google/wiki40b huggingface dataset:
Den islamske ungdomsorganisasjonen i Norge

Den islamske ungdomsorganisasjonen i Norge (noen ganger forkortet til MinDin eller Din) er en muslimsk organisasjon. Den ble opprettet 29. april 2007. Det var en av de første kjente muslimske ungdomsorganisasjoner som ble stiftet. Organisasjonens formål er å drive med samfunnsengasjement og brobygging mellom ulike grupper i samfunnet.
I flere avisartikler har lederskikkelsene til denne organisasjonen markert seg mot ekstremisme og terror. Lederen av organisasjonen Din markerte spesielt sin avstand fra uttalelsen til Islamnet-lederen Fahad Qureshi, som hevdet at man ikke kan være muslim om man ikke aksepterer dødsstraff. Mohammed Azhar Alkhafaji fortalte VG i denne forbindelsen: «Guds egentlige budskap i Islam handler om barmhjertighet og tilgivelse på lik linje som kristendommen. Vår organisasjon tar fullstendig avstand fra Qureshi.»
Ballsport

Ballsport er et samlebegrep for alle typer sporter som involverer bruken av en type ball. Ishockey anses ofte som en ballsport, selv om det der brukes en puck istedenfor en ball. Ballspill og ballidrett av alle slag er antagelig blant verdens mest populære mosjons- og idrettsaktiviteter.

Balltresporter

Balltresporter er sporter hvor ballen manipuleres ved å slå på den med et balltre. Populære sporter inkluderer baseball, cricket, rounders og softball. I Norge er også ballspillene slåball og dødball vanlig, spesielt blant barn.

Tomålssporter

Målsporter er sporter hvor to lag skal få ballen inn i hvert sitt mål for å skåre poeng. Målet kan være en kurv som ballen kastes inn i (slik som i basketball og kurvball), en sone som ballen føres inn i (slik som i amerikansk fotball og rugby) eller et definert mål markert med stenger som ballen skal inn i (slik som i bandy, fotball, hockey, innebandy og håndball).

Volleysporter

Volleysporter er sporter hvor to soner av banen er avskåret av et nett som ballen må slås over. Kjente volleysporter er badminton, tennis, jeu de paume,  bordtennis og volleyball.

Presisjonssporter

Presisjonssporter er sporter hvor ballen må treffe et bestemt mål, slik som i bocce og bowling.
Arne Brimi

Utmerkelser

Kongen utnevnte i 2005 Brimi til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hans innsats for norsk matkultur».
Carl Alexander Clerck

Biografi

Carl Alexander Clerck var sønn til bokholderen Alexander Clerck og Elisabeth Gram; faren tilhørte en borgerlig grein av ætten Clerck nr 1382. Clerck var kommissær ved Stockholms stads meglingskommisjon (bemedlingskommission) og ble før 1757 medlem av Vetenskapssocieteten i Uppsala og i 1764 medlem av Vetenskapsakademien. Han viet betydelig oppmerksomhet til de laverestående dyrene, særlig edderkopperenes, naturhistorie.
Sparisjóðabanki Íslands

Sparisjóðabanki Íslands (Icebank) regnes som den fjerde private banken på Island, etter de tre store (Landsbanki, Kaupthing Bank og Glitnir), selv om den ikke har private innskudd. 
Banken ble etabler i 1986, og fungerer som clearingsentral (klareringssentral) mellom bankene og sentralbank for de 24 sparebankene på Island, som eier denne banken. Den forsyner de lokale sparebankene med utenlandsk valuta og yter andre internasjonale tjenester som avregning bankene imellom (clearingbank), likviditetsstyring, bistand ifm statsobligasjoner og syndikatlån (lån mellom banker).
Hagenellik

