google/wiki40b huggingface dataset:
Arbeideravisa (2011)

Arbeideravisa er en nettavis som utgis i Trondheim. Avisa ble lansert 2. august 2011, og har tatt navnet fra den tidligere dags-, og ukeavisa som ble utgitt i Trondheim med samme navn. Disse to ble nedlagt i henholdsvis 1996 og 2008.
Utgover av nettavisa er LO i Trondheim. Ansvarlig redaktør og daglig leder er Albert H. Collett.

Idé og formål

Målet med avisa er å synliggjøre fag- og arbeiderbevegelsens verdigrunnlag og erfaringer lokalt og globalt, drive kritisk journalistikk mot alle former for undertrykking og miljøødeleggelse, og informere om organisering og politisk kamp mot slike forhold, samt å inspirere og bidra til ideologisk debatt.
Linjedeling

Linjedeling er et litterært virkemiddel som ofte brukes i nyere lyrikk. Linjedeling bygger opp en forventning om noe, som så brått brytes. Eksempel: «Dråpen henger der, ikke».
Jugendweihe

Jugendweihe (Ungdomsinnvielse) er en sekulær seremoni praktisert i Tyskland. Seremonien skjer ved  14-årsalder. Den oppsto på 1800-tallet som et frikirkelig alternativ til den romersk-katolske og protestantiske konfirmasjon. Senere utviklet Jugendweihe seg til å bli en ateistisk tradisjon.

Historie

Begrepet Jugendweihe ble nevnt første gang i 1852, i frireligiøse grupper. 
I 1881 ble Deutsche Freidenker Bund (DFB) (tysk fritenkerforbund) etablert. Det dreide seg om en ateistisk, borgerlig gruppe. Parallelt oppsto også en tilsvarende bevegelse i arbeiderklassen. På 1900-tallet ble Internationalen Proletarische Freidenker etablert, og denne distanserte seg fra den borgerlige bevegelsen. 
Fra 1890 ble en innføring av ungdommen i arbeidslivet, del av Jugendweihe. Det ble innført også innført undervisning, basert på en frisinnet verdensanskuelse. Weimarrepublikken var en blomstringstid for Jugendweihe, som fremfor alt ble praktisert i arbeiderpartiene SPD og KPD. 
I DDR var Jugendweihe en pendant til den kirkelige konfirmasjon, og ble tilbudt mot slutten av det åttende skoleåret. Elevene ble offisielt tatt opp i de voksnes rekker. Ungdommene avga sin bekjennelse til den sosialistiske stat, til vennskap med Sovjetunionen og de sosialistiske vennskapsstater, såvel som til kampen for fred og mot imperialismen. Av all DDR-ungdom deltok i 1970- og 1980-årene, 97 % i Jugendweihe, og undervisning var tett knyttet til skoleundervisningen forøvrig.
Hver dag er en perfekt dag

Hver dag er en perfekt dag er et musikkalbum med Stengte dører, utgitt i 1989.
Torkö

Torkö er en øy i Blekinges skærgård utenfor Listerby i Listerby sogn, Ronneby kommune.
I middelalderen fantes her fransiskanerklosteret Sankta Clara, som det i dag kun ses kun enkelte murrester av. 
På øyen finnes også et 23 meter dypt stenbrudd fra 2. verdenskrig som det går an å dykke i.
Yunhe kullkraftverk

Yunhe kullkraftverk er et kullkraftverk i provinsen Shandong, i det nordøstlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 1 240 MW. Operatør er Shandong Luaneng Group Co Ltd.
Holbøl

Holbøl (tysk: Holebüll) er et sogn og kirkested i Aabenraa kommune i Danmark. Frem til 1970 lå sognet i Lundtoft herred, deretter i Bov kommune frem til 2007. Sognet dekker et område på 50,87 km² på nordsiden av Flensburgfjorden. Landsbyen og kirkestedet Holbøl ligger 6 km nord for Kruså, 15 km nord for Flensburg og 20 km sør for Aabenraa.
I 2014 var rundt 1 500 personer bosatt i Holbøl sogn, hvorav 400–500 i landsbyen.
Den grundtvigske folkehøyskolen Rønshoved højskole ligger i Holbøl.
Jul på Kjølstad

«Jul på Kjølstad» er et skillingstrykk med ukjent tekstforfatter og komponist.

