google/wiki40b huggingface dataset:
Luftrenser

En luftrenser er en innretning som bruker mekaniske eller og kjemiske luftfilter for å rense luft for uønskede partikler. En luftrenser har ofte ei luftpumpe eller ei vifte for å pumpe lufta inn i luftrenseren gjennom filtrene og ut tilbake i rommet igjen.
En luftrenser kan ha flere typer filter, og bruker ofte en kombinasjon av forskjellige filtre for å oppnå ønsket renseeffekt.
Et vanlig filter for luftrensere er HEPA-filter. Dette filteret er bygget opp av mange små tråder som skaper et nett der partiklene i luften fanges og fester seg. Det finnes flere forskjellige typer HEPA-filter, og ikke alle er like effektive. Eksempler på betegnelser er E11 eller H13. De forskjellige typene har forskjellige egenskaper når det gjelder luftgjennomstrømning og partiklene som fanges. HEPA-filter brukes ofte også i støvsugere. HEPA-filteret fjerner partikler fra luften. Dette kan være støv, pollen, fiber fra klær, trafikkforurensning og lignende.
I tillegg til HEPA-filter brukes ofte et kullfilter. Kullfilteret består av kull som kan komme fra bambus. Når luften blåses gjennom kullfilteret fanges luktpartikler. Kullfilteret brukes sammen med HEPA-filter, slik at HEPA-filteret fjerner støv og forurensning, mens kullfilteret fjerner lukten.
Avanserte luftrensere bruker ofte UV-lys i tillegg til dette. UV-lyset fjerner bakterier og virus fra luften. Enkelte luftrensere bruker også en ionisering av luften for å bedre luftrensingen. Ved å ionisere de små partiklene i luften vil flere små partikler binde seg sammen til store partikler, som lettere fanges opp av filteret.
Bohumiljania

Utseende

Middelsstore til ganske store (8 - 23 millimeter), avlange, halvmatte, brunlige eller grønnlige, fint punkterte bladbiller. Antennene er tynne og rundt halvparten så lange som kroppen. Pronotum er rundet, litt smalere enn de jevnbrede dekkvingene, som har læraktig overflate. Beina er forholdsvis korte.

Levevis

Artene er knyttet til regnskog og andre fuktige skoger. De er i alle fall delvis aktive om natten og kommer til lys. Billene lever på planter i myrtefamilien.

Utbredelse

Slekten er utbredt på Ny-Caledonia.
Metadata

Metadata ( fra gresk meta "om" og latin data "opplysninger" ) er data som tjener til å definere eller beskrive andre data. 
I utsagnet «prisen er kr. 5,-» er «kr. 5,-» data, mens «prisen» er metadata, ettersom «prisen» beskriver hva slags data «kr. 5,-» er. 
Metadata kan bygges i flere nivåer. 
En kan snakke om instansen av data («kr. 5,-») som nullte metanivå, mens beskrivelsen av instansen («prisen») er første metanivå. 
Beskrivelsen av hvordan en angir prisen, dvs. setningsoppbyggingen, kan en kalle andre metanivå osv. 
Metainformajon er informasjon om informasjonen. Denne informasjonen er informasjon som legges inn i HTML-koden. En type metainformasjon går på å legge ut nøkkelord om nettstedets innhold.

Tekniske metadata

Tekniske metadata (operasjonelle metadata) blir brukt til å beskrive strukturer i datasystemer, slik som tabeller, rader og indekser. 
Disse følger vanligvis regler som er proprietære for det enkelte system. Dette skaper ofte komplikasjoner innen dataintegrasjon. Egne systemer for metadata forvaltning, på tvers av systemer, finnes både som del av dataintegrasjonsløsninger og som selvstendige produkter.

