google/wiki40b huggingface dataset:
Ei gamal vise ifrå Valdres

«Ei gamal vise ifrå Valdres» er et skillingstrykk skrevet på Valdres-dialekt. Alf Prøysen presenterte det i sin visespalte i «Magasinet for Alle» årgang 1958.

Teksten

1.En tid då e va femten år då va e lett på fote

o fletta va mitt gule hår på alle høgste mote.

E syns kje noko vera tungt men æ kåt mæ dæ æ ongt

då æ ein lett i mote.
2.Foreldro mine rike va o alt va grust o gjøle,

når alt e såg e vilde ha e peing fekk to nøygde.

E kledde me på høgste vis sylvknappa glima nett so is

i alle mine trøyo.
3.O kleo fekk e ny og nett tå alle beste slage

te danse ingen va so lett i heile danselage.

E spente halling o dansa laus o trødde finar enn nokor taus

i heile grannelaget.
4.O far min var ein gilje mann, den rikaste i gjelde,

han peinga hadde so gras o sand o mykje jord o velde.

På gare fødde han firkju naut, der va kje nø te mjølk o graut

o mykje smør han selde.
5.Førutta hus o gar o grunn han storø eigo hadde,

ei pengebok so stor o rund at dæ va so ei kladde.

På sylvmynt va han ikkje fant, dukata sløngo mæ iblant

o sylvstas heilt ein brøte.
6.E arving te alt dette va, slekt bådn æ gøtt o vara,

alt dette gjilde e skulde ha o kvitte e slapp betale.

Da kan du veta at e va rik, i venleik ingen va me lik

i alle bygdedala.
7.Når e på kyrkjetrammen gjikk, sjå der der går den rike,

imyljo jamt e høyre fekk – her æ kje ofte slike.

E yngste berre at ho va mi, dæ hørde e jamt når dei gjekk forbi

men e synst likt om alle.
8.Men so då e va konfirmert då vart dæ sprang i tune

ein guteflokk so dæ va fælt tå svarte grå o brune.

De held eit leven mæ støk og leik dei drogst o dansa o sløst o skreik

so ho ristast heile tune.
9.Når e skul rekna dei som me baud, dæ vilde vara mykji,

men so på slump e nævne laut, dæ va ve femten stykkji.

Men alle fekk eit stubbutt nei, endå mangein utå dei

e sia anka mykji.
10.E lengi vraka men treist e laut me då truløva,

e fekk eit uting, ja dæ va visst, te eta, drikka o søva.

Han øde hus o garen mæ o sette mykje medel ve

o i stor gjøld us stelte.
11.Dæ på ein måte laut gå an te han tok te o svire

då gjekk han ut på tvo bein han, o kom so att på fire.

Han bytte mara, han bytte hest, han bytte trøye o brok o vest

han bytte kniv o slire.
12.Han soleis øfto kom ibeit o fantestykkjo gjorde

han fauten etter håret sleit og slo så sterkt i bore-.

At blekk o penn tå bore dreiv o bote vart både lang o brei

dæ æ rart med slike store.
13.E ofto prøvde friste på o vilde han åtvara

men tå sinne vart han heiskle då te støka og te banne,

o reinsle va han so ein gris han spente o slo på hestevis

o kruste eit og anna.
14.Te slutte laut han rå se sjøl, o drikke dæ han vilde

ein buttil ve si sengefjøl han hadde når han kvilde.

Men ei gong skreik han sterkt på me då hadde han reint åvbrygda se

so ikkje meir han levde.
15.Høyt børge jento kor dø æ, dø jamt kan have vale

sjå de vel ør o lær tå me, dæ snøgt o taka skvale.

