Kommunikasjon

Kommunikasjon (fra latin: communicare, «gjøre felles») har betydninger som «å melde, meddele, underrette om, stå i forbindelse med» og er en betegnelse på overføring eller utveksling av informasjon eller kunnskap mellom ulike mennesker og dyr.

Dyrs kommunikasjon

Dyr kommuniserer seg imellom og på tvers av artene med bruk av ulike virkemidler og gjennom å gjøre ulik bruk av kombinasjoner av disse egenskapene, som vokalisering, kroppsspråk, duftavsetning og tegnsetting. Ulike arter har dessuten ulike måter å kommunisere på. Ofte bruker dyr mer enn en type kommunikasjon når de kommuniserer. En kombinasjon av vokalisering og kroppsspråk er vanlig ved visuell kontakt mellom dyr. Det kan for eksempel gi seg utslag i ulike lyder og kroppspositurer. Likeledes er det vanlig med en kombinasjon av både duftavsetning og tegnsetting når det ikke er visuell kontakt. Det kan være urinering eller duftavsetninger fra bestemte kjertler og klore og skrapemerker på grunnen eller trær og lignende.

Menneskelig kommunikasjon

En mulig definisjon på menneskelig kommunikasjon kan være: «Kommunikasjon er den prosessen der en person, gruppe eller organisasjon (sender) overfører informasjon til en annen person, gruppe eller organisasjon (mottaker) og der mottaker(ne) får en viss forståelse av budskapet». Kommunikasjon er også definert som: «Den prosessen som har tankens enhet som mål.»
Når mennesker kommuniserer med hverandre, spiller den ikke-verbale delen av kommunikasjonenen en avgjørende rolle. Assosiasjoner, idéer, predisposisjoner og følelser påvirker hvordan informasjonen blir oppfattet og tolket av dem som kommuniserer.
Gruppekommunikasjon er kommunikasjon fra en sender til flere mottakere. I motsetning til de fleste typer massekommunikasjon, er gruppekommunikasjon toveis, ved at mottakere som oftest kan besvare og gi tilbakemeldinger på medieproduktet. Denne typen kommunikasjon foregår i et mer lukket miljø, for færre mottakere, for eksempel i jobbsammenheng på et kontor.
Eksempler på gruppekommunikasjon kan være møter og konferanser, og innen telekommunikasjon e-post, chatting, intranett.

Kommunikasjonsprosessen

I praksis er kommunikasjonsprosess oftere en toveisprosess enn en enveisprosess, fordi det foregår gjensidige tilbakemeldinger og gjensidige tolkninger i et sosialt samspill.

Innkoding

Innkoding handler om hva en person har til hensikt å formidle til en annen person. Det kan være en idé eller tanke, for eksempel en selgers salgsargumenter for et produkt han ønsker å selge. Dernest velger senderen den kanal han ønsker å sende budskapet igjennom og velger blant annet om det skal foregå skriftlig eller muntlig.

Kommunikasjonskanalen

Kommunikasjonskanalen er den konkrete formidlingsveien for budskapet. Samme hvilken formidlingsvei som brukes vil målet som regel være å sende det innkodede budskapet så nøyaktig som mulig til den som skal motta det. Men slik er det ikke alltid. Et eksempel finner vi hos kunstnere der målet kan være å sende budskap som tvetydig kommunikasjon der publikum aktivt må tolke budskapet selv. Også ledere kan bruke en slik tvetydig kommunikasjon for at medarbeiderne selv skal gjøre seg opp en mening.

Tilbakemelding

Tilbakemelding er  viktig i en toveisprosess. Her kan mottaker overføre et nytt budskap til den opprinnelige senderen. Denne prosessen gjør det mulig for den opprinnelige senderen til å korrigere feiloppfatning. Budskapet sendes frem og tilbake til en får en felles forståelse om hva det dreier seg om.

Støy

I en kommunikasjonsprosess kan det være ulike forhold som kan være med på å forstyrre formidlingen av budskapet. Dette kalles for støy. Det kan være støy/bråk i bokstavelig forstand eller det kan være språkforskjeller, svikt i konsentrasjonsevne, at flere personer snakker samtidig og at en er stresset.
Et eksempel er den såkalte hviskeleken. Der sitter eller står opptil 1330 personer på en rekke. Den første personen i rekken finner på en historie som han/hun hvisker til nestemann i rekken som igjen hvisker den videre. Målet med leken er at den historien den siste i rekken mottar er identisk med den historien som førstemann lagde. Alle de personene mellom førstemann og sistemann fungerer som støy.

Dobbelt-kommunikasjon

Dobbelt-kommunikasjon oppstår når din verbale og ikke-verbale kommunikasjon ikke samsvarer med hverandre. Det vil si at du sier noe, men din ikke-verbale kommunikasjon sier noe annet. For eksempel noen spør deg om frukten er god, og du sier "Ja", men din ikke-verbale kommunikasjon sier noe annet. I dette eksempelet så kan man si at frukten var veldig god mens du viser et surt blikk. Slik oppstår dobbelt-kommunikasjon. I psykologien er dobbelt-kommunikasjon et av faktorene som skaper støy under kommunikasjonsprossen. For å unngå støy så er det viktig å velge en riktig stilnivå og normalisere språket sitt uavhengig av hvem man snakker med