Klostergata 13 (Moss)

Historie

Det ble orginalt bygget av H.I Jacobsen (Hans Jørgen Jacobsen) i 1827, han var en byggmester i Moss. På grunnmuren er det hugget inn "H.I Jacobsen 1827". Huset ble i 1909 ombygget, der ble det brukt teggelstein fra en bedrift på Melløs. Bjørn Kristensen kjøpte huset i 1890 årene for 8500kr, det var også han som bygde om på inngangspartiet. I 1885 ble det brukt som uthus/stall, og i 1978/80 ble det ombygget til en leilighet. Denne låven er også bevart, og kan ikke rives. I 1835 ble huste solgt til garver Nils Dyhre, men bare to år senere ble det solgt videre til farver Borge Pettersen. Farveren hadde huset til 80-årene da kjøpte skipskapteinen Halvor Hoelstad det. Senere tilhørte det frøknene Hilditch.
Det er opprinnelig bygget av tre, men i 1859 brente huset ned, og ble bygget opp igjen av Mur. Så i dag er det bare grunnmuren som er fraa det orginale huset. Huset har blitt kaldt Kristensengården etter Bjørn Kristensen. 
Det virker som om at alle i dette huset har hatt det fint økonomisk. Og husets størrelse, og ekstra låve viser til dette. De var nok ikke veldig rike, men de hadde nok penger til å leve bedre enn mange. Noe annet som peker til at disse som bodde i nummer 13 er at de fleste hadde tjenestepiker eller andre type hjelpere, og de hadde råd til å bygge huset, pusse det opp og å bygge det på nytt etter brannen. En siste faktor som kan bevise at disse ikke har hatt en hard økonomi er at det ikke finnes noen branntakster til huset og de har aldri måttet pante det.
For de som bodde i huset før skipskapteinen Halvor Hoelstad, var det Romantikken (1770- første halvdel av 1800-tallet) som var den regjernede litteratur perioden. Men da nesten halveis inn i 1800-tallet var det realismen som ble regjernde. Dette har nok hatt en innvirkning på hvordan de forkjellige folkene i dette huset så på samfunent. Bjørn Kristensen for eksempel var politiker , og da altså interresert i politikk, noe ingen av de andre var. Bjørn Kristensen bodde også i dette huset i 1913 da kvinner fikk stemretten sin, noe som var vedlig annerledes fra hvordn samfunent var da de andre bodde i huset. Noe annet som også skilte Bjørn Kristensen ut fra alle de andre beboerne var at han jobbet som redaktør i en avis, det var vanligere på 1800-tallet og jobbe med noe fysisk, som jordbruk, maskiner, håndverker, nede på havnen eller noe lignende. Bjørn Kristensen var også i perioder ordfører i Moss, dette tjente han nok penger på.

Norge

I ca.1830 var striden mellom patriotene og intellegenspartiet i Kristiania (Wergeland og Welhaven) i begynnelsesfasen, og både hele Norge og de første beboerne i Klostergata 13 ble påvirket av denne striden. Også nasjonalromantikken startet i 1830, og varte til 1870. Nasjonalromantikken ga ny selvtillit til bøndene og førte til den norske embetsmannselitens fall. Også industrialiseringen begynte på denne tiden (1840), men ikke før Bjørn Kristensen bodde i dette huset kunne vi kalle norge for et industriland. På 1870 tallet var det bare 5% av Norges befolkning som Bjørn Kristensen hadde god bruk for boktrykkerkunsten av Johan Gutenberg og rotasjonspresse. Det ble også brukt tegelstein i oppussingen av huset, produskjonen av tegl ble gort lettere og mer effektiv under industrialiseringen.
I 1905 rev norge seg løs fra unionen med Sverige, de hadde etablerte seg som egen stat med egen konge, dette første til e nasjonalistisk bølge og alle i Norge ble preget av den inkludert Bjørn Kristensen og hans familie som kom til Klostergata 13 ikke så veldig lenge etter dette.