google/wiki40b huggingface dataset:
MS «Kvamsøy»

MS «Kvamsøy» var et passasjerskip bygget i 1922 for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane. Skipet gikk i lokalrute for rederiet frem til 1963.
Urjupinsk

Historie

Bosetningen ble grunnlagt under navnet Urjupin på 1300- og tidlig 1400-tall, som en grenseutpost for Fyrstedømmet Rjazan, og befolket av donkosakker.
Navnet ble endret til Urjupinsk samtidig med at byen fikk innvilget bystatus i 1929.

Økonomi og industri

Urjupinsk er et industrielt senter med en konsentrasjon innen tungindustri som jordbruksmaskiner (innhøstingsmaskiner), lasteutstyr (det ligger en stor kranfabrikk her) og en papirfabrikk. Byen har også virksomheter innen lettindustri som tekstiler, sko og møbler.
Byen er sentrum i et stort område for geitehold og produksjon av geitelær. På grunn av det milde sørlige klimaet er region velegnet til jordbruk, og det er mange fabrikker for bearbeiding av jordbruksprodukter i området, hovedsakelig spesialisert innen produksjon av kjøttvarer, matolje og smør.
Friedenspreis des Deutschen Buchhandels

Friedenspreis des Deutschen Buchhandels (norsk: de tyske bokhandleres fredspris) utdeles årlig av Börsenverein des Deutschen Buchhandels, under bokmessen i Frankfurt. Prisen tildeles personer som har fremmet fredstanken gjennom litterær, vitenskapelig og kunstnerisk virksomhet.  Prisutdelingen foregår i Paulskirche i Frankfurt am Main.
Pedagogisk verdi

Pedagogisk verdi er et objekts evne til å forklare noe. Dette er en verdi som ikke fungerer isolert, men forutsetter at objektet også representerer andre primære verneverdier.

Opplevelsesverdi

Pedagogisk verdi kan knyttes til kulturminners opplevelsesverdi. Kulturminner kan ha en umiddelbar opplevelsesverdi gjennom sine estetiske kvaliteter og som konkrete spor etter tidligere menneskers liv og virke. Opplevelsesverdien knyttes dermed til den historiske konteksten – om hva som har foregått, hvordan de ulike bygg og anlegg har fungert, om driftsformer og dagligliv. Kulturminner kan også fremstå som noe fremmed og dermed en kilde til nye opplevelser og ny erkjennelse.

Narrativt vern

Pedagogisk verdi kan også knyttes til såkalt narrativt vern, som framhever det konkrete, taktilt historiefortellende i en by, og hvor bevaringsarbeidet ikke rettes mot helheten, men mer mot det ufullstendige og fragmenterte. En slik vernestrategi har også blitt kalt ”anekdotisk vern”, fordi man framstiller byens historie som et sett av genuint autentiske og utvalgte anekdoter.
Munga

Munga er et tettsted i Västerås kommune i Västmanlands län i landskapet Västmanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 212 innbyggere.
Bioluminescens

Bioluminescens er produksjon og utstråling av lys fra levende organismer. Fenomenet er et resultat av en kjemisk reaksjon der kjemisk energi blir omgjort til lysenergi, et intenst gulgrønt lys.
Fenomenet er særlig vanlig i havdypet hos noen organismer som fisker, blekksprut, krepsdyr og visse planktonarter (morild), men forekommer også på land hos snegler, bakterier, sopper og enkelte insekter. Mest kjent er fenomenet hos lysbiller, også kalt ildfluer eller sankthansormer. Begge kjønn og i alle utviklingsstadier, fra larve til voksen, har denne evnen til å produsere lys.

Uten varmetap

Det spesielle er at lyset er et kaldt lys, uten varmeutstråling, all energi blir omsatt til lys, det er ikke noe varmetap. En ordinær lyspære avgir kun 3-4 % lys, resten er varmetap, som gjør lyspæren varm. Det er interesse innen forskningen, for om mulig å lage dette kunstig – en lyskilde uten varmetap.