Teksten

1.På Kjølstadgården lyser det til gilde, dit kommer alle dit som bare ville

Fut, lensmann, doktor, prest og mangen mindre gjest,

og kanene de stanser foran trammen for nå tura de jula med gammen.
2.Inn tramper tykke mannfolk i tulupper, i forverkskåper søte røde tupper,

her står vi nå på rad og Kjølstad'n smiler glad,

være hjertelig velkommen alle sammen, for nå tura vi jula med gammen.
3.Hør fela spiller opp, nå børjer dansen, og inn av døra triner Lensmann Hansen

han fører opp en vals så alle strekker hals,

så rusler de nå etter alle sammen for nå tura de jula med gammen.
4.Og fenalår og griselabb og skinker står duftende og lokkende og vinker,

så slåes døren opp og dansen sier stopp,

ja vær så artig sier madammen, for nå tura vi jula med gammen.
5.Og fullmakta hos skriveren står ved bordet, han harker lett og griper modig ordet,

for kvinnen å en skål, vårt lengselsfulle mål

og Kjølstadn går så rundt og skjenker drammen for nå tura vi jula med gammen.
6.Og Hannestad og Stangeby og Johnsen, de lurte seg så sakte inn til ponsen,

og først en dundrabeis og etterpå en sveis,

så flår de stakkars Galterud fra Drammen får nå tura de jula med gammen.
7.Men Galteruden blir sint å slår i bordet: Du kikka jo i korta, ja du gjorde,

og flasker, glass og krus, alt slår han i bardus,

og Johnsen dratta midt i ponsedammen for nå tura de jula med gammen.
8.Og midt i verste jubelen og latteren frir fullmakta til vesle skriverdatteren

oh frøken svar meg ja akk gjør mitt hjerte glad,

og Petra svarte både ja og amen for nå tura de jula med gammen.
9.Når klokka blir så seks på morrakvisten, da reiser Kjølstaden brått seg opp på whisten,

man skjønner det er slutt her nytter ingen prutt

ja takk for dagen her var moro jammen, for nå tura de jula med gammen.
10.Og siden i den mørke skog av graner det lyder munter bjelleklang fra kaner

i tredve reamur hver dame med sin fyr

i fotposer så varme holder sammen for nå tura de jula med gammen.
Bus Stop (sang)

«Bus Stop» er en britisk popsang med melodi og tekst av Graham Gouldman. Den ble spilt inn på plate av den britiske gruppen The Hollies og utgitt på singlen Parlophone R5469 (Storbritannia) og Imperial 66186 (USA). Produsent var Ron Richards.
Gouldman hadde med en versjon på sitt debutsoloalbum, The Graham Gouldman Thing, i 1968. Den har også blitt spilt inn på plate av Herman's Hermits samt Classics IV.

Norsk versjon

G. Johansen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Ære være regnværet». Nordre Sving har spilt inn sangen. Den ble utgitt på LP-platen Gammalpop 1 (Tambourine TAM 1000) i 1974.

Bakgrunn

I et intervju i 1976 fortalte Gouldman at idéen til sangen hadde kommet mens han satt på bussen på vei hjem fra arbeidet. Åpningslinjene ble skrevet av hans far, forfatteren Hyme Gouldman. Graham Gouldman fortsatte med resten av sangen på sitt soveværelse, bortsett fra broen, som han fullførte på bussen på vei hjem til arbeidet (en klesforretning for menn) neste dag.
Augla