Planting

Hagenellik er opprinnelig en uteplante som trives best utendørs. For at den skal blomstre mest mulig burde den plasseres på området med mye sollys. Når man skal plante den i hagen er det viktig at hele roten kommer under jorda. Pakk godt med blomsterjord rundt og ha i rikelig med vann. Husk å vanne med en gang. Plasser planten i veldrenert jord, da trives den best. Det er viktig å plukke bort døde blomster underveis, da vil blomsten lage nye skudd og formere seg. Hagenelliken passer også som snittblomst, som i en bukett eller alene. Det er viktig å plukke vekk de nederste bladene slik at bakteriefloraen i vannet ikke skal bli for høy. Blomsten foretrekker å bli satt i kaldt vann med næring for snittblomster. Snitt så diagonalt for at snittoverflaten blir større, på denne måten vil blomsten trekke til seg mest mulig vann.

Historie

Planten vokser i vill form rundt middelhavsområdet. Hvordan og når den kom til Norge er usikkert. Ifølge kilder ble Hagenellik nevnt av Christian Gartner, kjent som gartner og hagebruksforfatter på slutten av 1600-tallet. Han var trolig den første bygartneren i landet, bosatt i Trondheim. På 1700-1800-tallet vokste interessen for Hagenellik, og den ble svært populær i norge hjem. 
På midten av 1900-tallet og frem til i dag er Nellik ofte brukt i forbindelse med begravelse, og dermed assosierer mange blomsten med sorg. Grunnen til dette er at blomsten ble dyrket i Norge, og var derfor lett tilgjengelig. Plantens holdbarhet som snittnblomst (ca. 3 uker) bidro ytterligere til dens popularitet.
Propagandakompani

Propagandakompani og propagandatropp (på tysk Propagandakompanie, forkortet PK, og Propagandatruppe) var en type kompani og tropp innen Wehrmacht og Waffen-SS, det nasjonalsosialistiske Tysklands militære styrker, under andre verdenskrig. De arbeidet med propaganda rettet mot landets soldater og befolkning samt mot fienden og folk i de okkuperte områdene.
Også Sovjetunionen og andre land hadde liknende propaganda- og informasjonskompanier under krigen. Avdelingene lagde blant annet film- og radioreportasjer fra fronten. De skulle også påvirke motstanderne.

Historikk

Propagandakompaniene var de grunnleggende enhetene i tyskernes propagandavirksomhet i hæren, marinen og luftforsvaret under krigen. De første fem ble opprettet i forbindelse med sudetkrisa i 1938, men ikke brukt da. De var opprinnelig underlagt Joseph Goebbels propagandaministerium, men ble snart overført til militæret, fra 1942 under Amtsgruppe für Wehrmachtspropaganda (WPr) og Hasso von Wedel (1898–1961), leder av pressetroppen i Vernemaktens overkommando.
Kompaniene omfattet propaganda- og nyhetstropper bestående av offiserer og soldater som fungerte som krigskorrespondenter (''Kriegsberichter - KB), journalister og skribenter, fotografer og tegnere, radioreportere, diverse teknikere, sambandsfolk og liaisonoffiserer, ordonnanser, sjåfører, tolker og annet. Til sammen var rundt 15 000 mann i slik tjeneste i løpet av krigen. Disse skal ha produsert omkring 80 000 skriftlige bidrag og  to millioner enkeltfotografier. Oppdragene omfattet krigsrapportering ved hjelp av nyhetsartikler, bilder (fotografier og tegninger), radio og film, psykologisk forsvar med blant annet ideologisk fostring, positiv påvirkning av egne tropper, og kamp mot fiendtlig propaganda samt psykologisk krigføring (Aktivpropaganda) gjennom bruk av høyttalere, flygeblader, oppslag og informasjonsskriv, nyheter, filmer, radiosendinger og annet.
Propagandatroppene innen det ideologisk indoktrinerte Waffen-SS var særlig aktive. SS-Regimentet SS-Standarte Kurt Eggers ble dannet i januar 1940 som et SS-Krigsberichter Kompanie, et kompani av krigskorrespondenter som skulle dokumentere og rapportere fra kampene. Det omfattet fire enheter og skulle dekke Nederland, Belgia, Frankrike og Balkan. Regimentet ble seinere omorganisert og utvidet.
Koreografi