Før dæ va heile uheppa mi, e hadde nok o velja i

o difor tok e vrake.
Gattaca

Gattaca er en amerikansk science fiction film fra 1997, skrevet og regissert av Andrew Niccol, og med Ethan Hawke, Uma Thurman og Jude Law i de ledende rollene.
I filmen blir alle barn av foreldre i middel- og overklassen født etter en nøye utvelgelse av in vitro-fertiliserte embryoer basert på embryoenes genetiske profil. På den måten blir alle gjenkjennelige genetiske defekter luket ut, og resultatet blir en «perfekt» baby. Samtidig blir mange barn født som resultat av in vivo-fertilisering, og disse blir utsatt for systematisk diskriminering og blir en sosial underklasse i samfunnet.
Asuka (forskningsstasjon)

Asuka (japansk: あすか基地, Asuka Kichi) er en japansk forskningsstasjon i Antarktis, beliggende 930 moh på Prinsesse Ragnhild Kyst nord for Sør-Rondane i Dronning Maud Land. Stasjonen åpnet desember 1984. I perioden 1987 til 1991 var stasjonen helårsbemmanet og det ble gjennomført forskning innen meteorologi, glasiologi, geofysikk og atmosfæriske studier.
Stasjonen ble stengt i desember 1991 og benyttes nå kun til uovervåkede meteorologiske observasjoner av National Institute of Polar Research. Mesteparten av bygningsmassen på 450 kvadratmeter er begravet under snø.
Wilhelm Adam

Bakgrunn, tidlig militær karriere

Adam var sønn av en kjøpmann fra Amberg og gikk inn i den bayerske hæren i 1897. I 1899 ble han løytnant og i årene 1907 til 1912 fikk han utdannelse som generalstabsoffiser ved det bayerske krigsakademiet.
Under første verdenskrig var han kompanisjef en kort periode, før han mot slutten av 1914 ble tilknyttet generalstaben ved hærens overkommando og forfremmet til major. For sine fortjenester under krigen ble han tildelt blant annet Jernkorset, Ridderkorset av den saksiske Albrechts-Orden og en rekke bayerske ordener. Men mot slutten av krigen var han igjen i felt som sjef for en ingeniørstyrke.
Etter krigen var han i en rekke enheter innen Reichswehr, både som liaisonoffiser til det bayerske militærministeriet og som sjef for en infanteribataljon. I 1930 ble han offiser ved Reichswehrministeriums Truppenamt, og han steg stadig i gradene, til han ble generalløytnant i 1931.

Under nasjonalsosialismen

Da Adolf Hitler kom til makten var Adam sjef for Truppenamt, og ble fjernet fra denne stillingen og satt til å være kommandant for en divisjon og sjef for Militærdistrikt VII. Etter å ha kritisert krigsminister Werner von Blomberg, ble han plassert i en retrettstilling ved den nyopprettede krigsskolen for Wehrmacht i 1935. Han ble ytterligere upopulær hos Hitler da han kritiserte den voldsomme ressursbruken i å bygge Siegfriedlinjen. Han ble av hitlerentusiastene betegnet som bremsekloss og defaitist for sin kritiske holdning til Hitlers oppbygning til storkrig.
Han gikk av med pensjon ved utgangen av 1938, under innmarsjen i Sudetenland, men ble tilbakekalt til tjeneste fra 26. august 1939. Etter å ha stått til disposisjon, ble han igjen pensjonert i 1943.
Hans kritiske innstilling til krigen bragte ham i 1944 igjen i vanskeligheter da han under et besøk hos Richard Strauss ytret seg pessimistisk om hvordan krigen ville ende.
Crowborough