Augla (lokalt uttalt med kort stavelse) er en liten elv i Sør-Fron. Elva kommer fra Torvmyrene innenfor Auglekvarvet og renner ut i Lågen rett vest for Breivegsbrua. Høgdeforskjellen er ca. 560 meter. Elvedalen utgjør den eneste markerte bekkekløft på nordsida av Gudbrandsdalen i Sør-Fron.
Elva renner gjennom en trang v-dal som her og der innskrenker seg til en ren kløft med 100 til 200 meter høye dalsider.
Augledalen inneholder mange planter og lav som står på Nasjonal rødliste og lokaliteten er derfor vurdert som nasjonal verdifull.
Helvetica

Helvetica er en meget vanlig grotesk skrifttype som opprinnelig ble utviklet i 1957 av den sveitsiske skriftformgiveren Max Miedinger sammen med Eduard Hoffmann. Siden da er det utviklet flere tilsvarende skrifttyper, hvorav Arial, designet i 1982, er den mest alminnelig. Det er kun mindre forskjeller i de store bokstavene C, G og R foruten de små bokstavene a, e, r og t som i vesentlig grad skiller de to skifttypene.
Skrifttypen Helvetica blir anvendt i mange varemerker, blant annet 3M, American Airlines, AT&T, BMW, Lufthansa, Tupperware, Toyota, General Motors, BASF, Panasonic, Nestlé og AGFA.
Dokumentarfilmen Helvetica hadde premiere i 2007, femti år etter lanseringen av skrifttypen. Filmen er regissert av Gary Hustwit og forteller historien bak skrifttypen. Museum of Modern Art i New York City hadde i tillegg en utstilling i anledningen jubileet.

Historie

Helvetica ble utviklet i 1957 av Max Miedinger sammen med Eduard Hoffmann ved Haas'sche Schriftgiesserei (Haas’ skriftstøperi) i Münchenstein i Sveits. Haas ønsket å formgi en ny grotesk (sans-serif) skrifttype som kunne konkurrere med den da suksessfulle Akzidenz-Grotesk på det sveitsiske markedet. Den ble opprinnelig kalt for «Neue Haas Grotesk», og dens design var basert på Schelter-Grotesk og Haas’ Normal Grotesk. Målet med den nye designen var å skape en nøytral skrifttype som hadde stor klarhet, ingen vesentlig mening i sin form, og som kunne bli brukt i en stor rekke trykksaker av ulik art.
Da Linotype adopterte Neue Haas Grotesk (som ikke hadde blitt planlagt for å bli en komplett mekanisk skrifttype) ble dens formgivning omarbeidet. Etter at skrifttypen Univers hadde suksess videreutviklet Arthur Ritzel fra skriftstøperiet Stempel den nye skrifttypen Neue Haas Grotesk til en større typefamilie.
I 1960 ble skrifttypens navn endret av Haas' tyske moderselskap Stempel til Helvetica (avledet fra Confoederatio Helvetica, det latinske navnet for Sveits) for å gjøre skrifttypen mer tilgjengelig internasjonalt. Det var først ment å hete «Helvetia», men det ble avvist av Eduard Hoffmann, og slo fast at navnet var «Helvetica» da det betydde «sveitsisk» framfor «Sveits».
Jack Conway

Biografi

Conway ble født 17. juli 1887 i Graceville i Minnesota. Han begynte å jobbe som skuespiller i stumfilmer i 1908 og regisserte sin første film i 1912. Conway var gift med stumfilmskuespillerinnen Viola Barry, som han fikk datteren Rosemary Foster sammen med. I 1926 giftet han seg med Virginia Bushman. De fikk sønnen Pat Conway sammen. Conway døde 11. oktober 1952 i Pacific Palisades i California.
Buddhistisk liturgi

Buddhistisk liturgi er en formalisert repetisjon for ærbødighet og dyrkelse som utføres innenfor et buddhistisk sangha. Den forekommer i nesten hver eneste sekt i den buddhistiske verden, og blir ofte utført en gang eller flere ganger daglig innenfor skolene Theravada, mahayana og vajrayana.
Liturgien består hovedsakelig av messing og opplesing av en sutra eller utdrag av en sutra, et mantra og flere gathaer. Liturgien kan utføres hjemme eller i et tempel, foran et objekt for dyrkelse og sammen med lys, røkelse, vann og mat.
Harstad/Narvik lufthavn, Evenes

