dette er forsåvidt ikke helt ukjent på engelsk, hvor "before" kan bety både "foran" og "i fortiden", avhengig av kontekst.) Dette betyr at lokale og temporale konsepter er reversert i quechua i forhold til de fleste andre språk i verden. Mens for eksempel europeere som regel snakker om fremtiden som noe som ligger foran en, både i tid og rom, og fortiden som noe som ligger bak, så er dette konseptet altså reversert i quechua. Dette kan ved første øyekast virke veldig merkelig, men forklaringen er egentlig svært logisk. For en med quechua som morsmål beveger vi oss bakover inn i fremtiden – for fremtiden er jo ukjent, vi vet ikke hva den vil bringe og vi kan ikke se inn i den – med ansiktet mot fortiden – for det som allerede har skjedd kan vi huske, vi kan se beviser for at hendelser har skjedd, og rent metaforisk kan vi se inn i fortiden. Dette faktum sier også noe om verdenssynet og livssynet til de som snakker quechua.

Grammatiske partikler

Partikler er "småord" som er ubøyelige (de kan ikke ta suffikser), men disse er relativt sjeldne i quechua. De vanligste er arí ("ja") og mana ("nei"), selv om mana kan ta noen suffikser, så som -raq (manaraq, "ikke enda") og -chu (manachu?, "eller ikke?"), for å forsterke meningen. I tillegg finnes for eksempel yaw ("hei") og enkelte lånord fra spansk, så som piru(fra spansk pero "men") og sinuqa (fra spansk sino "heller")