Henrik Ibsens skrifter

Henrik Ibsens skrifter (forkortet HIS), er en tekstkritisk utgave av Henrik Ibsens samlede verker.
Forskningsprosjektet som ledet til utgivelsen har siden 1999 vært drevet ved Humanistisk fakultet, Universitetet i Oslo.
Utgivelsen av Henrik Ibsens samlede verker er det største, mest omfattende humanioraprosjekt som noen gang er blitt gjennomført i Norge. Ved Senter for Ibsen-studier har det i perioden april 1998 til 2010 vært sysselsatt en vitenskapelig stab av kollasjonister og edisjonsfilologer, som har arbeidet med å edere og skrive kommentarer til verket. Det har til en hver tid vært en stab på ca. 30 faglige medarbeidere som har arbeidet frem prosjektet, inkludert ca. 20 eksterne forskere (ekspertpanelet), som har hatt til oppgave å skrive spesialkommentarer om emner innenfor sine respektive fagfelt.
Professor Vigdis Ystad har vært verkets hovedredaktør og leder. Verkenes redaktører har vært Narve Fulsås (for brevene), Asbjørn Aarseth og Vigdis Ystad. Innledninger og opplysninger til Ibsens aktstykker er lagt inn i egne kommentarbind, hvor det foruten ords betydning og etymologi, kilde for sitater i teksten, talemåter, og korrespondanse knyttet til skriveprosessen, er lagt til kulturhistoriske emner, referanser til annen relevant litteratur og slike historiske hendelser som lå forut for tilblivelsen av verket.
Henrik Ibsens skrifter har like fra starten av hatt nært samarbeid med prosjektet Søren Kierkegaards samlede verker, og har kunnet høste erfaringer derfra. Ifølge direktør ved Søren Kierkegaard Forskningscenteret, Niels Jørgen Cappelørn, fremstår derfor utgivelsen av HIS som et mer moderne prosjekt enn det danske, som i tråd med rådende satsing i forlagsverdenen hadde basert seg på CD-ROM som elektronisk publiseringsform, som de senere har forlatt.
HIS valgte i stedet helt fra planlegging og prosjektstart å få opprettet et elektronisk arkiv av taggede tekster som skulle kunne danne basis for en hybrid-publisering, som gikk ut på at en ut fra samme base samtidig kunne generere både bok og elektronisk utgave. Dette resulterte i at hele utgaven etter 2011 kunne gjøres fritt tilgjengelig på nettet. 
Både gjennom utdanning av edisjonsfiloger og gjennom de premisser som er lagt for utgivelsen er det nedlagt et betydelig nybrottsarbeid med Henrik Ibsens skrifter. I brevbindene har dessuten Narve Fulsås hatt «et fokus på kildekritikk og empiri som savner sidestykke i norsk litteraturforskning.»
Det økonomiske ansvaret har ligget hos Universitetet i Oslo, og så vel papirutgave som digital publisering, tilleggsbevilgninger, og nødvendigheten av kollasjonerte tekster, har vært debattert gjennom avisoppslag i Dagens Næringsliv og i Aftenposten, samt i tidsskriftartikler.
Gjennom et hasardiøst utfall mot internettutgaven tilbød informatikeren Håkon Wium Lie seg gratis å utføre jobben med digitaliseringen av Ibsens skrifter.
Prosjektets leder, professor Vigdis Ystad, forklarte Wium Lie under et møte om HIS i Polyteknisk forening at fakultetet ikke ga tillatelse for andre til å publisere noe som helst på nett. Fakultetet ønsket heller ikke å gi anledning til å publisere delresultater av de pågående arbeidene før selve fagprosjektet var avsluttet (ved utgangen av 2010). Dessuten ble det elektroniske hovedprosjektet utarbeidet i XML-format, mens trykkfilene var i PDF-format, slik at det ikke var noen rent mekanisk håndmanøver å fullføre arbeidet med å publisere filene.»
I 1998, da HIS startet arbeidet, hadde norske forlag brukt mange penger på å utvikle CD-ROM som alternativ til bøker. Disse viste seg både å ha svært begrenset lagringskapasitet og hengte seg lett opp. Likevel ble det ti år senere kritisert at en primært hadde satset på publisering av papirutgaven, istedenfor å konsentrere seg om å lansere en elektronisk utgave av kildefilene.
Den samlede tekstmengden i prosjektets arkiv utgjør ifølge Vigdis Ystad ca. 200 000 sider.

Publiseringen av Henrik Ibsens skrifter

Papirversjonen oppnådde beskjedne salg, men utgaven er også publisert som gratis nettutgave og dermed fritt tilgjengelig for alle brukergrupper. Datafilene er tagget med tekstkodingsstandarden TEI. Den første elektroniske utgaven, HIS-e, ble publisert fra universitetets nettsider i 2011, og i 2014 kom alle Ibsens tekster på nettet. Arbeidet med å inkludere alle tekstvitner og faksimiler pågår fortsatt ved Senter for Ibsen-studier.
Den elektroniske utgaven av Henrik Ibsens skrifter ble utarbeidet i samarbeid med Eining for digital dokumentasjon (EDD). Faksimiler av originaltekstene ble tilgjengeliggjort sammen med presentasjonsformaterte filer inkludert PDF. Det samme gjaldt leseversjoner av ebook-filer.

Økonomi

Prosjektkostnadene fordeler seg til ca. 70 mill. for det faglige arbeidet, mens ca. 30 mill. har gått med til publiseringen. Forskningsrådet innvilget søknaden for igangsetting av Henrik Ibsens Skrifter i 1997. I 2002 ble det søkt om ytterligere midler fra Kirke- og kulturdepartementet. Prosjektet har også mottatt støtte fra Høgskolen i Sør-Trøndelag, NTNU og fra Nasjonalbiblioteket. I form av forskerinnsats er det også mottatt støtte fra Universitetet i Bergen og fra Den norske kirke.