Kjemisk reaksjon

Selve lyset fremkommer ved en komplisert kjemisk reaksjon, hovedsakelig ved oksidering av et stoff, luciferin, i nærvær av et enzym, luciferase. For å starte reasjonen kreves dessuten magnesium-ioner, oksygen og energi. Disse stoffene blir produsert av organismen i spesielle kjertler.

Bruk av mennesker

Søramerikanske indianere brukte lysbiller som levende lys på sine nattlige ferder. De hadde billene i små bur og matet dem med sukkerrør. I gammel tid ble sankthansormer benyttet på samme måte i Europa. Bakteriereaksjoner som avga lys ble også brukt, for eksempel ble fiskeskinn brukt som lyskilder i kruttlagre og kullgruver, der åpen flamme ville kunne utløse en eksplosjon.
Keplerstjernen

Keplerstjernen, eller Fredsstjernen, er en 45 meter høy kunstinstallasjon ved Oslo lufthavn, utformet av kunstneren Vebjørn Sand. Den er plassert nord for krysset der europavei 16 møter europavei 6 ved Gardermoen Business Park. Selve stjernen er basert på en utforming av Johannes Kepler, og er en videreutvikling av ikosaederet, som er ett av de fem platonske legemene, og består av et skjelett av stål med krakelert glass. Stjernen er plassert på tre tretti meter høye betongsøyler; inspirasjonen til disse hentet Sand fra nunataken Arnesteinen i Dronning Maud Land, som han så under en ekspedisjon i Antarktis i 1996. Stjernen ble brukt under utdelingen av Nobels fredspris til Leger uten grenser i 1999, som er grunnen til navnet Fredsstjernen. Kunstverket ble offisielt tent ved årsskiftet 1999/2000.
MFK Dubnica

Dubnicaspillere med flest landskamper

Peter Pekarík - 20 kamper, 1 mål  Slovakia
Michal Hanek - 14 kamper, 0 mål  Slovakia
Crack-kokain

Crack-kokain, ofte bare kalt crack, er fribaseformen av kokain som kan røykes. Kjente kallenavn i Norge er «Coke», «Charlie», «Snow», «Flake», «Blow», «Snø» eller «Pudder». Crack gir en kort og intens rus og blir av mange regnet som den mest avhengighetsskapende formen for kokain.
Crack dukket først opp i fattige bystrøk i New York, Los Angeles og Miami sent i 1984 og i 1985. Tradisjonelt var crack et dyrt rusmiddel kun for de rike, og det som startet crack-epidemien i USA var storstrakt smugling av kokain fra land i Sør-Amerika til USA kombinert med at doplangerne fant relativt enkle metoder for å fremstille crack kokain fra vanlig kokain ved hjelp av ammoniakk eller bakepulver og vann. I dag er crack et stort samfunnsproblem i USA, men i Norge er det derimot ikke så utbredt fordi kokain har lang reiserute og dermed er dyrt. I Norge og mange andre land blir i stedet metamfetamin og amfetamin brukt ettersom prisen på kokain ligger høyt og de andre stoffene gir mye av den samme effekten.
Östanbäcks kloster

Östanbäcks kloster er et benediktinsk munkekloster innen Svenska Kyrkan beliggende om lag en mil vest om Sala i Västmanland i Sverige. Selv om klosteret formelt er evangelisk-luthersk ser det seg selv som et katolsk kloster innen Svenska Kyrkan, og har derfor både den svenske katolske biskop og en biskop fra Svenska Kyrkan som øverste tilsynsmyndighet. 
Klosteret ble grunnlagt i 1965 og holdt de første årene til i Västerås-Barkarö prestebolig. I 1970 flyttet munkene til en gammel skolebygning i Östanbäck utenfor Sala og etablerte en fast kommunitet og har siden hatt fast kloster her.
Markedslikevekt

