Væske

Egenskaper

Væskefasen er knyttet til en større samling av stoff: en kan ikke snakke om at et enkelt atom eller molekyl er væske, gass eller faststoff. Væsker er bygget opp av molekyler hvor bindingen mellom molekylene er langt sterkere enn for gasser, men ikke så sterk at molekylene sitter i låste posisjoner, som faststoff. De fleste væsker har forholdsvis små molekyler, bestående av én til noen titalls atomer, men noen kan også være større, som termoplast. 
Stoff endrer faser og typisk blir en væske til faststoff når den kjøles ned, og til gass  når det varmes opp. Denne overgangen skjer gjerne ved klart definerte temperaturer (kalt kritiske temperaturer) som er spesielt for hvert enkelt stoff. Eksempel på dette er væsken vann, som fryser til is (faststoff) ved 0 °C og fordamper (gass) ved 100 °C ved et trykk på en atmosfære. Tilsvarende går gass ofte over til væske under stort trykk. På langt nær alle faste stoffer har en væskefase, fordi temperaturøkning fører til en kjemisk reaksjon i stedet for en faseendring. F.eks. vil tre begynne å brenne (kjemisk reaksjon) ved oppvarming i stedet for å gå over i væskeform. De eneste grunnstoffene som er væsker ved standard trykk og temperatur er kvikksølv og brom.
Når man har stoff som er sammensatt av flere typer molekyler skjer ofte overgang til væskefasen ved ulike temperaturer for de ulike typene. F.eks. ved blanding av fett i vann, vil disse danne en felles væskefase ved 80 °C mens fettet separeres ut og blir fast, mens vannet fortsatt er flytende, når temperaturen reduseres til 15 °C. 
Overflatehinner er vanlige på væsker, og slike hinner gjør at små mengder væsker fanges i dråper istedenfor å renne. Overflatehinner er spesielt viktig ved små mengder væske og strøm gjennom tynne rør. Den kjemiske sammensetningen av væsken avgjør hvor sterk overflatehinnen er. For eksempel vil tilsetning av salt eller oppvaskmiddel svekke overflatehinnen på vann.

Husholdning

Vann er det viktigste næringsmiddelet, og tilførsel av rent vann, eller vannbasert væske, er en forutsetning for ethvert samfunn. I moderne husholdninger er stort sett dette løst ved hjelp av et omfattende rørnett for vannforsyning, ofte supplert med separat salg av vann på flaske hvis vannet fra rørene ikke er rent nok. Tilsvarende finnes separate rørnett for kloakk, hvor vann brukes til å frakte avfall vekk fra husholdningene. En husholdning bruker væsker til matlaging, rengjøring (såper og rengjøringsmidler) og oppvarming (sentralfyr).

Jordbruk

Vann er forutsetning for alt jordbruk, inkludert fiske og havbruk. Jordbruk er enten basert  på naturlig tilførsel av vann, men en stor del av verdens jordbruk er også avhengig av kunstig vanning, og kunstige vanningsanlegg er dermed nødvendig for verdens matproduksjon. I tillegg bruker moderne jordbruk i stort omfang insektmidler i væskeform samt at jordbruksindustrien bruker store mengder vann til rengjøring av jordbruksprodukter.

Abstrakte væsker

Væskebegrepet er også nyttig for å beskrive andre typer systemer som en egentlig ikke tenker på som væsker. F.eks. kan store atomkjerner beskrives som væskedråper og tett vekselvirkende elektroner i en leder som en elektronvæske.

Kjemisk beskrivelse

Kjemien er læren om hvordan stoffer endrer sammensetning,og i praksis foregår nesten alltid kontrollerte 
kjemiske reaksjonene i væsketilstand, også når sluttproduktene er faststoff. Grunnen til at væsker er så viktige er at en kjemisk reaksjon i faststoff foregår kun ved overflaten, og at det vil være svært vanskelig å få reaksjonen til å gå kontrollert gjennom et helt stykke faststoff. I en væske foregår den kjemiske reaksjonen i hele væskens volum samtidig, om den er blandet riktig, og reaksjonen er dermed raske og lettere å kontrollere.  
Blanding av to væsker, eller en væske og et faststoff, kan enten karakteriseres som homogen eller heterogen. 
Homogen væske betyr at de to partisipantene danner en enhetlig blanding, slik som vann og saft. Heterogen væske vil si at de skiller seg i to distinkte lag, som vann og fett, hvor fettet legger seg på toppen. 
Heterogen blandinger kommer bla. når den ene væsken er vannløselig og den andre er fettløselig. 
det ved blanding dannes en fasehinne mellom væskene  Dette skjer fordi molekylene i den vannløselige væsken har polaritet, mens molekylene i den fettløselige væsken er upolare. Dersom blandingen tilsettes et stoff med mindre polaritet, vil fasehinnen forsvinne og væskene blande seg. Dette skjer for eksempel med aceton eller propanol i kondensfjerner, eller med såpe som er et lengre molekyl med en polar og en upolar ende.

Mikroskopisk beskrivelse

En fullverdig mikroskopisk teori for væsker finnes ennå ikke. Likevel vet vi forholdsvis mye om hvordan væsker ser ut på  mikroskopisk, dvs. på atom- og molekylnivå. De mest basale ligningene som beskriver væsker er de samme kvantemekaniske ligningene som beskriver gasser, men disse kan ikke løses på samme måte som for gasser. Løsningen for gasser  bygger på at  vekselvirkningen er svak mellom molekylene, mens dette ikke er tilfelle for væsker. Det er antatt at molekylene i væsker danner klynger som beveger 
seg lite i forhold til hverandre, men siden væsker flyter må disse klyngene ha begrenset størrelse.