Koreografi (gresk danseskrift) var opprinnelig en notasjon av dansebevegelser. Nå menes med koreografi først og fremst komposisjon og rekkefølge av bevegelsene i dans. I den videste betydning brukes koreografi også for andre sekvenser med bevegelse, for eksempel i kampsportscener i filmer.
Skriftlige opptegnelser av dansebevegelser kalles dansenotasjon.
Babettes gjestebud

Handling

Babettes gjestebud er lagt til en historisk sammenheng, i dette tilfelle begynnelsen av 1870-årene. Fortellingen utspiller seg i en nordnorsk bygd, hvor en fransk kvinne har søkt tilflukt etter oppstanden i Paris, Pariserkommunen.
Kvinnen heter Babette og fortellingen handler om hennes skjebne og om lokalmiljøet. Babette har tidligere vært en høyt skattet gourmetkokk, men i det lille samfunnet kjenner ingen hennes historie og hun forsørger seg som husholderske for et par eldre søstre. Etter en årrekke skjer det mirakuløse at hun vinner 10.000 francs på en gammel lotteriseddel. Samtidig med dette nærmer 100-års-minnedagen for den avdøde prosten seg. Babette bestemmer seg for å tilrettelegge en utsøkt middag på minnedagen, som hun håper vil inngi gjestene respekt. 
Men middagsgjestene er hovedsakelig nordnorske bønder som hverken har  tradisjon eller religiøs aksept for kulinariske utfoldelser. Etter en andaktsfull start som nærmest har karakter av en symbolsk nattverd, åpner de kulinariske nytelsene for en ny form for aksept og innbyrdes innsikt. Tidligere uvennskap løses opp; forståelse, lykke og forløsning brer seg i kraft av de himmelske kulinariske nytelsene. 
Babettes gjestebud er et glimrende eksempel på Karen Blixens fortellerkunst; en historie som er basert på den gradvis opphøyde og oppbyggende spenning mellom det mytiske og det almenmenneskelige som på høydepunktet forløser seg og går opp i en høyere enhet på en måte som er den ypperste gave en god forteller kan gi sine lesere.
Olavsdagene (Sarpsborg)

Olavsdagene er en årlig festival i Sarpsborg i Østfold som har blitt arrangert rundt olsok (29. juli) siden 1960-tallet. Den tar utgangspunkt i Olav Haraldsson (Olav den hellige) som grunnla byen. Et av de viktigste innslagene i løpet av Olavsdagene er det historiske spelet Sverdet om Olav i Sarpsborg, skrevet av Vera Henriksen i 1974. 
«Sarpsborg internasjonale vikingfestival» er lokalisert i Landeparken, også dette i umiddelbar nærhet til speloppsetningen.
Olavsdagene blir arrangert av Sarpsborg kommune i samarbeid med en rekke organisasjoner. Økonomisk tildeles sponsormidler av byens næringsliv, i tillegg til støtte fra Norsk kulturråd og Østfold fylkeskommune.
Karl-Marx-Allee

Karl-Marx-Allee er en viktig gjennomfartsåre i Tysklands hovedstad Berlin i bydelene Mitte og Friedrichshain-Kreuzberg. En rekke boligkvartaler langs alleen fra 1950-årene i stalinistisk-neoklassisistisk stil (også kjent som sosialistisk klassisistisk) er ansett som et tidsdokument fra den stalinistiske epoken i Europa.