I økonomi er markedlikevekt en situasjon hvor markedskreftene tilbud og etterspørsel er i balanse, og i fravær av ytre påvirkninger vil verdiene på de økonomiske variablene ikke forandre seg. I skolebokeksempel modellen av fri konkurranse vil likevekt inntreffe når den mengde varer som etterspørres og den mengden som tilbys er like. Markedslikevekt i dette tilfellet er en tilstand hvor en markedspris er bestemt ut fra fri konkurranse slik at mengden av varer eller tjenester som er etterspurt av kjøpere er lik mengden med varer og tjenester som produseres av selgerene. Denne prisen kalles gjerne markedspris og har tendens til å ikke forandre seg med mindre etterspørsel eller tilbud forandrer seg. Det skal tilføyes at konseptet med likevekt i økonomi også gjelder marked med ikke-fri konkurranse hvor den tar form som en Nash-likevekt.
Hawaiigås

Beskrivelse

Hawaiigåsa har trolig utviklet seg fra forfedre som en var eller lignet mye på kanadagås (B. canadensis), og hawaiigås minner også mye om den. Det er imidlertid flere distinkte forskjeller, også i utfarging. Selv om hawaiigås er en dyktig flyger har den relativt korte vinger og lange bein, og dessuten redusert svømmehud mellom tærne. En klar indikasjon på at arten oppholder seg mer på land enn i vann.
Det er bevis for at det har eksistert minst 8 andre gåsearter på Hawaii, men disse ble utryddet etter at polynesierne ankom øyene. Disse artene var ikke flygedyktige.

Utbredelse

Hawaiigås er stedegen for Hawaii og lever vilt kun på øyene Oahu, Maui, Kauaʻi og Hawaiʻi. Den er planteeter og trives i kystsonen og lavlandet, ofte på karrig og steinet lavagrunn, der den beiter på ulike urter, frø og frukt.

Bestandsutvikling

Da kaptein James Cook kom til Hawaii i 1778 antar man et det fantes omkring 25 000 hawaigås der, men midt på 1940-tallet var antallet redusert til cirka 50 individer (IUCNs rødliste hevder cirka 30 individer). Årsaken til den store reduksjonen i antall var i hovedsak jakt og konkurranse og predasjon fra andre innførte dyr.
På 1970-tallet ble det ved Hawai‘i Volcanoes National Park igangsatt et eget avlsprogram for å redde arten, men forvillede tamkatter og innført indisk mungo (Herpestes edwarsi) vanskeliggjør arbeidet. Mange fugler blir også drept av biltrafikken. Bestanden av hawaiigås har imidlertid sakte økt. I 2004 ble den anslått til cirka 1 241 individer, i 2006 cirka 1 744 individer, og i 2011 til cirka 2 500 individer. Bestandsøkningen kommer imidlertid stort sett fra fugler som blir utsatt fra avlsprogrammet. Forskerne antar at færre enn 1 000 ville individer hekker suksessfullt.
Andreas Alföldi

Liv

Andreas Alföldi var sønn av en lege og vokste opp i Østerrike-Ungarn. Etter å ha gjennomgått gymnaset i Budapest begynte han å studere oldtidskunnskap. Han deltok i første verdenskrig og ble hardt såret i 1917. Dermed kunne han fortsette studiene, og fikk doktorgraden i 1919 med en avhandling om landet ved Donau og Karpatene i antikken. Hovedfeltet hans i disse årene var epigrafikken og numismatikken i området ved Donau.
I 1923 ble Alföldi utnevnt til professor ved Universitetet i Debrecen. I 1930 ble han professor i akreologi ved Universitetet i Budapest, hvor han også ledet et forskningsinstitutt. Han var også redaktør for tidsskriftene Numizmatikai Közlöny og Archaeologiai Értesitő, samt publikasjonsserien Dissertationes Pannonicae.
Da Ungarn ble en satellittstat av Sovjetunionen etter andre verdenskrig, dro Alföldi i eksil og ble først professor i Bern, senere i Basel. I 1956 flyttet han til School of Historical Studies ved Institute for Advanced Study i Princeton i New Jersey. Her ble han værende resten av livet.
Storhamar