Historikk

Det ble etablert flyvninger med sjøfly, til Harstad og Narvik i 1935 (ikke om vinteren). Bardufoss ble etablert som lufthavn for Narvik, Harstad og Sør-Troms-regionene i 1956. Men det var tre timer med bil til Narvik og fem timer til Harstad (inkl ferge).
I 1960-årene ble det forslått bygging av to kortbaneflyplasser, én på Kvæfjordeidet ved Harstad, samt en på Vidrek eller Elvgårdsmoen ved Narvik. Men forslaget ble nedstemt i 1968 av harstadværingene, som ikke ville gi slipp på en stamruteflyplass på Evenes.
Flyplassen på Evenes ble åpnet 30. juni i 1973, delvis med penger fra Forsvaret.
Narvikværingene valgte likevel å bygge en kortbaneflyplass på Framnes på grunn av den lange kjøretiden til Evenes. Narvik lufthavn, Framnes ble ferdigstilt i 1972, og var i drift frem til 2017.

Navnestriden

Det har tidligere vært en viss diskusjon om det offisielle navnet på flyplassen. Det har også skjedd misforståelser og forveksling med Narvik lufthavn, Framnes, da denne var i drift.
Avinor mente at dagens navn var riktig, siden Harstad og Narvik er de nærmeste byene som flyplassen betjener i regionen.
Ifølge internasjonale regler skal flyplasser ha navnet til nærmeste store by. Harstad lufthavn, Evenes ble først brukt da Evenes fikk nytt navn for noen år siden, og da Framnes lufthavn ved Narvik hadde egen flytrafikk.
Det kom store protester fra Narvik der man mente at Narvik også burde være med i flyplassnavnet. Narvik på sin side hadde allerede Narvik lufthavn, Framnes som ble betjent av Widerøe. Dette medført misforståelser blant media, reisebyråer og passasjerer innenlands og utenlands.
Fra april 2017, ble Narvik lufthavn Framnes nedlagt på oppdrag fra Samferdselsdepartementet. Kommunestyret i Narvik kommune vedtok i 2012 å si ja til bygging av Hålogalandsbroen mot at den lokale regionale flyplassen ble nedlagt.
Broen fører til at reisetiden fra Narvik til Evenes forkortes fra 70 til 50 minutter når denne står ferdig i 2018. 
Flyplassen markedsføres i chartersegmentet under navnet «Lofoten International Airport». Til tross for det brukes navnet «Lofoten International Airport» også om Svolvær lufthavn, Helle

Lokale forbindelser

Flyplassen har bussforbindelser med Harstad, Narvik, Sortland, Lødingen og Lofoten. En lokal bussforbindelse korresponderer med hurtigbåten mellom Kjeldebotn og Evenes. Europavei 10 passerer like øst for flyplassen. Det er 44 km avstand med bil fra Harstad sentrum, og 56 km fra Narvik.
Torghatten (selskap)

Fellesforetak

Konsernet deltar i flere fellesforetak. I begynnelsen av 2005 gikk selskapet inn i Edda Gas KS med en eierandel på 5 % mens Bergesen d.y. har 49 % av aksjene. Selskapet Stavanger Bay KS ble opprettet i 2004 og opererer et Aframax-skip på 105 000 tonn. Her eier selskapet 50 % av aksjene. I 2013 ble selskapet WF Holding opprettet, Torghatten eier her 66 % av aksjene i selskapet som igjen eier Widerøes Flyveseskap AS.
Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2011/Arbeiderpartiet