Forretningsbegreper

Forretningsbegreper (Business terms) er en form for metadata som sier noe om hvilken type data dataelementene inneholder. I tillegg til å være definert ved navn og datatype, har forretningsbegreper et semantisk aspekt. 
Ta for eksempel begrepet SALDO. Dette er et tall på desimalform (så langt på linje med tekniske metadata). Så den semantiske biten: SALDO er definert som det beløpet som fremkommer som resultat etter at hele historikken av innskudd og uttrekk fra en konto er akkumulert opp.
Forretningsbegreper er sentrale i Metadata forvaltning. Det finnes egne verktøy, både selvstendige og innebygget i dataintegrasjonssystemer, for å definere og strukturere forretningsbegreper.

I naturlig språk

I naturlig språk forekommer data og metadata i et naturlig dynamisk samspill. Metadataene, som gjerne kan sees på som den kontekstoppbyggende delen av setninger, er som regel implisitt:
Jeg har 4 kasser med pils til festen.
Hvem: Jeg 
Antall : 4
Hva: kasser
Med hva : pils
Til hva : festen
I datasystemer må disse metadatene oppgis eksplisitt.

I nær naturlige språk

Veiledende metadata blir brukt for at mennesker skal finne fram til spesifiserte gjenstander og er vanligvis uttrykt ved et sett av nøkkelord i et naturlig språk.
Et eksempel på metadata er XML Schema som beskriver varianter av XML-formatet. Et annet er Dublin Core.
Avistegning

Avistegning er en samlebetegnelse på flere typer tegninger brukt på redaksjonell plass i dagspressen. Det kan være politiske kommentarer og satire, portretter og karikaturer, hverdagskommentarer, reportasjetegninger, rettstegninger, teatertegninger, inntrykk fra by og land, vitsetegninger og tegneserier.

Kjennetegn

De viktigste kjennetegnene ved en avistegning er at den er like aktuell som dagens avis og at den formidler til leseren det den skal på en effektiv måte. Avistegninger kan derfor bretraktes som «ferskvare» og «døgnfluer», og blir gode samtidsdokumenter. Flere tegninger har dessuten kvaliteter som gir dem et lengre liv og i enkelte tilfeller klassikerstatus. Avistegnerne står ofte nokså fritt i forhold til å formidle sine egne tolkninger og syn på en sak, og særlig de politiske kommentartegningene kan være mye skarpere og mer poengterte enn skrevne leder- og kommentarartikler. Det er likevel flere eksempler på sensur, injuriesaker og konflikter med bakgrunn i avistegninger. Et av de mest kjente eksemplene fra nyere tid er striden rundt de tolv danske Muhammedkarikaturene i Jyllands-Posten i 2006.
Avistegningene viser et rikt spekter av personlige uttrykk, og et regelmessig bidrag fra samme tegner kan i høy grad prege en avis' visuelle profil og publikums inntrykk av avisa. Avistegning er på mange måter en form for journalistikk, og avistegnerne har sin anerkjente plass ved siden av journalistene, enten de er fast ansatt eller arbeider frilans med mer eller mindre hyppige oppdrag.

Historikk i Norge

De første karikaturtegnerne kom fra vittighetspressen til avisene tidlig på 1900-tallet. Da avisene endret fokus fra meningsformidling til mer vekt på nyheter rundt 1910, ble foto og tegninger vanligere, også til underholdningsstoff. I nyere tid har en rekke illustratører tegnet for aviser, gjerne til feature-stoff.
Flere norske avistegnere er medlemmer i foreningen FECO Norway, en norsk avdeling av Federation of Cartoonists Organisations, internasjonal nettverksorganisasjon for avistegnere, tegneserieskapere og illustratører som jobber redaksjonelt. FECO Norway ble opprettet i 2009.
Kunstgalleriet Avistegnernes hus i Drøbak i Akershus ble opprettet i 1999. Det stiller særlig ut avistegninger, tegneserier og illustrasjonskunst.
Wolfgang Werlé

Drapsdom

I mai 1993 ble han og halvbroren Manfred Lauber dømt til livsvarig fengsel for drapet på Walter Sedlmayr Saken vekket stor oppsikt i sin tid. Werlé sonet 15 år i fengsel og ble løslatt på prøve i august 2007.