Geografi

Låven til Storhamar gård eksisterer fortsatt som en del av Hedmarksmuseet, og lange deler av steinmurene som skilte jordene før i tiden kan fortsatt sees blant boligbebyggelsen som har dekket jordbruksarealet siden. I området rundt det som på folkemunne kalles Domkirkeodden er det gjort mange arkeologiske funn som kan dateres tilbake til 500-tallet, og på private eiendommer i området ligger antageligvis ruiner etter bygninger på det gamle kaupangområdet.
Dovrebanen går igjennom Storhamar og lager et fysisk skille mellom Storhamar og Hamar vest mot det området som tradisjonelt heter Martodden ved bredden av Mjøsa. Industribedrifter har vokst opp med sidespor tilknyttet banen, selv om de fleste av disse bedriftene ikke lenger eksisterer. Blant disse bedriftene med tilknyttet sidespor kan nevnes Hamar kornsilo, rektifikasjonsanlegget til Arcus, olje og petroleumslageret til Noroil (nå Statoil) samt den nå nedlagte sementfabrikken til Norcem, som nå fungerer som en del av jernbanemuseet.
Nordøst for bydelen ligger det gjenværende tunet til Furuberget gård med bla låven og hovedbygningen og skogen Furuberget, med et omfattende nettverk av turstier samt et åpent dagbrudd for kalk. Det meste av byggesteinen er for øvrig hentet herfra under byggingen av gamle Hamar domkirke, som ble påbegynt allerede i 1152. Ved utkanten til skogen ligger for øvrig boligfeltet Snekkerstufeltet, som fungerte som medielandsby under Vinter-OL på Lillehammer i 1994. Dette arealet er i dag gjort om til borettslag. Nordøst for Storhamar ligger gården Hol, som sammen med Furuberget marker et skille mellom bebyggelsen på Hamar vest og kommunegrensen mot Ringsaker. Sørover og langs Mjøsa går bebyggelsen i ett mot sentrum av Hamar by.
HMMWV

High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle (HMMWV, uttales Humvee) er et terrenggående kjøretøy produsert av amerikanske AM General.  Som navnet antyder så brukes det i en rekke roller som for eksempel feltvogn, sambandsbærer, våpenbærer eller ambulanse.
Den amerikanske hæren er den største brukeren av HMMWV, men også det amerikanske marinekorpset er en stor bruker.  Andre nasjoner som har HMMWV-varianter i tjeneste er blant annet Danmark, Filippinene, Mexico, Thailand, Djibouti, Luxembourg og Taiwan.

Historie

Den amerikanske hæren utarbeidet en spesifikasjon på en arvtager til jeepen i 1979.  I juli samme år var AM General i gang med utviklingen av sin kandidat. Den første produksjonsmodellen rullet av samlebåndet i Mishawaka i Indiana i 1984. De siste Jeep-modellene var planlagt utfaset i 1994.
Den første prototypen ble testet ved Nevada Automotive Test Center i juli 1980, bare elleve måneder etter at prosessen startet. Utviklingskontraktene kom i juni 1981.  Konkurrentene var Chrysler Defence og Teledyne. Den første prøveserien på elleve kjøretøyer ble levert den amerikanske hæren i april 1982. 22. mars 1983 ble en produksjonskontrakt på 1,2 milliarder dollar signert. Over en periode på fem år skulle det produseres 55 000 kjøretøyer, med opsjon på ytterligere 15 000 enheter.
Under testing på hærens Aberdeen Proving Grounds av de første produksjonskjøretøyene knakk en drivaksel. Undersøkelser viste at hæren hadde testet det kjøretøyet det gjaldt utenfor spesifikasjonene, men AM General gikk over designet av drivakselen allikevel.
HMMWV hadde sin internasjonale debut på Farnbourough Air Show utenfor London i 1984. Kjøretøyet var i kamp første gang under gulfkrigen i 1991.
HMMWV erstattet utvalgte M151 Jeep, M274 Mule, M561 Gamma Goat M718A1 og M792 ambulanse.  Fram til 2004 hadde mer enn 175.000 kjøretøyer blitt produsert.
AM General har også bygget en prototyp av en lett lastebil på HMMWV-ramme, med førerplassen framme over motoren.
I 1995 kom versjon A2, med noen tekniske forbedringer.

