Iowa

Geografi

Området består i stor grad av sletter med små bakker ved delstatens vestre grense. Iowa ligger mellom elvene Mississippi og Missouri og er USAs rikeste landbruksstat.
Iowa er delt inn i 99 counties (fylker).

Befolkning

Folketallet på 3 046 355 gjør Iowa til USAs 30. mest folkerike stat. Den største byen er delstatshovedstaden Des Moines. En forholdsvis stor andel, 38,9 %, bodde i 2000 i områder som folketellingen betegner som bygdestrøk («rural»), men folketallet i disse områdene har vært fallende. En del vekst i byene gjør at Iowa har hatt en laber befolkningsvekst.

Urfolk

De første menneskene som reiste gjennom Iowa var nok fra den opprinnelige urfolk i Amerika ca. 9500 – 11500 år siden ved slutten av istiden. Fra perioden 9500 7500 år siden er det arkeologiske tegn på en liten sesongsbosetting i Iowa. I perioden 4500 – 3000 år siden dukker det opp spor etter permanent bosetting og gravplasser.
Før 1673 hadde området lenge vært hjem til urfolk fra mange ulike stammer – om lag 17 ulike stammer levde her i ulike perioder, bl.a. ioway (Báxoje), sauk (ozaakiiwaki), fox (meskwaki) sioux (dakota).

Europeernes ankomst

De første europeerne til Iowa var franske Louis Joliet og Jacques Marquette som satte fot i Iowa etter å ha seilt nedover Mississippi-elven i 1673. De rapporterte om at Iowa var svært fruktbar og egnet til jordbruk. I 1829 beordret de føderale myndighetene indianerne i Illinois over til Iowa, og da de gjorde motstand oppstod Black Hawk krigen. Som straff for motstanden gjorde myndighetene krav på en om lag 80 km bred stripe av østre Iowa, noe som ble kalt Black Hawk kjøpet.
De første hvite bosetningene oppstod i 1833. Nykommerne opplevde at tømmer var en mangelvare ved de store slettene selv om det var noe skog i øst og sørøst, og gressbranner var en lumsk fare. Likevel var jorden i stand til å produsere mye.
Opprinnelig var Mississippi-elven den viktigste transportåren, men i 1867 nådde jernbanen Council Bluffs. Fem store jernbaner ble bygget over Iowa, noe som muliggjorde industribygging også vekk fra elven.
Iowa ble offisielt en delstat 28. desember 1846, den 29. i rekken. Kort tid etter brøt den amerikanske borgerkrigen ut. Ingen slag ble utkjempet i Iowa, men 13 001 soldater fra Iowa omkom i tjeneste for unionsstyrkene. Folketallet fortsatte å vokse i årene etter krigen.
I tillegg til jordbruket ble kullproduksjon en viktig industri rundt 1900. Spesielt italienere og svarte innflyttere fra sørstatene ble ansatt i kullgruveindustrien.
Jordbrukssubsidier under første verdenskrig gjorde at jordbruket blomstret, men det ble fulgt av hardere tider ut på 1930-tallet. Variert industri tok til i Iowa i tiden etter andre verdenskrig.

Politikk

Iowa har to plasser i senatet og fire plasser i representantenes hus, og dermed seks valgmenn i presidentvalg. I føderal politikk er Iowa en vippestat som kan gå både til Republikanerne og Demokratene. Iowa var en av bare tre stater som skiftet parti mellom presidentvalgene i 2000 (da staten gikk til demokratiske Al Gore) og 2004 (da staten gikk til republikanske George W. Bush). Republikanerne har begge senatorene, mens demokratene har tre av de fire kongressplassene.
Selv om Iowa ikke har mange stemmer i presidentvalget, er Iowa en stat som tiltrekker mye oppmerksomhet i nominasjonsprosessen, fordi det er den første staten til å velge delegater til partienes nominasjonsmøter. Disse valgene avholdes i form av lokale partimøter, såkalte caucuses, allerede i januar eller februar i valgåret.
I delstatspolitikken har Iowa et eget Senat med 50 medlemmer og Representantenes hus med 100 medlemmer. I Senatet har republikanerne fra 2019 flertall med 32-18, i Huset styrer de 54-46.