Historie

Det har vært bosetninger i området siden steinalderen, og i romersk tid var det en del industri i forbindelse med en vei som gikk gjennom området. Den første referansen til Crowborough kommer langt senere, i 1292. Da klagde sognepresten på at en del av hans sognebarn gikk i nabosognets kirke, fordi den var lettere tilgjengelig for dem. Presten hadde ingen annen lønn enn tiende og kollekt, og var derfor misfonøyd med dette, og henvendte seg til erkebiskopen av Canterbury. For å bøte på problemet gav erkebiskopen ham en eiendom i den problematiske delen av sognet slik at det kunne bygges et kapell der.
Crowborough forble et jordbruksområde inntil midten av 1800-tallet. I en folketelling fra 1851 var fortsatt de fleste sysselsatt innen jordbruket. I 1868 kom jernbanen, og dermed endret byen sin karakter. Det ble opprettet industribedrifter, og etterhvert ble Crowborough også kjent som et kursted. En av de som ble trukket dit av helseårsaker var naturvitenskapsmannen og forfatteren Richard Jefferies, som kom i 1885 og skrev noen av sine mest kjente essayer i byen.

I populærkulturen

Byen tjente som territorialt mål for den fiktive tittelen «hertug av Crowborough», framstilt av skuespilleren Charlie Cox i første episode av TV-dramaet Downton Abbey. Cox vokste opp i nærheten av byen.
Bondebridge

Hensikt

Hensikten med kortspillet bondebridge er å melde og ta riktig antall stikk i hver runde etter spillets regler, som beskrives senere i artikkelen.

Forberedelser

Spillet er for 2-5 spillere. Man trenger en vanlig kortstokk uten jokere (52 kort), og noe å skrive med.

Poeng

Dersom man ikke klarer å ta like mange stikk som man har meldt, får man ingen poeng den runden. Dersom man klarer det som er meldt får man ti poeng pluss ett poeng for hvert stikk. Dersom man for eksempel har meldt og tatt 4 stikk får man 14 poeng (10 poeng for å klare meldinga og 4 x 1 poeng for antall stikk)
Den spilleren som har flest poeng etter runde 20 vinner.

Norgesmesterskap

Første NM i bondebridge ble arrangert i Bergen 2010. Vinner ble Elena Virnovskaia fra Stavanger.
Aenictinae

Utseende

Små, avlange og slanke maur. Disse spinkle maurene ligner lite på de mer robuste Dorylus-artene, men de to er trolig søstergrupper. Som andre hærmaur mangler de øyne og er blinde.

Levevis

I likhet med slekten Dorylus i Afrika og underfamilien Ecitoniinae i Sør-Amerika er maurene i slekten Aenictus hærmaur, som vandrer rundt i svære hærer og herjer mellom smådyrene. De danner ingen permanente tuer, bare midlertidige "bivuakker" ettersom de vandrer rundt på søk etter bytte. Ellers er lite kjent om biologien deres.

Utbredelse

A. rhodiensis finnes på de dodekanesiske øyer i Egeerhavet. Ellers lever disse maurene i Afrika og tropisk Asia.
Hakadal kirke

Historie

Allerede i 1393 er det omtalt en kirke i Hakadal. Denne kan ha vært plassert på samme sted som dagen kirke, men dagens kirke er ikke samme bygg. Det er ukjent hvordan denne kirken så ut, men den ble viet til St. Laurentius, de fattiges skytshelgen. Kirken ble trolig nedlagt på 1500-tallet og omtales som en øde kirke i 1598.
Dagens kirke ble opprinnelig bygd som en lav tømmerkirke uten tårn eller takrytter. Kirkeklokkene hang fra taket inne i selve kirkeskipet. Kirkens første utvidelse i 1732 la til en takrytter til klokkene. Selve kirketårnet kom først i 1849 (se galleri).
Altertavlen er fra utvidelsen i 1732. Den er skåret av Johan Jørgen Schram og fremstiller Jesus på korset og oppstandelsen over dette. Kirken har to kirkeklokker. Den ene kjøpte Hakadals gårdeiere i 1839, mens den andre er matklokken fra Ås gård.
Zora silvestris

Utseende

Zora silvestris er en middelsstor og forholdsvis kraftig edderkopp. Hunnen er 3,5-4 millimeter lang, mens hannen er litt mindre. Forkroppen har et bred mørk langsgående midtfelt, som har et lysere felt midt i. Bredden på det lyse midtfeltet er lik med de mørkere feltene ved siden, og står i klar kontrast til dette. Den er litt snarlik en liten og lys ulveedderkopp (Lycosidae), men øynenes plassering skiller den fra disse. De åtte øynene er ordnet i to rektangler, et mindre, fremre og et større, bakre som delvis overlapper det fremre.
Beina er nokså kraftige, gjerne med ganske lange, mørke børster. Ytterst er de noe mørkere enn nær kroppen. Et av kjennetegnene er at ihvertfall de to fremste beina har noen mørke langsgående striper.