Teknisk beskrivelse

HMMWV hadde opprinnelig en åttesylindret dieselmotor på 6,2 liter og 150 (amerikanske) hestekrefter fra General Motors, en THM400 automatisk girkasse (også den fra GM), en New Process 218 fordelingsgirkasse, firehjulstrekk, portalaksler, uavhengig hjuloppheng og skivebremser på alle fire hjul. Den er laget for å være luftportabel.
Lastekapasiteten varierer veldig fra modell til modell, men er vanligvis på litt over ett tonn.
A2-varianten, som kom i 1995, hadde en 6,5 liter dieselmotor med 160 (amerikanske) hestekrefter. Den nye motoren hadde en elektronisk styrt firetrinns automatisk girkasse og katalysator. En rekke andre små forbedringer ble innført.

Konkurrenter

Andre kjøretøyer som brukes i omtrent samme roller er Land Rover Defender, Steyr-Daimler-Puch Pinzgauer, Mercedes-Benz Geländewagen (som alle er litt mindre og lettere) eller Mercedes-Benz Unimog (som er større og tyngre). Russiske GAZ-3937 er i samme gruppe.
Sköldinge

Sköldinge er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 604 innbyggere.
Reisen til de vestre regioner under det store Tangdynastiet

Innhold

Bokverket beskriver geografien, reiser til land og til vanns, klima, lokale produkter, folk, språk, historie, politikk, økonomisk liv, religion, kultur og skikker i 134 land, regioner og bystater, fra det som nå er Xinjiang til Persia, det nåværende Tadsjikistan, Usbekistan, Afghanistan, Pakistan, India, Bangladesh, Sri Lanka og mange flere. Det har 134 kapitler fordelt på 12 bokruller og har mer enn 120 000 kinesiske tegn eller ord. Det er en reiseskildring som er enestående, i den forstand at reisen omfattet mer enn 16 000 km og gir en helt unik innsikt som er viktig for historikere og arkeologer. I tillegg gir skildringen et uvurderlig innblikk i buddhismens historie.
Xuánzàng startet reisen i året 629, i all hemmelighet og om natten. Han passerte fem vakttårn i ørkenen, og deretter den såkalte «jadeporten» eller Yumenguan – et grensepass vest for oasebyen Dunhuang, som var den siste utposten til Tangdynastiet. Reisen var ikke uten farer, for han måtte trosse reiseforbudet til Keiser Taizong av Tang (600–649, regent 626–649). Den unge regenten hadde liten sympati for buddhismen, og han ønsket ikke at noen av hans undersåtter skulle bevege seg inn i de farlige vestlige regioner. Keiserens maktposisjon var langt fra trygg, og forholdet til de fiendtlige, og tidvis kriminelle folkene i Sentral-Asia ble holdt ved like ved hjelp av en balansegang av diplomati.
I løpet av den tiden Xuánzàng gjennomførte reisen, hadde keiseren konsolidert sin makt; han hadde også foretatt viktige felttog i Sentral-Asia. I året 630 hadde han knust motstanden blant de østlige tyrkere på det mongolske platå. Deretter hadde han overvunnet de vestlige tyrkere. Begge khanatene hadde oppstått i året 593 etter at Göktürk-khaganatet ble splittet. Det vestlige Khanatet kjempet samtidig mot den destabiliserende innflytelsen fra en intern revolt. Og khanen ble henrettet av en opprørsstamme, ikke lenge etter at Xuánzàng hadde besøkt området. I løpet av seks måneder hadde det mektige imperium kollapset. Deretter hadde keiseren opprettet protektorater i oasebyene langs den nordlige og sørlige silkeveien, hvor Xuánzàng også hadde vært. Kina hadde fått kontroll så langt vestover som til Pamir, og keiseren hadde opprettet en allianse med den tibetanske kongefamilie gjennom giftermål. I året 643 hadde han sendt to kinesiske diplomater til kong Harṣavardhana (590–647) i det nordlige India.
Clausberget gruve