Historie, navn

Alléens opprinnelige navn er Große Frankfurter Straße. I forbindelse med den sovjetiske diktatoren Josef Stalins 70-årsdag ble gaten, som under den kalde krigen havnet i Øst-Berlin, omdøpt til Stalinallee av den sovjetiske okkupasjonsmakten den 21. desember 1949. Etter Stalins død og avstaliniseringen i Sovjetunionen og de sovjetokkuperte landene i Europa ble gaten 13. november 1961 omdøpt til Karl-Marx-Allee etter den tyske filosofen Karl Marx.
Gaten er mest kjent for sin betydning under folkeoppstanden 17. juni 1953 mot det sovjetiskinnsatte kommunistregimet. Det var arbeiderne på byggeplassene ved den daværende Stalinallee som innledet streikene som utløste oppstanden. Demonstrasjonene spredte seg raskt over store deler av byen og etterhvert til hele den sovjetiske okkupasjonssonen.
I hele den perioden DDR eksisterte var Karl Marx-Alle hovedstadens paradegate nummer en og ble brukt til offisielle opptog, demonstrasjoner og første mai-markeringer.
Bulevarden ble senere svært populær blant postmodernistiske arkitekter, blant annet beskrev Philip Johnson den som« sann byplanlegging i stor skala» og Aldo Rossi kalte den «Europas siste store gate». Siden tysk gjenforening har de fleste bygningene, inkludert de to tårnene, blitt restaurert.

Trivia

Gaten hadde stor propagandaverdi for SED-regimet og det ble ikke spart på noe. Blant annet besto fasadene av ekte Meissenerporselen. Den dag i dag bebos mange av leilighetene av eldre mennesker som var med på å bygge gaten.
Sjokolade (film)

Handling

Handlingen foregår i en liten landsby i Frankrike. Religionen står sterkt blant innbyggerne i landsbyen, og de lever etter faste former. Vianne Rocher (Juliette Binoche) kommer til landsbyen og åpner en sjokoladebutikk midt i fasten, og hun blir møtt med motstand. Når så det kommer sigøynere til byen, er det klart for forviklinger.
Suzi Quatros diskografi

Suzi Quatros diskografi består av albumer og singler
Kapp det gode håp

Kapp det gode håp (afrikaans: Kaap die Goeie Hoop; nederlandsk: Kaap de Goede Hoop; portugisisk: Cabo da Boa Esperança) er en berglendt odde ved kysten av Atlanterhavet på Cape-halvøya i Sør-Afrika, ikke langt fra Cape Town.
Tradisjonelt har dette stedet vært betraktet som vendepunktet mellom Atlanterhavet og Indiahavet. Dette stemmer ikke da skillet mellom de to havene ligger rundt 150 km mot sørøst ved Kapp Agulhas. Havstrømmene for de to havene møtes på det punkt hvor varmvannet til Agulhas-strømmen møter kaldvannet til Benguelastrømmen og snur tilbake til seg selv, et punkt som veksler mellom Kapp Agulhas og Kapp Point (som ligger rundt 1,2 km øst for Kapp det gode håp).
Den portugisiske oppdageren Bartolomeu Dias er kreditert som de første til å runde Kapp det gode håp i 1488. Han kalte stedet «Stormkapp» (Cabo das Tormentas). Kong João II av Portugal gav det senere navnet «Kapp det gode håp» som skulle angi at man etter forbiseilingen hadde et godt håp om å nå India.
Theodor Schwann

Bakgrunn

Theodor Schwann var sønn av gullsmeden og forleggeren Leonard Schwann og hans hustru Elisabeth, født Rottels. Etter grunnskolen gikk Theodor Schwann på Progymnasium i Neuss, så på Marzellengymnasium i Köln, der han tok abitur i 1829.