Levevis

Zora silvestris er aktiv om dagen (dagslys), den lager ikke fangstnett, men jakter i det fri i lavvokst vegetasjon. De trives helst på tørre kalkrike habitater som gressletter, sanddyner, veikanter og langs skog.
Hunnene spinner en flat, hvit eggsekk av edderkoppsilke, legger eggene sine i den og stiller seg over den for å vokte den til eggene klekkes.

Utbredelse

Zora silvestris finnes i Europa og østover til Sentral-Asia. Den ble første gang registrer fra Norge ved Bø i Telemark, oktober 2010. Den finnes lengst i sør, men er trolig forholdsvis sjelden i Norge.
Agoge

Agoge var en streng utdannelse og treningsregime som alle spartanske borgere måtte gjennomgå, med unntak av fremtidige konger. Den involverte separering fra familien, kultivering av lojalitet til sin gruppe, kjærlig veiledning, militær trening, jakt, dans og sosial forberedelse.
Begrepet agoge (ἀγωγή) betyr bokstavelig talt «oppfostring». Den skal ha blitt introdusert av den halvmytiske spartanske lovgiveren Lykurg, men det er antatt at den hadde sin begynnelse mellom det 7. og 8. århundre f.Kr. Den trente gutter fra de var syv til de var atten år gamle.
Målet for dette systemet var å produsere fysisk og moralsk stålsatte menn som skulle tjene i den spartanske hær, menn som skulle være «Spartas murer», den eneste byen uten defensive murer. Byens murer ble tatt ned på ordre fra Lykurg. Disiplinen var streng og guttene ble oppmuntret til å kjempe seg i mellom for å bestemme hvem som var sterkest i gruppen.

Jenters utdannelse

Jenter hadde også en form for statsutdannelse som involverte dans, gymnastikk og annen idrett sammen med andre emner. Målet her lignet de som var for agogen i at den hadde som mål å gjøre spartanske kvinner de mest fysisk attraktive i hele Hellas og å gjøre dem i stand til å bære sunne og energiske barn. Feminine trekk som ynde og kultur ble sett ned på til fordel for fysisk og moralsk styrke. Akkurat som guttene inkluderte jentenes utdannelse en kjærlig veiledning med eldre kvinner.
Spartanske kvinner bar gammeldagse peplos (πέπλος) som var åpne på siden, noe som førte til småerting fra andre grekere som kalte dem fainomerides, «lårvisere». Ved religiøse seremonier, på festdager og under fysisk trening var jentene og kvinnen nakne, selv sammen med gutter og menn.

Moderne innflytelse

Agogen var inspirasjonen bak den nazistiske Hitlerjugends helotbevegelse som var svært populær i 1930-årenes Tyskland og lærte lignenede verdier av ære, styrke på slagmarken og plikt ovenfor staten og ikke individet, samt hjemnasjonens overlegenhet på samme måte som agogen.
Jegere i natten

Handling

Handlingen finner sted under den andre verdenskrig. Mat, sult og savn er viktige ingredienser i tiden. En gris spiller en viktig rolle i snekker Herberts liv. Det samme gjør den pripne frøken Jansen. Tross flere tragikomiske innslag slutter historien godt.
Skrekkfilm