Kommunevalget

Ved kommunevalget 2011 stilte Arbeiderpartiet reine lister i 418 av de 429 kommunene. Partiet fikk i alt 767 641 stemmer, det vil si 31,7 prosent av de avgitte stemmene. Dette er en oppgang på 2,0 prosentpoeng fra kommunevalget i 2007, men en tilbakegang på 3,6 prosentpoeng fra stortingsvalget i 2009. Samla sett blei Arbeiderpartiet det største partiet ved dette valget, 3,7 prosentpoeng foran Høyre.
Det beste resultatet fikk Arbeiderpartiet i Årdal med 74,7 prosent av stemmene.  I ytterligere fem kommuner fikk partiet over 60 prosent: Kvalsund, Hjartdal, Hammerfest, Lebesby og Sel. I 22 kommuner til blei resultatet over 50 prosent.
Partiet fikk under 10 prosent av stemmene i 11 kommuner. Det svakeste resultatet kom i Selje med 4,2 prosent.
I 213 av landets kommuner blei Arbeiderpartiet størst og i 130 kommuner nest størst. Det er tredje størst i 44 kommuner, fjerde størst i 21 kommuner, femte størst i 7, sjette størst i to og sjuende størst i én kommune. Partiet er minst i seks av kommunene der det stilte liste.
Nes kirke (Luster)

Stavkirke

Dagens kirke erstattet en stavkirke fra 1300-tallet som ble revet ved samme anledning. Prekestolen, døpefonten og tre kirkeklokker i dagens kirke er fra stavkirken. I Bergens Museum er to alterfrontaler og et krusifiks fra stavkirken, og man mener at døpefonten i Dale kirke også har stått i Nes stavkirke tidligere.
Ulica Obi-Wana Kenobiego

Ulica Obi-Wana Kenobiego («Obi-Wan Kenobis gate» på norsk) er en gate i den polske byen Grabowiec om lag 12 km syd for Toruń.
Gaten er oppkalt etter Obi-Wan Kenobi, en fiktiv figur i Star Wars-universet skapt av George Lucas. Han er en av de viktigste figurene i sagaen og en av de få figurene som i en eller annen form dukker opp i samtlige seks filmer. Navnet på gaten ble vedtatt av byrådet i april 2005.
Freden i Breda

Bakgrunn

Etter nederlendernes vellykkede raid på Medway i krigens siste fase, kontrollerte de havet omkring sørkysten av England, noe som gjorde engelskmennene svært motivert til å forhandle om fred. De langtrukne forhandlingene hadde pågått en stund, men da forhandlingene ble tatt opp igjen etter raidet tok det bare ti dager å komme til enighet.

Vilkår

Vilkårene i fredsavtalen ble moderate. Det ble lettet på bestemmelsene i Navigasjonsakten, så nederlandske handelsskip fikk tillatelse til å føre handelsvarer nedstrøms på Rhinen for leveranse i England. England gav opp støttepunktet Poeloe Run i Indonesia og anerkjente nederlandsk overhøyhet i Surinam, som en liten nederlandsk ekspedisjon hadde erobret i 1667. Til gjengjeld beholdt England koloniene New York og New Jersey. Ved at Nederlandene trakk seg tilbake fra Nord-Amerika, og England forlot Surinam og Indonesia, inntrådte det en reell avspenning.

Den historiske utviklingen i krigens kjølvann

Traktaten lot mange territorielle konflikter ligge urørt, og slik sett var det en typisk uti possidetis traktat. Den politiske utviklingen etter krigen viste også at Nederlandene og England både hadde sammenfallende og motstridende interesser. 
Ludvig IV angrep kort tid etter fredsslutningen i Breda De spanske Nederlandene. Det førte til at De forente Nederlandene, England og Sverige i januar 1668 inngikk en trippelallianse for å tvinge Ludvig IV til å trekke seg tilbake fra De spanske Nederlandene, og  2. mai 1668 endte devolusjonskrigen ved freden i Aachen.
Den franske kongen rettet deretter sin ekspansjonstrang mot Nederlandene som han mente hadde forrådt ham. Karl II av England inngikk et hemmelig forbund med Ludvig IV (Dovertraktaten 1670), og med forenede krefter gikk de til angrep på De forente Nederlandene i 1672 (→ Den fransk-nederlandske krig). En delkonflikt av denne, den tredje anglo-nederlandske krig, endte i 1674 før England i 1678 igjen støttet Nederland i krigen mot Frankrike. Hensikten var selvsagt å demme opp for Frankrikes dominerende stilling i Europa.
Memento

