Bambi

Popularitet og økonomi

Bambi innbrakte $267 millioner på verdensbasis, hvorav $102,2 millioner i USA, i løpet av de årene den ble satt opp på kino. Den innbrakte ca $3 millioner i USA i 1942, $2,2 millioner i 1943, $6 millioner i 1957, $9 millioner i 1966, $20 millioner i 1975, $23 millioner i 1982 og $39 millioner i 1988. Til tross for at den har spilt inn store summer i årenes løp så klarte den ikke å innbringe så mye som forventet i løpet av dens opprinnelige visning. Hovedårsaken var at store deler av marked i Europa hadde falt bort på grunn av andre verdenskrig.
Produksjonskostnadene var på $858 000.

Ettermæle

Bambi huskes spesielt for to scener. Den ene er den tragiske scenen der Bambis mor blir drept av en jeger. Minst like kjent er den humoristiske scenen er Bambi balanserer på isen med kaninen Trampe som tilskuer. Denne scene har vært fast innslag i TV-spesialen From All of Us to All of You som brukes å sendes ved julehøytidene i flere land, deriblant Norge.

Anmelderne

Den fikk blandet mottakelse av de amerikanske anmelderne. Mange mente at den ble for realistisk og at fantasy-elementet var for lite fremtredende i forhold til tidligere Disney-filmer. En del misslikte også dramatiseringen av dyrenes kamp for tilværelsen og at mennesket ble fremstilt som en av deres fiender. Den har fått bedre omtale i ettertid, noe som gjenspeiles i at den har oppnådd så mye som 90 % på Rotten Tomatoes.  
Den har fått jevnt over god omtale av norske anmeldere. Filmpolitiet og CINERAMA har gitt den terningkast seks, Arbeiderbladet fem, mens VG, Dagbladet og Aftenposten har gitt den fire. VG filmanmelder uttrykte stor moralsk forargelse mot filmens innhold da den ble vist første gang i 1946. Anmelderen gav ros for musikken og filmens tekniske kvaliteter, mens mente langt på vei at den innholdsmessig var uegnet for barn. I forbindelse med en nyoppsetning i 1957 gav anmelderen i VG den terningkast seks. I 1979 gav samme avis den terningkast fire.

Visninger og senere versjoner

Bambi ble relansert i USA i 1947, 1957, 1966, 1975, 1982 og 1988. Den ble utgitt på VHS i 1989, 1997 og på DVD i 2005. Den gjennomgikk en omfattende oppgradering i forkant av DVD-lanseringen, der over 110 000 bilderuter ble manuelt renset.
I Norge ble filmen vist med originalstemmer frem til 1990-tallet. I 1993 kom den den første norske versjonen med norske stemmer.

Priser og utmerkelser

Walt Disney ble tildelt en spesialpris under Golden Globe i 1948. Den ble også tildelt Hugo-prisen og Genesis Award. Det kan også nevnes at den ble nominert til tre Oscar (musikk og lyd).
I 2011 valgte USAs nasjonale filmregister den som bevaringsverdig for deres National Film Preservation Board.
I 2010 kåret Det amerikanske filminstituttet jegeren som dreper Bambis mor til filmhistoriens 20. beste skurkeskikkelse.

Bakgrunn

Figuren Bambi er et fiktivt rådyr som ble skapt og forekommer i to romaner av den østerrikske forfatteren Felix Salten (pseudonym for Siegmund Salzmann). Bøkene forteller om rådyrets oppvekst og til dels vanskelige utfordringer som det må i gjennom.
Det er den første boken, Bambi, ein Leben im Walde, fra 1923, som Walt Disney overført til film. I denne filmen foregår imidlertid handlingen i USA og noen av de mest brutale detaljene er tonet ned. «Bambi» er dessuten omgjort til en hvithalehjort og ikke et rådyr. Filmens dyr er tegnet realistisk, ingen av dem er karikert, og det er ikke et eneste menneske som blir vist i filmen. I bakgrunnstegningene av skogen er blitt gjenskapt realistisk med blader som faller, og årstidenes gang. 
Filmen ble produsert på det samme høye budsjett som var benyttet på Snehvit og de syv dvergene og Pinocchio. Den var en kraftanstrengelse på toppen av de økonomiske problemer som Pinocchio og Fantasia hadde skapt, og Disney selv var i dårlig humør. Til tross for problemene ble prosjektet gjennom, og filmens salg dekket omkostningene.

Annet

Filmen bidro til økt interesse og bevissthet for dyrs rettigheter. Spesielt i så henseende er scenen der Bambis mor blir drept av en jeger. Den amerikanske miljøorganisasjonen National Audubon Society gikk så langt som å hevde at denne scenen var like viktig for folks bevissthet rundt dyrs rettigheter som det romanen Onkel Toms hytte hadde var for slaveriet på 1800-tallet. Musikeren og dyrevernaktivisten Paul McCartney uttalte i 2005 at filmen inspirerte ham til å engasjere seg for dyrevern og dyrs rettigheter.
Den ble distribuert av RKO Pictures i USA.