Karriere

Schwann ble doktor i medisin i Berlin i 1834 og var deretter frem til 1839 assistent hos fysiologen professor Johannes Peter Müller der, da han tok i mot et kall til et professorat i anatomi ved universitetet i Leuven. I 1848 ble han tildelt han samme befatning i Liège, der han i 1858 tillike overtok professoratet i fysiologi. 
Sin største betydning har Schwann som grunnlegger av celleteorien, gjennom verket Mikroskopische Untersuchungen über die Übereinstimmung in der Struktur und dem Wachsthum der Tiere und der Pflanzen (1839). I dette verk viste han at cellene i dyrekroppen såvel i morfologisk som i fysiologisk henseende er likeartede med cellene i vekstkroppen samt at alle animalske vev dels oppstår av celler, dels hele sitt liv utgjøres av slike.
Videre oppdaget Schwann det virksomme enzymet i magesaften, som han kalte pepsin. Han utførte også viktige undersøkelser om gjæring og forråtnelse, tok avstand fra læren om spontan generasjon og oppviste betydningen av organiske frø (gjæringscellene). 
Også innen muskelfysiologien kom han med betydelige bidrag.
Han var en varmt troende katolikk; innen han publiserte sine «Mikroskopische Untersuchungen», bad han hos erkebiskopen i Mechelen om dennes uttalelse om hvorvidt bokens innhold stred mot kirkens lære. Denne troskap var ikke til hinder for at han senerebidro kraftig til avsløringen av et av kirkelige myndigheter på 1870-tallet anordnet religiøst bedrageri, hvis hovedperson var en hysterisk pike.
Lindesnes fyrmuseum

Stiftelsen Lindesnes fyrmuseum ble stiftet 12 mai 1992 som en følge av at tilstrømmingen av turister til Lindesnes fyr var blitt så stor at Kystverket selv ikke lenger kunne ta ansvar for alle besøkende. Løsningen ble å opprette Stiftelsen Lindesnes fyrmuseum sammen med Lindesnes kommune og Vest-Agder fylkeskommune. 
Fyrmuseets formål er å bevare, vedlikeholde og tilrettelegge Lindesnes fyrstasjon som fredet kulturminne og besøksmål for allmennheten. 
Samt å utvikle Lindesnes fyr som etattraktivt besøksmål gjennom aktiv kulturformidling knyttet til stiftelsens rolle som nasjonalt museum og Vest-Agder fylkes tusenårssted. 
Stiftelsen Lindesnes fyrmuseum er et av fire museer som utgjør etatsmuseet for Kystverket: Kystverkmusea. Lindesnes fyrmuseum har ansvaret som koordinator i Etastmuseet. Kystverkmusea ble offisielt åpnet av statsråd Helga Pedersen i september 2008.  Kystverkmusea består foruten Lindesnes fyrmuseum av Jærmuseet (Tungenes fyr),  Sunnmøre Museum (Dalsfjord fyrmuseum) og  Museum Nord (Lofotmuseet i Kabelvåg).
Hele Kystverkets virkefelt skal dekkes av Kystverkmusea. Lindesnes fyrmuseum har hovedansvaret for fyrhistorie. Jærmuseet / Tungenes fyr fokuserer spesielt på lostjenesten og moderne trafikkovervåkning. Sunnmøre museum / Dalsfjord fyrmuseum har et spesielt ansvar for fyrbyggernes historie mens Lofotmuseets hovedfokus er havner og havneutbygging. Nettverket som helhet skal bidra til dokumentasjon, bevaring, forskning og formidling av historien og kulturminner knyttet til norsk maritim infrastruktur. .
31. mai 2014 overtok Lindesnes fyrmuseum og Kystvekmusea det verneverdige fyrforsyningsskipet MS «Gamle Oksøy». Fartøyet skal brukes som til formidling langs kysten, men har hjemmehavn i Kristiansand.
Naval Inactive Ship Maintenance Facility