Handling

Leonard Shelby har store problemer. Han er på jakt etter sin kones mordere, men lider av aksial amnesi, en sjelden form for hukommelsestap som gjør at han ikke klarer å lagre nye minner. Dette medfører at han glemmer alt nytt innen veldig kort tid, for eksempel hvor han er, hva han skal og hvorfor. Han blir derfor nødt til å bruke sin egen kropp som notisbok, men en ting glemmer han ikke: han vil ha hevn.

Popularitet og økonomi

Memento ble en moderat suksess i USA, sett på bakgrunn av et forholdsvis beskjedent budsjett. Den innbrakte $39,7 millioner på verdensbasis, hvorav $25,5 millioner i USA.
Produksjonskostnadene var på $9 millioner.

Anmelderne

Den ble godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 92 % på Rotten Tomatoes.

Innspilling

Det unike med Memento er at scenene kommer i omvendt rekkefølge, slik at man ser filmens slutt på begynnelsen og så videre. Når en scene er ferdig vises det som ledet opp til akkurat denne scenen. Som publikum vet man ikke hvordan situasjonen i scenen oppstod og er dermed like uvitende på hva som skjer som hovedpersonen med hans mentale lidelse.
Den indiske filmen Ghajini har hentet ideer fra Memento.
VrakGODS

VrakGODS er et musikkalbum med Gode Ord Dør Sist, utgitt i 2010.
Verdensmesterskapet i orientering, rekorder og statistikker

Denne siden inneholder statistikker som omhandler Verdensmesterskapet i orientering. Disse statistikkene gjelder alle utgavene av orienterings-VM fra og med det første mesterskapet som ble arrangert i 1966.
Løsfunn

Løsfunn er den arkeologiske betegnelsen på funn av arkeologiske gjenstander hvor det ikke finnes noen nærmere informasjon om funnforhold og kontekst. Løsfunnene er vanligvis enkeltgjenstander som er tilfeldig funnet av ufaglærte personer. For steinalderen er det gjerne kun de største og mest iøynefallende gjenstandene som blir funnet mens den økende bruken av metalldetektor har bidratt til at et bredt spekter av metallsaker fra jernbrukende tid.
Innen arkeologisk forskning er løsfunn som regel betraktet som mindre interessante, da de per definisjon mangler en sikker kontekst. Kunnskapen som kan uthentes fra ett enkelt funn begrenser seg således til datering, stil- og materialanalyser, men sier lite om mer overgripende problemstillinger. Enkelte studier  har vist at løsfunn kan være av en viss vitenskapelig verdi da de representerer et massemateriale og fordi de kan omfatte funnkategorier som sjeldent finnes ved arkeologiske utgravinger. Det er også hevdet at løsfunn ofte representerer gjenstander som har blitt mistet, men dette er sjeldent riktig. Snarere dreier det seg saker som har blitt intensjonelt deponert i graver eller depoter som senere har blitt forstyrret av jordbruksaktivitet. Således kan løsfunn, og spesielt distribusjonsanalyser av nøyaktig kartfestede løsfunn, være viktige indikatorer på arkeologiske lokaliteter under matjorda.