Clausberget gruve eller Klasberget var en de mindre gruvene til Røros Kobberverk for utvinning av kobbermalm. Gruven ligger i Klasberget tre km nordøst for det mer kjente Storwartsfeltet i retning Aursunden og ca 13 km nordøst for Røros. Gruven hadde regulær drift 1652-93 og forsøksdrift 1914-18.
Forekomsten ble oppdaget 1648 av Joen Ryen og Anders Skotte og mutet av Kobberverkets første bergskriver Claus Rasmussen i 1656/57, derav navnet Clausberg. Rasmussen drev gruven for egen regning, men finansiert av finansmannen Heinrich Müller, under navnet Øresundske Kobberverk, sammen med Brekken skjerp (Gruvsjøforekomsten) og Klinkenberg gruve. For å smelte malmen oppførte Øresundske sin egen smeltehytte ved Nøren i Os i 1654, omkring 10 km sørvest for Bergstaden. Gruven og hytten lå imidlertid innenfor Kobberverkets sirkumferens, hvis direktør Joachim Irgens hevdet at det ikke var nok skog til to bergverk. Rasmussen fikk avskjed som bergskriver og etter en herredagsdom av 1656 fradømt retten til gruven, ettersom den lå for nær Røros. Clausbergets gruve og Nøren hytte ble således overtatt av Kobberverket dette året. Driften ved hytten fortsatte til 1672, mens gruven hadde diskontinuerlig drift til 1691, senere usikkert. Gruven ble drevet på tre nivåer og består egentlig av to atskilte forekomster som er mineralogisk forskjellige. Det øvre nivået ble lenset i 1742, men det ble ingen produksjonsdrift. Det var også prøvedrift i nedre nivå under Første verdenskrig.
Riocentro

Riocentro er et kongressenter i Rio de Janeiro i Brasil. 
Arenaen vil arrangere boksing, badminton og vektløfting under Sommer-OL 2016, i tre forskjellige paviljonger. Under VM i fotball 2014 ble Riocentro brukt som hovedkvarteret til International Broadcast Centre (IBC).
Salgstrofeer i musikkbransjen i Norge i 1999

Oversikt over musikkalbum og singler som solgte til platina eller gull i Norge i 1999.
Regnskygge

En regnskygge (eller mer nøyaktig en nedbørsskygge) er et tørt område på jordoverflaten som ligger på lesiden av et fjell i forhold til den rådende vindretningen. Når fuktig luft stiger mot toppen av en fjellkjede eller et stort fjell, vil luften avkjøles og vann oppløst i luften kondensere til regn eller snø. Denne nedbøren faller på den siden av fjellet som vender mot vindretningen. Denne prosessen kalles orografisk heving. Luften som så strømmer over på lesiden av fjellet og synker ned er mye tørrere og gir som regel ikke nedbør. Dette skaper et tørt område på lesiden av fjell.

Områder kjent for regnskygger

Vi finner mange områder rundt om i verden med vedvarende vind innenfor visse vindretninger. Passatvinden er en østlig vind som blåser i en sone mellom 30°N og 30°S. Mellom 30° og 65° har en vestavindsbeltet.
Pilleskrukketroll