Naval Inactive Ship Maintenance Facility (NISMF) er anlegg som er eid av Den amerikanske marinen for oppbevaring av maritime fartøy som er tatt ut av tjeneste, mens det blir avklart hva som skal bli deres endelige skjebne. Fartøyene i anleggene er inaktive. Noen er fortsatt registrert i NVR, mens andre er strøket.
Fartøy som er strøket fra NVR kan avhendes på flere måter: militært salg til utlandet, donering til bruk som museum eller minnesmerker, opphugging, senking som kunstig rev eller dykkemål eller senking som målfartøy. Andre fartøy blir klargjort for langsiktig oppbevaring med mulighet for reaktivering senere. Disse fartøyene får et minimum av vedlikehold (fuktighetskontroll, korrosjonskontroll og lekkasje/brann varsling) for å kunne settes i tjeneste igjen ved behov.
Naval Sea System Command (NAVSEA) sin avdeling for kontroll med inaktive skip (Inactive Ships Managment Office (INACTSHIPOFF)) er lokalisert i Portsmouth i delstaten Virginia.
NISMF har anlegg i Bremerton i Washington, Pearl Harbor på Hawaii og i Philadelphia i Pennsylvania. I tillegg er deler av Norfolk Naval Shipyard og Puget Sound Naval Shipyard i bruk for oppbevaring av inaktive atomdrevne fartøyer. MARAD, som er underlagt transportdepartementet i USA, eier og driver tre anlegg for inaktive skip i Suisun Bay, James River og Beaumont i Texas.
Muping

Muping (kinesisk: 牟平区; pinyin: Mùpíng Qū) er et bydistrikt i den kinesiske provins Shandong, som del av byprefekturet Yantai. Det har et areal på 1 588,45 km² og teller 475 000 innbyggere (2001).
Semiognatha

Utbredelse

Arten lever i Brasil.
Krishnapatnam kullkraftverk

Krishnapatnam kullkraftverk eller Krishnapatnam UMPP er et kullkraftverk under bygging i Andhra Pradesh i India. Den er et av flere såkalte Ultra Mega-kraftverk regjeringen ønsker bygget innen 2017.
Prosjektet ble gitt til Reliance Power i 2008, og har internasjonal finansieringsstøtte. Anlegget planla opprinnelig 5 x 800 MW superkritiske enheter, men endret bestillingen underveis til 6 x 660 MW enheter. Kraftverket vil bli blant Indias største når det står fullført, med en produksjonskapasitet på netto 3 960 MW. Anlegget skal stå ferdig med de to første enhetene i 2015, mens full ferdigstillelse vil ta ytterligere et par år.
The Effects of Cross and Self Fertilisation

The Effects of Cross and Self Fertilisation in the Vegetable Kingdom («Effektene av kryss- og sjølbefruktning i planteriket») er en bok som Charles Darwin ga ut i 1876. Den handler om konsekvensene av kryss- og sjølbefruktning hos planter. Darwin etablerte med boka det viktige temaet innavlsdepresjon og dokumenterte forekomsten av fenomenet ved hjelp av utallige eksperimenter. En noe revidert annen utgave ble utgitt i 1878.
Dette var den andre boka i Darwins trilogi om konsekvensene av Knight-Darwin-loven (som innebærer at ingen organismer kan bedrive uavbrutt sjølbefruktning). De to andre var Contrivances by which Orchids Are Fertilised by Insects og Different Forms of Flowers.
Atammiup atuarfia

Atammiup atuarfia er den eneste folkeskolen i bygda Atammik, som ligger i Maniitsoq kommune, på vestkysten av Grønland.
Atammik er ei svært barnerik bygd, og av bygdas 217 innbyggere var hele 59 under 18 år (tall fra 2007). Skolen har ca. 50 elever, fordelt på 5 klasser, og det er 5 lærere ansatt ved skolen.
Marienlystparken

Marienlystparken er en stor park på Marienlyst i Oslo, beliggende mellom Kirkeveien og NRK.
Parken er delt i to av gaten Tusentrippen.
I Marienlystparken sør (26,3 mål), som avgrenses av Suhms gate, Kirkeveien, NRK og Tusentrippen, finnes treningsfelt for volleyball og annet ballspill. Ved Kirkeveien ligger en minigolfbane med 18 hull, godkjent for internasjonale konkurranser, som driftes av Marienlyst Minigolf Club. I hjørnet ved krysset Kirkeveien / Suhms gate ligger en bensinstasjon. Denne delen av parken er flat.
Marienlystparken nord (18,6 mål) ligger i en skråning og kalles ofte Leker’n. Denne delen av parken grenser til Wilhelm Færdens vei i sydøst og skolene Blindernveien og Marienlyst i nordvest. Her finnes en barnehage og ballbinge.
Det er ulik praksis for hva som regnes som Marienlystparken. Bydel St. Hanshaugens hjemmeside omtaler bare Marienlystparken sør, mens Cappelens bykart avmerker bare den nordlige delen, Leker’n. I Helse- og velferdsetatens kartlegging av grøntområder fra 1990-tallet er begge deler omtalt med navnet Marienlyst park. I kommunedelplan for Grøntområder 1992 er begge delene omtalt som Marienlystparken.
Trehumle