Historie

På 1800-tallet viste de arkeologiske museene stor interesse for å øke sine samlinger ved å få inn løsfunn, ofte formidlet av profesjonelle oppkjøpere og det ble bygd opp en rekke samlinger både på privat og offentlig basis. Blant annet er det kjent at den norske juristen og arkeologen Anders Lorange hadde opparbeidet en betydelig privat samling mot slutten av 1800-tallet. Det er forøvrig ofte knyttet en stor del usikkerhet til informasjonen og funnopplysningene som har fulgt med løsfunn, blant annet er det antatt at en rekke eldre funn som er oppgitt å ha blitt funnet i Norge i virkeligheten stammer fra Danmark og Sverige. I alminnelighet blir det derfor betraktet at funnopplysningene er sikrere jo mer nøyaktig de er.
Playa Pascual

Transport

Ruta 1 Brigadier General Manuel Oribe forbinder Playa Pascual med  Colonia (vest) og  Montevideo (øst).
Allers Flyveklubb

Allers Flyveklubb var en fast spalte, (hel side) som Allers Familie-Journal opererte på 1935-36 tallet for å tiltrekke seg nye lesere. De hevdes at denne siden alene skaffet bladet om lag 40 000 abonnenter, enten som medlemmer av eller som Club-Chef i Allers Flyveklub. (For å bl Club-chef måtte en samle fem nye medlemmer)
Foruten å arrangere rundflyvning over Østlandet i sommerhalvåret, medlemspris. Kr. 2,50 for en fem minutters tur, ble det arrangeret flystevner, solgt byggesett med strikkmotor og arrangert konkurranser. Det nystartede Widerøes flyveselskap inngikk avtale med Allers om rundflyvninger på Østlandet med Allers. 
I tillegg til salg av rundturer, ble det solgt byggesett av balsa og arrangert konkurranser.
André-Pierre Gignac

Landslaget

Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Han ble tatt ut i Frankrikes EM-tropp til EM i Frankrike 2016.
Austin Powers

Sir Austin Danger Powers (antakelig født rundt midten av 1940-tallet, når man dømmer ut fra bilen man kan se i en tilbakeblikkssekvens i den tredje filmen) er en fiktiv filmfigur spilt av Mike Myers, og er hovedpersonen i en filmserie som parodierer 60-talls spionfilmer, primært James Bond, Derek Flint, Harry Palmer og Matt Helm.
Inspirasjonen for rollefiguren var Mike Myers egen far Chris Myers og skuespilleren Simon Dee 
De tre filmene som er kommet ut i serien er Austin Powers – Agenten som kom ut av fryseren, Austin Powers – Spionen som spermet meg og Austin Powers in Goldmember – mannen med det gyldne lem.
Samfunnspsykologi

Samfunnspsykologi er en retning innen sosialpsykologi som legger vekt på kraften til de sosiale, institusjonelle og kulturelle miljøene, og på studiet av sosiale fenomener i seg selv. Begrepet (societal psychology) ble skapt av Hilde Himmelweit og George Gaskell i 1990 og dekker omtrent det samme feltet som tradisjonelt har vært kalt sosiologisk sosialpsykologi. Forskjellen mellom samfunnspsykologi og sosialpsykologi er primært at sosialpsykologi er et svært bredt begrep som kan favne mange forskjellige forskningstradisjoner, mens samfunnspsykologi er et begrep som fikk fotfeste i 1990-årene og som betegner en mer avgrenset og klart definert forskningstradisjon. I eldre tekster vil det fagområdet som nå kalles samfunnspsykologi som regel bare omtales med det bredere begrepet sosialpsykologi.
Samfunnspsykologi blir i Norge ofte gruppert sammen med det delvis beslektede fagområdet kulturpsykologi. I begge står analyser av sosiale kontekster og samfunnsskapte virkeligheter sentralt.
På norsk brukes begrepet samfunnspsykologi, i sammensetningene «klinisk samfunnspsykologi» eller «anvendt samfunnspsykologi», i tillegg til dels om det fagfeltet som på engelsk er kjent som community psychology; sistnevnte blir imidlertid på norsk gjerne kalt «community-psykologi» i mangel av et bedre begrep og for å unngå forveksling med samfunnspsykologien. Community-psykologien har et anvendt og lokalt fokus, og skiller seg på den måten fra samfunnspsykologien, som studerer samfunnet på et mer overordnet og teoretisk nivå, og ikke begrenset til lokalsamfunn.