Søksmål mot Wikimedia

I oktober 2009 krevde han at Wikimedia Foundation skulle fjerne navnet hans fra omtalen av drapssaken i den tyske utgaven av Wikipedia. Ifølge Electronic Frontier Foundation har Werlés advokater også forsøkt å forfølge en internettleverandør i Østerrike for å ha publisert navnene. 12. november 2009 rapporterte The New York Times at Werlé har saksøkt Wikimedia Foundation i en tysk rett. Wikimedia Foundation er en amerikansk stiftelse som opererer under amerikansk rett, og som utgir leksikonet Wikipedia.
Piers Gaveston

Piers Gaveston (født ca. 1284, død 19. juni 1312) var en yndling (og muligens også elskeren) av kong Edvard II av England.

Bakgrunn

Piers Gaveston var sønn til Sir Arnaul de Gabston, en gasconsk soldat i tjeneste hos kong Edvard I av England. Han kom til det kongelige husholdet som en ung gutt hvor han med kongens velsignelse ble en venn med tronarvingen, prinsen av Wales i 1300. Prins Edvard var øyensynlig begeistret for den vittige og modige Gaveston og ga ham rike gaver. Kongen selv fikk snart avsmak for at sønnen omgikk en fra lavadelen.
Wikipedias engelske artikkel har en mer dramatisk enn kanskje historisk beskrivelse av hendelsen da prins Edvard ønsket å forære området Ponthieu til Gaveston: Kong Edvard I fløy opp i raseri: «Din elendige horesønn!» skrek kong Edvard I. «Vil du gi bort land nå? Har du noensinne erobret noe? Så sant som Gud lever, om jeg ikke var redd for å splitte riket, skulle jeg aldri la deg få arven!» Deretter grep kongen tak i prinsens hår og slengte ham i gulvet og sparket ham til han ble utmattet.

Homoseksualitet

Gaveston ble like upopulær hos den nye dronningen som hos adelen, og de to mennene som var av bortimot den samme alder, fikk hurtig ryktet om at de hadde et forhold som ikke var egnet for menn. Selv om en homoseksuell identitet ikke eksisterte på denne tiden er de aller fleste historikere rimelig sikre på at de hadde seksuell omgang, til tross for at begge produserte barn med sine respektive koner. Men iallfall én historiker, Pierre Chaplais, har faktisk i boken Piers Gaveston: Edward II’s Adoptive Brother (1994) kommet med en annen fortolkning på deres vennskap ved å argumentere at de ble våpenbrødre i tiden rundt 1300, og at denne kontrakten er forklaringen på intensitet i deres forhold, selv om det betydde at kongen ignorerte og ydmyket sin forargede ektefelle. Chaplais definerer et slik brorskap som «en form for et meget tett forhold som ble etablert mellom to militære menn».

Død og ettermæle

Etter kroningsvervet sendes Gaveston til Irland som regent. Han kom tilbake samme år og skaffet seg enda flere fiender. Den mektigste var Thomas, jarl av Lancaster, en fetter av kongen, som Gaveston hadde beseiret i et turneringspill. Lanchester ledet opposisjonen og tvang kongen til å utvise Gaveston. Etter at Gaveston i 1312 ble kalt tilbake av kong Edvard II ble Gaveston tatt til fange og henrettet ved halshugging ved at Deddington, Oxfordshire av de opprørske baronene. Hans hode ble vist fram til jarlen av Lancaster som bevis for en beskjed ble sendt til kongen. Kong Edvard II ble rasende, men gjorde intet mot sin fetter. Da Thomas av Lancaster ble beseiret ved slaget ved Boroughbridge i 1322 fikk Edvard muligens en etterlengtet hevn.
Piers Gavestons gravstein står i Blacklow Hill i Leek Wootton. Kongens nye yndling ble Hugh den yngre Despenser. Gaveston er en betydelig rollefigur i Christopher Marlowes skuespill Edward II. Han blir også feilaktig beskrevet i filmen Braveheart hvor Edvard I dreper ham ved å kaste ham ut av vinduet.
Ceratolasmatidae

Utseende

Bittesmå til middelsstore (kroppslengden varierer fra mindre enn 1 mm til 6 mm) vevkjerringer med ganske korte til ganske lange bein.

