Resett

Bakgrunn og innhold

Resett ble grunnlagt av Øystein Stray Spetalen, Jan Haudemann-Andersen, Mikkel Dobloug, Monica Staff, Håkon Wium Lie og redaktør Helge Lurås med ⅙ eierskap hver. Senere har flere investorer kommet til. I juli 2018 ble det kunngjort at Resett til sammen har 21 eiere med ulike eierandeler.
Resett oppgir å følge de presseetiske reglene i Vær varsom-plakaten og Redaktørplakaten, uten å være medlem i de etablerte  medieorganisasjonene i Norge. 
Redaksjonen følger i tillegg sin egen «Resett-plakat» som blant annet fastsetter at «Resett skal jobbe for demokrati og et liberalt samfunn basert på det beste i den vestlige kulturhistorien» og «Resett skal tørre å ta de vanskelige og tabubelagte debattene og gi folk flest en plattform til å ytre seg». Redaksjonssjef Lars Akerhaug begrunner Resetts forretningsmodell med behovet for et medium som kan diskutere «betente spørsmål som kulturelle konsekvenser av høy innvandring» og fordi «de etablerte mediene og kultureliten» angivelig stempler vanlige folks meninger som fordomsfulle og hatefulle. 
Før etableringen av Resett var redaktør Helge Lurås skeptisk til norsk krigføring i utlandet. Hans skepsis kommer også til uttrykk i Resett som har publisert analyser av NRK Dagsrevyens dekning av Libya-konflikten.

Omstridte saker og kritikk

3. januar 2018 sto Resett bak offentliggjøringen av den såkalte «Grande-saken». Senere kritiserte Resett VG for å i flere år ha tiet om saken, før de etter Resetts avsløring skal ha forsøkt å gjøre saken til sin egen uten å kreditere Resett.
Resett har hatt mange artikler om Sumaya Jirde Ali. Omtalen av Ali ble kritisert av Unge Høyres leder Sandra Bruflot og av Erna Solberg som kalte den «forkastelig». Ali klaget i februar 2018 Resett inn for PFU, men klagen er ikke registrert behandlet av PFU pr 12. august 2019 . Aftenposten, Dagbladet, Morgenbladet og Dagsavisen kritiserte Resetts redaksjonelle linje i behandlingen av Ali.
27. februar 2018 ble Resett felt av Pressens Faglige Utvalg etter at de i 2017 publiserte en artikkel om redaktør Erik Sønstelie uten å gi ham tilsvarsrett. De ble også kritisert for manglende opplysningskontroll og for å ikke ivareta skillet mellom kommentar og faktiske opplysninger. Resetts redaktør Lurås ble i september 2018 avvist som medlem i Redaktørforeningen, som ga uttrykk for at avisen ikke overholdt de nødvendige presseetiske retningslinjene.
Kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner kritiserte Resett for å godkjenne hatefulle og islamofobiske ytringer i avisens egne artikler og kommentarfelt i etterkant av terrorangrepet 15. mars 2019 i Christchurch på New Zealand. Redaktør Helge Lurås mener Resett hverken legitimerer eller applauderer kommentarer, men oppfordret Sanner til å anmelde kommentarer han mener faller utenfor ytringsfriheten.
Resett ble 23. april 2019 låst ute av Googles reklamesystem adSense for brudd på retningslinjene, idet Google mente at avisen i strid med regelverket uttrykkelig hadde oppfordret leserne om å klikke på annonser. Annonsørene fikk refundert utgiftene sine, og Resett får ikke lenger vise adSense-annonser. Nettstedet var på forhånd blitt svartelistet av store annonsører.

Støtte

Farjam Movafagh, leder av Sekulær allianse, har skrevet at Resett sørger for at meninger som ellers ikke slipper til i offentligheten, blir eksponert. 
Hans Geelmuyden har latt Resett publisere innhold fra sin blogg, og har gitt uttrykk for at Resett har en demokratisk fundament.