Utseende

Pilleskrukketroll er krepsdyr som hører til blant leddyrene. De har ikke et indre skjelett, men hudplater eller et ytre skjelett. Vekst skjer ved hudskifte. 
Pilleskrukketroll er fra 5 til 25 millimeter lange. Kroppen har en typisk avlang rund form og kan minne om et skjold, den er flattrykt og bena er plassert godt ut på sidene. Fargen er gjerne mørk, nesten svart, blågrå eller brungrå. Kroppen består av tre segment: hodet, forkroppen (pereion) med 7 ledd og bakkroppen (pleon) med 6 ledd. Bakkroppen avsluttes av en plateformet hale (telson).
På hver side av hodet sitter flere små øyne (ommatider) i en gruppe. Antall øyne varierer mellom de enkelte artene.
Pilleskrukketroll har to par antenner.  Antennene består av fem ledd. Ytterst finnes noen tynnere ledd, enn de som er innenfor, disse kalles flagellum og kan bestå av mange ledd. Leddet helt nært hodet er svært lite. Hos pilleskrukketrollene er det andre antenneparet redusert og det ser ut til at de bare har ett par antenner.
Gangbein finnes bare på forkroppen og det er sju par. Krepsdyr har to delte bein, spalteføtter, eller såkalte birame bein, dvs. de har to (= bi) grener. Pilleskrukketroll har tilsynelatende bare en gren. Det er bare yttergrenene som brukes til gangbein. Hver gangbein har 6 ledd.  Innergrenene er plateformet og bøyd opp under buken. På forkroppen danner de en rugepung og på bakkroppen brukes de til svømming eller å beskytte gjellekammeret. Hos hanner er de bakerste beina omdannet til forplantningsorgan.
På undersiden av bakkroppen finnes gjellene. Noen hudutvekster på bakkroppbeins hofteledd som fungerer gjeller. Disse ligger godt beskyttet tett innunder buksiden av bakkroppen. De ligger beskyttet i et gjellekammer dannet av bakkroppsbenas innergrener. Bakkroppens bein er ikke gangbein. Hos de vannlevende artene er bakkroppsbenas yttergrener plateformete og bøyd opp under buken og brukes til svømming. Hos landlevende arter beskytter de gjellekammeret mot for hurtig uttørking.

Levevis

Pilleskrukketroll lever av planter eller råtnende planter. De gjør sjelden eller aldri skade på levende planter, men viktige i naturen som nedbrytere. 
Pilleskrukketroll har indre befruktning, og spermiene overføring gjennom parring mellom to dyr. De befruktede eggene oppbevares i et rugekammer, under i hunnen. I dette rugekammeret både klekkes eggene og larven gjennom går noen hudskift i rugekammeret. De føder levende unger. Like etter fødselen har pilleskrukketrollet bare seks benpar, det syvende benparet får de etter første hudskifte, omtrent 24 timer etter at de ble født.
Utviklingen frem til kjønnsmodent individ går via flere hudskift. For skrukketroll tar utviklingen et års tid, men dette avhenger av levested og temperatur. Noen kan rekke flere generasjoner i året. Levetiden er maksimalt fire år, men vanligvis noe kortere.
Potaninia

Utseende

Middelsstore (4 - 6 millimeter), brede, blanke, rødbrune eller mørkbrune bladbiller. De har litt bronseaktig metallglans. Antennene er tynne og rundt halvparten så lange som kroppen. Pronotum er avrundet firkantet, dekkvingene litt pæreformede, jevnt, ikke radvis, punkterte.

Levevis

Slekten kan finnes på mange ulike planter.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Asia, fra India i vestt til Japan i øst.
Underholdsbidrag

Underholdsbidrag er et økonomisk bidrag som tildeles en forsørgelsespliktig forelders eget barn, dersom barnet bor hos en fraskilt/fraseparert ektefelle og medforelder, og den bidragspliktige således ikke er ansvarlig for det daglige tilsynet av barnet. Størrelsen på bidraget beregnes prosentvis ut ifra personinntekt og kapitalinntekter over 10 000 kroner, og bidraget gis kun frem til barnet fyller 18 år. Det kan fastsettes barnebidrag for barn over 18 år dersom de fortsetter med vanlig skolegang (eksempelvis videregående skole). Underholdsbidrag er lovpålagt gjennom barneloven.