I en skrekkfilm (eller grøsserfilm) forsøker filmskaperen å få seeren til å føle frykt, redsel, angst eller avsky. Historien dreier seg ofte om en ond makt, hendelse eller persons inntreden i verden, noen ganger en overnaturlig sådan. Myrding og drap er også vanlige elementer i skrekkfilmer. Som oftest er det en eller flere skikkelser som prøver å drepe andre i skrekkfilmer. 
Noen av de vanligste ingrediensene er vampyrer, zombier (og andre former for gjenoppståtte døde), varulver, eldgamle forbannelser, spøkelser, demoner eller demonbesettelse, satanisme, kannibaler og/eller utenomjordiske vesener. Seriemorderfilmer blir av og til også plassert i skrekkfilmsjangeren.
Spesielle historier og karakterer, ofte hentet fra klassisk litteratur, har også vært populære blant skrekkfilmskapere. Dracula, Frankenstein, Mumien og Dr. Jekyll og Mr. Hyde er eksempler på dette.
Nevneverdige filmer som har flyttet grenser i sjangeren er Don Siegels Invasion of the Body Snatchers (1956), Roman Polanskis Rosemary's Baby (1968), Tobe Hoopers Motorsagmassakren (1974). Stanley Kubricks Ondskapens hotell (The Shining) må også nevnes som en av de store skrekkfilmklassikerne. Nyere filmer er The Conjuring, Anabelle og JigSaw.
Det er ikke laget så mange skrekkfilmer i Norge, men en kan nevne Villmark (2003), Rovdyr (2008), Fritt vilt (2006) og Død snø (2009). Filmklassikeren De dødes tjern kan også langt på vei defineres som en skrekkfilm.
August Oetker

Bakgrunn

August Oetker var sønn av bakermester August Adolph Oetker og advokatdatteren Bertha Oetker. Han hadde to søsken. Etter borgerskolen gikk han på Adolfinum Gymnasium i Bückeburg, der han tok abitur i 1878. Deretter begynte han i lære som apoteker ved Ratsapotheke i Stadthagen.

Utdannelse

I 1881 bestod han apotekerprøven. Da begynte hans vandringsår, først til Langen ved Offenbach, så andre steder, før han antagelig i Hanau kom til et firma som produserte geråd til apotekene. Her traff han sin senere hustru Caroline.
Han studerte så naturvitenskap i Berlin i fire semester. Deretter begynte han på en doktoravhandling i botanikk, med temaet Zeigt der Pollen in den Unterabtheilungen der Pflanzen-Familien charakteristische Unterschiede? Han ble doktor ved Universitetet i Freiburg i 1888.

Forretningskarriere

Han utviklet et bakepulver og var den første til å patentere oppfinnelsen. Før Oetker hadde allerede Justus von Liebig og hans amerikanske student Eben Horsford oppdaget det, men mens Oetker i hovedsak solgte produktet til private husstander, solgte Horsford det til bakerier.
Fra 1893 forhandlet Oetker sin oppfinnelse under merkenavnet Backin, og skapte dermed grunnlaget for den familieeide virksomhet Oetker-Gruppe. Firmaet bruker stadig den samme oppskrift ved fremstilling av bakepulver. Den 21. september 1903 søkte Oetker om patent på sin metode til fremstilling av lengevirkende bakepulver eller bakeklart mel.
På grunn av en vellykket markedsføring solgte Oetkers produkter ganske godt, og snart var det gamle apotek forvandlet til en suksessforretning. I 1901 bygde Oetker sin første fabrikk.
Senere overtok Oetkers barnebarn Rudolf August Oetker virksomheten.
Kapell

Andre betydninger

Ordet kapell kan også vise til et lite orkester eller en overbygning på et lasteplan.
Nordmøre og Romsdal politidistrikt