Levevis

Flere av artene lever i huler. Arten Crosbycus dasycnemus er stort sett partenogenetisk, hanner av denne arten er meget sjeldne.

Utbredelse

Familien er utbredt i Nord-Amerika, fra California til Britisk Columbia og øst til Kentucky, og i Øst-Asia.

Flere grupper?

Det er sannsynlig at denne familien bør betraktes som tre ulike grupper. Slektene Acuclavella  og Ceratolasma er middelsstore vevkjerringer (kroppslengde 4-6 mm) med forholdsvis korte pedipalper og bein, og er trolig nært beslektede med artene i familien Ischyropsalididae.
Slekten Hesperonemastoma omfatter arter med 1-2 mm kroppslengde som trolig er nært beslektet med slekter i familien Sabaconidae.
Slekten Crosbycus omfatter bittesmå arter (kroppslengde mindre enn 1 mm) med lange, tynne pedipalper og ganske lange, sterkt piggete bein. Disse bør trolig betraktes som en familie for seg.
Gnorimella

Utseende

En middelsstor (12-14 millimeter), hårete og noe langbeint gullbasse. Pronotum er mye smalere enn dekkvingene, svart med gule tegninger. Dekkvingene er rødbrune med svarte tegninger, de dekker ikke det bakerste ryggleddet (pygidium). Dette er vanligvis skinnende gult med en U-formet, svart tegning hos hunnen, svart med tre gule flekker hos hannen.

Levevis

Larvene lever i morkent treverk eller hule trær, utviklingen tar gjerne flere år. De voksne billene besøker ofte blomster.

Utbredelse

Arten er utbredt i det østlige Nord-Amerika.
ATmission

ATmission er en tidligere Linuxdistribusjon fra Nederland som var basert på  Fedora. Distribusjonen ble levert på en Live CD.
Distribusjonen benyttet vindusbehandleren IceVW og skrivebordsmiljøet KDE. Distribusjonen støttet datamaskinarkitekturen 32-biter i386.
Versjon 1.1 ble lansert 5. januar 2005. Versjon 2.0 ble lansert 3. oktober 2005
Victoria Solli Berg

Idrettskarriere

Berg deltok i VM i strandhåndball 2018, hennes første mesterskap i strandhåndball. Norge fikk der sølv etter at de tapte finalen mot Hellas, på shootout.
Friedrich Layriz

Friedrich Layriz (født 30. januar 1808 i Nemmersdorf som senere er blitt en del av Goldkronach i Tyskland, død 18. mars 1859 i Unterschwaningen) var en tysk luthersk prest og hymnolog.
Layriz hadde stor betydning for hymnologien gjennom sitt arbeid der han samlet og gjennoppdaget salmer skrevet før opplysningsteologien. Disse var i hovedsak glemt eller sterkt bearbeidet, noe som også gjalt deres polyrytmikk. I 1844 gav han ut den programmatiske Kern des deutschen Kirchenlieds von Luther bis Gellert som fikk stor påvirkning på salmebøkene i Bayern, Tyskland og i det tyskspråklige Nord-Amerika. Dette var ikke en historisk-kritisk utgave, men en bruksbok for menighetssang. Han gjorde også tilføyelser og endringer, slik som 3. og 4. vers på «Det hev ei rose sprunge». Hans tredje vers står i dag i Norsk salmebok 2013. Layriz forsket også på liturgikk.
Pancit Molo