Kjennetegn

Trehumla er normalt gulbrun på ryggsiden av brystet. og gjerne på de første leddene på bakkroppen. Resten av bakkroppen er sort med hvit bakkroppsspiss. Mørke og sorte individer forekommer en svært sjelden gang. Trehumla kan lett forveksles med liten trehumle (Bombus cingulatus), men er normalt større, og har ingen antydning til mørke hår mellom vingeknutene  slik liten trehumle har.

Bolet

Bolet til trehumla ligger ofte i isolasjonen eller gamle musebol i hus og vegger. Finner den et meisereir er dette et svært attraktivt sted å bygge bolet for trehumla. Ute i naturen slår den seg ofte ned i morkne trestammer og stubber hvor den kan bruke flis som bolmateriale, eller et musebol om den klarer å finne det.
Trehumlebolene utvikler seg raskt og kan bli veldig store. Kjempebol med flere tusen arbeidere er blitt funnet. Men trehumla er svært utsatt for parasitter som ødelegger bolet eller spiser opp larvene. Slike parasitterte bol blir sjelden eller aldri store.

Utbredelse

Vi finner trehumla over det meste av Norge, men sparsomt i nord.
Rasismeparagrafen

Rasismeparagrafen er i Norge et tilnavn på § 185 i straffeloven av 2005 som forbyr diskriminerende eller hatefull ytringer rettet mot noens hudfarge, etnisitet, religion, livssyn, seksuelle legning eller funksjonshemning. Bestemmelsen er en innskrenking av ytringsfriheten som har som mål å beskytte minoriteter. Paragrafen ble innført i 1970 (da med som § 135a i den norske straffeloven av 1902 som gjaldt til 2015). Paragrafen fikk tilnavnet rasismeparagrafen selv om ordet «rasisme» ikke forekom i lovteksten. Dette er på grunn av at paragrafen først dreide seg om hatefulle ytringer rettet mot folk på grunn av hudfarge og etnisk opprinnelse.
§135a av 1970 er en endring av §135, annet ledd, av 1961. Dette tillegget i §135 i den alminnelige straffelov av 1902 kom til etter oppblomstring av antisemittisme på slutten av 1950-tallet i Norge. 
Paragraf 135 annet ledd lyder: På samme måte straffes den som offentlig forhåner eller opphisser til hat eller ringeakt mot en folkegruppe som karakteriseres ved en bestemt trosbekjennelse, avstamning eller opprinnelse for øvrig eller som truer en slik folkegruppe eller sprer falske beskyldninger mot den. Medvirkning straffes på samme måten.  (9.juni 1961)
Strafferammen for brudd på rasismeparagrafen bot eller fengsel inntil tre år for forsettlig eller grovt uaktsomt offentlig setter frem en diskriminerende eller hatefull ytring. Strafferamme for ytringer som ikke er offentlige, men som er ytret «i andres nærvær » er bot eller fengsel inntil ett år.
Rasismeparagrafen har vært omdiskutert siden den innebar en begrensning i ytringsfriheten. Få personer er dømt for brudd. Paragrafen kom første gang i bruk i 1976, da det ble tatt ut tiltale mot lektor Olav Hoaas for hans uttalelser om jøder. I 1997 ble Jack Erik Kjuus dømt for et partiprogram som gikk inn for tvangsreturnering eller tvangssterilisering av alle fremmede, mens Tore Tvedt ble dømt i 2007 for uttalelser om å «renske ut jødene».