Nordmøre og Romsdal politidistrikt var til og med 31.desember 2015 et av 27 politidistrikt i Norge med hovedsete i Kristiansund. Arnstein Nilssen var politimester.
Fra 1. januar 2016 ble politidistriktet sammen med Sunnmøre politidistrikt slått sammen til Møre og Romsdal politidistrikt.
Nordmøre og Romsdal politidistrikt ble opprettet 1. januar 2002. Da ble Nordmøre politidistrikt og Romsdal politidistrikt slått sammen og Vestnes lensmannsdistrikt ble lagt under Sunnmøre politidistrikt.
I en interimperiode på seks måneder til opp til ett år vil de to tidligere politidistriktene ennå bestå administrativt med hver sin fungerende leder.
I Nordmøre og Romsdal politidistrikt er Arnstein Nilssen i perioden fungerende leder. Han er også visepolitimester i det nye Møre og Romsdal politidistrikt.
Politidistriktet omfattet kommunene i Nordmøre og Romsdal nord for Romsdalsfjorden med til sammen 18 kommuner og litt over 110.000 innbyggere.
Rombølge

Rombølge  (engelsk skywave) er en  radiobølge som blir reflektert fra ionosfæren, og derfor kan brukes til forbindelse til områder bak horisonten. Under visse omstendigheter kan man faktisk oppnå forbindelse rundt hele jordkloden.  Det er særlig på kortbølge (HF), og  med NVIS at denne er interessant i forhold til jordbølge.
Hi-Fly

Hi-Fly er et musikkalbum med Karin Krog og Archie Shepp, utgitt i 1976. Albumet ble utgitt på nytt i 1991.
Trizogeniates venezuelensis

Utbredelse

Billen finnes i den neotropiske faunaregionen, nærmere bestemt i Venezuela.
Frankrikes kantoner

En kanton (fransk: canton) er en administrativ inndeling av et arrondissement i Frankrike. Kantonene ble opprettet ved lov av 22. desember 1789, samtidig med Frankrikes departementer.
Som regel består en kanton av flere kommuner, men ikke alltid, og kommuner i urbane områder med stor befolkning kan godt inneholde flere kantoner. Derimot tilhører en kanton kun ett arrondissement. Tallet på kantoner vil følgelig variere fra departement til departement. Territoire de Belfort har for eksempel 15, mens Nord har 79. Per 1. januar 2006 var det 4 039 kantoner i Frankrike, hvorav 156 lå i de oversjøiske områdene.
Den primære rollen til en kanton er hovedsakelig som et rammeverk for regionale valg. Hver kanton velger en person til å representere seg ved conseil général du département, eller departmentsrådet. Kantoner danner også rettsdistrikt, som sete for Tribunaux d'instance eller «første rettsinstans». De tyve arrondissementene i Paris blir av og til regnet som kantoner, selv om de ikke har valgmessige funksjoner.
Hovedbyen i en kanton vil ofte være den største byen i området, og spesielt på landet vil brannstasjon og gendarmeri ofte være plassert her.
You Keep Coming Back Like a Song

«You Keep Coming Back Like a Song» er en amerikansk sang med melodi og tekst av Irving Berlin. Den ble skrevet til filmen Blues Skies fra 1946, hvor den ble introdusert av Bing Crosby.

Norsk versjon

Tola har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Tilbake du kom som en sang». Inger Jacobsen, Øivind Berghs orkester har spilt inn sangen. Den ble utgitt på 78-platen Musica A 8977.
Statistiska centralbyrån

Statistiska centralbyrån (SCB) er det byrået som er ansvarlig for å produsere offisiell statistikk i Sverige. Nasjonal statistikk i Sverige kan spores tilbake til 1686, da lokale kirkesogn fikk ordre om å føre manntall over befolkninga. SCBs forgjenger, Tabellverket, ble satt opp i 1749, og det nåværende navnet ble tatt i bruk i 1858.
I 2005 hadde byrået rundt 1400 ansatte. Byråets kontorer ligger i Stockholm og Örebro.
Ikamiut