Pancit Molo eller Filipino pork dumpling soup er en type suppe med wontonomslag som har sitt utspring i distriktet Molo i Iloilo City. Bydelen Molo var et område med stor kinesiskættet befolkning.
Suppen er en blanding av svinekjøttdeig pakket inn i molo (eller wonton)-deig, revet kyllingkjøtt og reker. Suppen helles kokende varm i serveringsbollen, og får et drydd med biter av vårløk og hvitløk.
Retten minner om wontonsuppen kjent i det kinesiske kjøkken, skjønt kombinasjonen av ingredienser er noe annen.
Leopold von Schroeder

Leopold Alexander von Schroeder (født 12. desember/ 24. desember 1851 i Dorpat i Tsarrussland, død 8. februar 1920 i Wien) var en tysk indolog. Han var russisk statsråd, professor i indologi ved universitetet i Innsbruck i 1896 og var fra 1899 ved universitetet i Wien. Han oversatte blant annet Bhagavadgita fra sanskrit til tysk.

Bakgrunn

Leopold Alexander von Schroeder var sønn av pedagogen Julius von Schroeder (1808-1888) og hans hustru Marie, født von Schrenck. Han studerte ved universitetene i Dorpat, Jena og Tübingen.

Akademisk virke

Fra 1882 var Leopold von Schroeder dosent i indologi ved Universitetet i Dorpat, der han tidligere hadde vært student under Leo Meyer. Han ble i 1896 ordentlig professor i Innsbruck og arbeidet fra 1899 i Wien. Blant hans studenter i Wien var Bernhard Geiger.
Leopold von Schroeder beundret komponisten Richard Wagner og deltok selv aktivt i teaterlivet i Wien. Han var også en god venn med Wagners svigersønn Houston Stewart Chamberlain og hørte hjemme i den vitalistiske, wagnerianske tradisjon. Han var en av de få som beskjeftiget seg vitenskapelig med tematikken rundt gralsfortellingen bog ville avdekke deres røtter.
Han skrev et sammenfattende verk som samtidens idéer om arierne i Arische Religion (1914/1916). Det var planlagt å utkomme i tre bind, men von Schroeder rakk aldri å ferdigstille det siste. Tanken med tredelingen var at hvert bind skulle behandle hver sin «rot» (hvert sitt aspekt) av den ariske religion. tt han valgte å tale om tre røtter skyldtes at han ville skape en syntese av tre forskjellige forskertradsjioner: den evolusjonistiske antropologi, den indoeuropeiske filologien og teorien om en urmonoteisme. Det tredje bindte av Arische Religion, som ikke ble ferdig, var tenkt å behandle animistiske ritualer hos urindoeuropeerne. 
Han trodde at Wagners mytiskt verdensanskuelse ikke blott var et idiosynkront sammenkok, men at den hadde urgamle røtter i fornarisk religion. I Mysterium und Mimus im Rigveda (1908) og Die Vollendung des arsichen Mysteriums in Bayreuth (1911) forsøkte von Schroeder å bevise dette. 
Blant hans større arbeider er Die normale Unterscheidung der Redeteile im griechischen und lateinischen (1874), Pythagoras und die Inder (1884), Indiens Literatur und Cultur (1887), Die hochzeitsgebräuche der esthen (1888), Wörte der Wahrheit (oversettelse av den buddhistiske ordssamlingen Dhammapada, 1892), Mangoblüten (en samling indiske sanger og ordpråk, 1892), Mysterium und Mimus (1908) og Arische religion (I, 1914, II 1916). Viktige var Schröders utgivelser av de begge Yajurveda-tekstene Maitrayani-Samhita (1881-1886)  og Kathakam (1900-10). Hans sammenlignende mytologiske arbeider Griechische Götter und Heroen (1887) og Herakles und Indra (i Wienakademiets Denkschriften 1914) og annet følger en også for samtiden noe foreldret metode.
Flekktyfus

