Rundkjøring

En rundkjøring er en alminnelig kryssløsning for veikryss i plan (men kan utgjøre ett plan i et planskilt kryss). I prinsippet består en rundkjøring av en eller flere kjørefelt som går i sirkel, med sideveier som går ut mot sidene. Antall veier som knyttes til kan variere fra tre og oppover. Rundkjøring regnes i dag for å være vel så effektivt som lysregulering de fleste steder, men noen ganger blir tilfartene lysregulert. En stor rundkjøring kan kalles en trafikkmaskin, eller utgjøre en del av en slik.
Kjøring i rundkjøring er i de fleste land, inkl. Norge, regulert med skilting som angir påbudt kjøreretning og skilting som endrer den alminnelige vikeplikten. Samtidig skal det før rundkjøringen være store anvisningsskilt som forteller hvilken avkjøring som leder dit man skal. Kjørehastigheten vil ofte være begrenset. Bruk av rundkjøringer er blitt en viktig del av trafikkundervisningen før en kan ta førerkortet.

Utforming

Utforming av rundkjøringer har vært omdiskutert. Det vanligste er at man har et eller flere felt og separate av- og påkjørselsramper fra veiene som kommer inn fra siden. Det er vanligvis tre til fem avkjørsler, men det er i teorien ingen grense oppover så lenge diameteren er stor nok, men i praksis vil mer enn fem bli for plasskrevende de fleste steder samt at navigeringen for den ukjente bilist vil kunne bli for problemfylt.
Større rundkjøringer med kompliserte kjøremønstre kan også kalles trafikkmaskiner. Dette uttrykket brukes også når rundkjøringen er omgitt av et tilførsels- og fordelingsnett av mindre rundkjøringer.
Noen steder i Danmark og Tyskland har man laget store rundkjøringer med ett enkelt kjørefelt utenfor større byer. Disse er ofte omgitt av store jordvoller og en stor haug i midten. Bilførerne får dermed begrenset oversikt, men kan konsentrere seg om å passe på trafikk i rundkjøringen – og å finne rett vei ut. Dette har ført til nedsatt hastighet både inn i rundkjøringene og i dem. Dermed er faren for ulykker med personskade redusert. Slike rundkjøringer krever stor plass (diameter på 100 meter eller mer.)
En del steder er rundkjøringen utstyrt med dekorasjoner og kunstverk av forskjellig slag. Dette er omdiskutert siden det kan ta oppmerksomhet vekk fra trafikkbildet.
Mange steder i Spania har en laget rundkjøringssystemer som tillater trafikken på hovedvei å holde normal hastighet, samtidig som det blir mulig for biler som skal over veien og til venstre å komme over. Det kan ta tid å krysse hovedveiene, og uhell kan lett få store konsekvenser.
I Norge regnes rundkjøringers størrelse ut ifra sentraløyas diameter, og rundkjøringer med sentraløy med diameter på 25 meter eller større regnes som store rundkjøringer.

Historie

Columbus Circle i New York som ble bygd i 1904 regnes som verdens første rundkjøring, i Europa er det Place Charles de Gaulle rundt Triumfbuen i Paris (1907).
Det er usikkert hvilken rundkjøring som var den første i Norge. Et av de første veikryssene som lignet en rundkjøring var Soluret med Tryggvassonsstatuen i Trondheim fra 1918. En annen var rundkjøringen på Strømsø i Drammen, åpnet rundt 1938-39. De første større veiprosjektene som inkluderte rundkjøringer var Fredrikstadbrua og Sinsenkrysset, åpnet henholdsvis 18. august 1957 og november 1957 . Men alt i 1936 spurte Aftenposten om en rundkjøring kunne løse floken i Sinsenkrysset. Den første «moderne» rundkjøring med skiltet vikeplikt på alle tilfartsveier var Sinsenkrysset etter ombyggingen som sto ferdig rundt 1980. Senere har alle rundkjøringene blitt ombygget/skiltet om. Etter innføringen av skiltet vikeplikt har det blitt bygget rundt 2 000 rundkjøringer i Norge.