Ikamiut er en bygd i Qasigiannguit kommune på vestkysten av Grønland.
Bygden har 66 innbyggere pr 2007. Ved siden av Ikamiut har kommunen kun én by; Qasigiannguit (da.: Christianshåb), med 1 188 innbyggere. Ikaniut ligger ca. 36 km sydvest for Qasigiannguit.
Bygden har egen skole; Ivilikasiup atuarfia (Ikamiut skole). Denne dekker 1. til 9. klassetrinn, men på grunn av få elever undervises det i tre samleklasser. Skolen har ca. 22 elever, én lærer og to timelærere.
Kommunens andre skole heter Juunarsip atuarfia, og ligger i Qasigiannguit.
Herminella

Utseende

Nokså små, ovale, matte, grønne skjoldbiller (døde eksemplarer gjerne brunrøde). Oversiden er svært tett og kraftig punktert. Hodet er ganske lite, ikke synlig ovenfra, antennene forholdsvis korte. Kroppsformen er avlangt til bredt oval. Pronotum er mye bredere enn langt, rundet, litt bredere enn dekkvingene, som er jevnbrede til rundede og noe hvelvede. Beina er nokså korte.

Levevis

Larvene er bladminerere på tofrøbladete planter. Artenes vertsplanter er ukjente.

Utbredelse

Slekten er utbredt i det sørlige Afrika (Sør-Afrika, Namibia, Mosambik).
Hekataios fra Abdera

Verker

Beklageligvis har intet fullstendig verk av Hekataios blitt bevart til vår tid, og vår kunnskap av hans skrifter eksisterer kun i fragmenter funnet i ulike greske og latinske forfatteres verker, hovedsakelig hos Diodorus Siculus hvis egyptiske etnografi (Bibliotheca historica, Bok I) representerer helt og holdent den største andelen. Diodorus parafraserer Hekataios slik at det er vanskelig trekke ut Hekataios’ egentlige skrift. 
Hekataios skrev boken Aegyptiaca eller Om egypterne, begge titlene er antydninger på hva den opprinnelige tittelen kanskje var basert på andre kjente etnografiske titler. Det var en redegjørelse av Egypts sedvaner, trosforestillinger og geografi. Det enkeltstående største fragmentet av Hekataios fra dette tapte verket er Diodorus’ omtale av Ramesseum, graven til Ramses II av Egypt (i.47-50).
Diodorus (ii.47.1-2) og Apollonios Rhodios (fra Rhodos) forteller begge om et annet verk av Hekataios, Om Hyperboréerne, om et mytisk folk i Hyperborea, som også Strabo og Plinius den eldre senere har skrevet om og som kan ha fått sin informasjon fra nettopp Hekataios.
Selv om det ikke kjennes tittelen på et eneste filosofisk verk av ham skrev han i henhold til leksikonet Suda et avhandling om poesien til Homer og Hesiod, men intet av dette har overlevd. Suda lister ikke opp noe annet verk av Hekataios, men nevner heller ikke hans historiske redegjørelser om Egypt.
Asiamesterskapet i friidrett 1983

Asiamesterskapet i friidrett 1983 var det femte Asiamesterkapet i friidrett, det ble arrangert i Kuwait by i Kuwait. Det var 22 øvelser for menn og 16 for damer. Kina ble beste nasjon med 16 gullmedaljer foran Japan og Thailand med fire hver.
Þjóðvaki

Þjóðvaki (norsk: «Folkebevegelsen» eller «Landet våkner») var et populistisk venstreparti på Island, som ble etablert i 1994 av utbrytere fra det sosialdemokratiske Alþýðuflokkurinn, blant andre Jóhanna Sigurðardóttir som en respons på at hun tapte partiledervalget i Alþýðuflokkurinn. I alltingsvalget 1995 fikk partiet en oppslutning på 7,2 prosent og fire representanter. 
I 1998 gikk partiet inn i det nye partiet Samfylkingin (Sosialdemokratene) sammen med Alþýðuflokkurinn, Samtök um kvennalista og Alþýðubandalagið (Folkealliansen).