Flekktyfus (fra gresk typhos, på norsk: røykfylt, disig), viser til pasientens omtåkede febertilstand, beslektet med tyfon (= virvelvind))
var i tidligere tider en fryktet sykdom med utbrudd som tok livet av tusener, spesielt under kriger og i hungerår. Nå til dags er sykdommen meget sjelden, og forekommer nesten bare blant fattige i visse tropiske høylandsområder. 
Flekktyfus skyldes to arter bakterier, Rickettsia typhi eller Rickettsia prowazekii. Begge overføres til mennesker gjennom kroppslus og enkelte andre insekter. Sykdommen bryter ut med plutselig høy feber, intens  hodepine, indre blødninger og karakteristisk flekket utslett. Dødeligheten stiger med alderen. Utbrudd som skyldes Rickettsia prowazekii er vanligvis noe mildere, og forekommer oftest hos eldre mennesker som har blitt smittet som unge.

Vaksine og forebygging

Flekktyfus-epidemier tok livet av mange, særlig i Øst-Europa under første verdenskrig. Den første effektive tyfus-vaksinen ble utviklet av den polske zoologen Rudolf Weigl i mellomkrigstiden.
Bedre, billigere og mindre risikable vaksiner ble utviklet under andre verdenskrig.
Det finnes ingen tilgjengelig vaksine i Norge. Sykdommen overføres fra rotter til mennesker gjennom lus. Man blir ikke smittet hvis man unngår å få kroppslus.

Behandling

Uten behandling kan flekktyfus være dødelig, særlig den epidemiske formen. Hvis sykdommen behandles på et tidlig stadium med antibiotika vil den kunne stanses i nesten alle tilfeller. Alle rickettsia-artene er følsomme for tetrasykliner og kloramfenikol. Førstevalg er doxycyklin.

Flekktyfus i dag

Etter andre verdenskrig har flekktyfus-epidemier forekommet i Øst-Europa, Asia, Midtøsten og deler av Afrika. Ifølge Verdens helseorganisasjon dør omtrent 0,2 mennesker av flekktyfus per én million mennesker i året.
Med en verdensbefolkning på rundt 7 milliarder mennesker betyr det rundt 1400 dødsfall i året.
Smalbiller

Utseende

Smalbillene er små til middelsstore (1,5–6 mm), avlange og smale biller, oftest noe flate. Kroppen er temmelig jevnbred. På farge er de som oftest brunlige eller grålige, underfamilien barksmalbiller er noe blanke mens underfamilien smalbiller (Monotominae) er ganske matte. Oversiden er mer eller mindre dekket av tydelige punktgroper, men med få eller ingen hår. Hodet er stort og bredt, med små, runde fasettøyne. Antennene er 10-leddete, og ender i en 1–2-leddet kølle. Brystskjoldet (pronotum) er vanligvis lengre enn bredt, omtrent så bredt som hodet hos barksmalbiller (Rhizophaginae). Hos underfamilien smalbiller (Monotominae) er brystkjoldet noe bredere enn hodet, med fremstikkende, buleaktige fremhjørner, og en ujevn, grynete overflate. Dekkvingene er avlange, smale og tvert avbrutt bakerst, slik at de ikke dekker det bakerste bakkroppsleddet. De har tydelige rekker av punktgroper. Beina er ganske korte og kraftige, føttene 4- eller 5-leddete.

Levevis

De fleste billene i denne familien er trolig rovdyr som lever av andre små insekter. Artene i underfamilien barksmalbiller finner man gjerne under løs bark på døde trær. Flere arter, særlig Rhizophagus grandis, er kjent som naturlige fiender av barkbiller, og de er aktuelle kandidater for biologisk bekjemping av disse. Den avlange, smale kroppsformen gjør at billene kan ta seg frem gjennom bakrbillenes ganger. Billene blir tiltrukket av barkbillenes feromoner.
Andre barksmalbiller lever trolig av sopp. Rhizophagus parallelocollis blir ofte funnet på kirkegårder. Man vet ikke med sikkerhet hva den lever av der, det har blitt foreslått sopper som vokser på treverket i de nedgravde likkistene.
De fleste artene i underfamilien smalbiller (Monotomidae) lever trolig i kompost og andre ansamlinger av råtnende plantemateriale. I alle fall et par arter i denne underfamilien lever i tuer av skogmaur.