Rundkjøringer i Norge

I Norge finnes det ikke noen spesielle regler for kjøring i rundkjøringer. Kjøremønsteret i rundkjøringer reguleres derimot av generelle kjøreregler og som oftest en kombinasjon der skilt 202 «Vikeplikt» står øverst og skilt 406 «Påbudt rundkjøring» under, noe som gir en unik symbolkombinasjon. I noen tilfeller er også skilt 402.1 «Påbudt kjøreretning» eller lignende plassert tvers ovenfor trafikken inn i rundkjøringen. Fareskiltet skilt 125 «Rundkjøring» brukes også noen steder.
Rundkjøringer i Norge har alltid skiltet vikeplikt for trafikken inn i rundkjøringen. Dersom det ikke er skiltet vikeplikt, er det den generelle regelen om vikeplikt for trafikk fra høyre som gjelder også i rundkjøringer. Skilting er derfor avgjørende for om trafikanter som skal inn i en rundkjøring har vikeplikt for trafikanter som allerede befinner seg i rundkjøringen. I rundkjøringen ved Lillesund skole i Haugesund er det ikke vikepliktskilt, og trafikanter som kjører inn i rundkjøringen har da vikeplikt fra høyre. I Skien var det en rundkjøring på Telemarksveien fra ca 1965 til 1983, med vikeplikt fra høyre inni rundkjøringen. Melumveien i Skien har en rundkjøring uten vikepliktskilt inn i rundkjøringen, med vikeplikt fra høyre inni rundkjøringen. Det kan oppstå rundkjøringer uten skiltet vikeplikt, men som regel skyldes disse feil eller hærverk.
Det foreligger en dom i Høyesterett som benytter direktør i Autoriserte Trafikkskolers Landsforbund, Leif N. Olsen som referanse samtidig som ATL utgir en lærebok med innhold i strid med Olsens synspunkter i sin bok.

Tegngiving i rundkjøring

Kjøring i rundkjøring i Norge er definert i det generelle regelverket som er lagt til grunn i vegtrafikkloven og trafikkreglene. Kjøremønsteret for norske rundkjøringer er tilnærmet identisk med kjøremønsteret i de fleste andre rundkjøringer i verden.
Trafikkreglenes § 14. Signal og tegn i annet ledd sier: «Ved svinging eller annen vesentlig endring av kjøretøyets plassering i sideretning skal det til veiledning for annen trafikant gis tegn.»
Slik som det her kommer frem er det ingen tvil om det skal gis tegn når man svinger, men det kan være uhensiktsmessig å gi signal for tidlig, eksempelvis venstresignal i større rundkjøringer. Vegvesenet i Norge gir følgende instruksjon på sine sider: «Tegn skal gis i god tid, men ikke slik at det kan oppstå misforståelser. Dersom du skal til høyre ved første avkjøring, gis tegn til høyre i god tid før du kjører inn i rundkjøringen. Når du skal ut av rundkjøringen ellers, blink til høyre når du er på høyde med siste utkjøringfør du selv skal ut. Dersom du skal ut til venstre for der du kjører inn, kan det i enkelte tilfeller være til informasjon for andre trafikanter at du gir tegn til venstre før du kjører inn i rundkjøringen.»
Til veiledning for annen trafikant brukes signal på følgende vis:

Høyresving i første utkjøring fra rundkjøring

Tegn gis i god tid til høyre før innkjøring, og holdes på til utkjøring er gjennomført.

Rett fram i rundkjøring

Kjør inn i rundkjøringen og gi tegn til høyre ved siste vei ut før utkjøring skal gjennomføres og holdes på til utkjøring er gjennomført.

Venstresving i rundkjøring

Gi tegn til høyre ved siste vei ut før utkjøring skal gjennomføres og holdes på til utkjøring er gjennomført.
Enkelte rundkjøringer kan være veldig små og det kan da være hensiktsmessig å gi tegn til venstre før man kjører inn i rundkjøring. Gi deretter tegn til høyre som beskrevet over.