Kilder

Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae. (liste over Nordens biller). Helsinki.
20. september

Navnedag

Tobias, Tage (guttenavn). Navnedag i Danmark: Tobias.
Finansnæringens autorisasjonsordninger

Finansnæringens autorisasjonsordninger har som formål å ivareta næringens autorisasjons- og godkjenningsordninger, for tiden Autorisasjonsordningen for finansielle rådgivere (AFR) og Godkjenningsordningen i Skadeforsikring (GOS).

Kvalitet i kunderådgivningen

Målet er å styrke kvaliteten i kunderådgivningen. Dette gjøres gjennom å sette felles kompetansestandarder på tvers av bedrifter for å gi kundene trygghet, sikre gode råd og legge grunnlag for legitimitet og troverdighet.

Kompetansen dokumenteres

Den enkeltes kompetanse måles gjennom testing på nasjonalt nivå ved tre ulike prøver: kunnskapsprøver, praktiske prøver i kunderådgivning og trening i etiske dilemmaer. Medarbeiderne får dokumentert sin kompetanse, noe som gir faglig trygghet. Det vil også bli enklere å bygge opp skreddersydd kompetanse som kan brukes på tvers av bedrifter.

Organisering

Finansnæringens autorisasjonsordninger er organisert med et styre samt et fagråd for hver av ordningene og ett tverrgående fagråd for felles regelverk.
Sekretariatet ivaretar driften og koordinerer næringens arbeid med utvikling av fagplaner, autorisasjonsprøver, kandidatregistre og oppfølging av kandidater og bedrifter som er tilsluttet. Sekretariatet er organisert som en forening og er eiet av Finans Norge og Verdipapirfondenes forening.
Battle of the Sexes

Handling

Battle of the Sexes er basert på tenniskampen mellom den regjerende kvinnelige mesteren og feministen Billie Jean King (Emma Stone) og den selverklærte mannssjåvinisten Bobby Riggs (Steve Carell). Filmen begynner med at King og hennes venninne Gladys Heldman (Sarah Silverman) konfronterer Jack Kramer (Bill Pullman), som nylig har kunngjort en turnering hvor premien for kvinner er en åttendedel av premien for menn. Når Kramer nekter å endre premieinnsatsene, bestemmer kvinnene seg for å sette i stand sin egen turnering. Etter hvert får de samlet sammen en kvinnegjeng, og Gladys skaffer en lukrativ sponsor.
Billie Jean får følelser for sin frisør Marilyn Barnett (Andrea Riseborough), og ekteskapet med Larry (Austin Stowell) settes på prøve. Riggs' ekteskap med Priscilla Wheelan (Elisabeth Shue) støter også på problemer på grunn av Riggs' gamblingvaner. Når han blir kastet ut av huset for å ha vunnet en Rolls Royce i et veddemål, bestemmer han seg for å utfordre den regjerende kvinnelige tennismesteren for å bevise at han, selv i en alder av 55 år, kan slå en kvinne.
Riggs utfordrer Billie Jean, men hun takker nei. Når Riggs senere utfordrer og slår Margaret Court (Jessica McNamee), ombestemmer hun seg. Billie Jean trener intenst til tenniskampen, mens Riggs tar livet med ro. Riggs velger Kramer som kommentator til kampen, men Billie Jean setter ned foten og nekter å spille dersom han kommenterer. Hun får det som hun vil, og en annen kommentator blir valgt. Etter en treg start vinner Billie Jean tenniskampen. Før hun går ut på banen for å motta seiersbrølet fra fansen, møter hun sin homofile venn Ted Tinling (Alan Cumming). Han forteller henne at samfunnet er i ferd med å endre seg.