Juletre

Juletre er et bartre som dekoreres med lys og annen juletrepynt. Det settes opp i og utenfor private hjem, i offentlige bygninger, kirker og i offentlige parker og plasser i forbindelse med feiring av jul. Gran er den vanligste tresorten, men furu brukes også. Juletreet er et av julens viktigste symboler i nyere tid i store deler av verden.

Juletreet som kristent symbol

Da juletreet ble introdusert i kongeriket Danmark-Norge på 1800-tallet, var det som et bibelsk symbol for livets tre i paradisets hage. I 1. Mos 3 ble adgangen til livets tre stengt pga. Adams fall, og mennesket ble vist ut av paradisets hage. Men gjennom frelserens fødsel, som den kristne jul feires som, er adgangen på nytt åpnet til livets tre. Derfor er dette et meningsfylt symbol i den kristne julefeiringen. 
Dette symbolet kommer fram i flere julesalmer. Bernhard Severin Ingemann lar det komme fram i sin oversettelse «Glade jul» fra 1850, der det synges om englene: «Hit de flyver med paradisgrønt». Og enda tydeligere i en dansk julesalme av den samme Ingemann fra 1840:

Livets tre

Hvorfor juletreet har blitt symbol på livets tre, er noe uklart. Men man antar at dette har skjedd gjennom framføring av de middelalderske julespillene. De kunne variere noe i sitt innhold, men inneholdt som oftest scenene om Adams fall, profetier om Frelserens fødsel, beretningen om fødselen, scene med hyrdene på markene og de vise menns tilbedelse. Vi kjenner til flere slike julespill eller mysteriespill, som de også blir kalt. Således regnes den første offentlige teaterforestilling i Norge i 1562 som framføringen av Adams fall av elevene til Absalon Pedersson Beyer ved katedralskolen i Bergen. Disse spillene har naturlig nok blitt framført før jul. Siden livets tre forekommer i scenen om Adams fall, har noen sett symbolikken mellom Adams fall som stenger adgangen til livets tre og Kristi fødsel som åpner den. Derfor er juletreet symbol på livets tre.
Vi vet at disse julespillene levde videre i blant annet Frankrike til midten av 1600-tallet og derfor er det interessant å konstatere at den første referansen til juletreet møter vi i 1605 fra Strasbourg.
Julespillene uttrykte en nær forbindelse mellom Adam og Kristus. Det uttrykkes også ved at minnedagen til Adam og Eva ble lagt til 24.12., dagen før Kristi fødselsfest. Det skjedde fordi Kristus kalles «den annen Adam» i Bibelen (1. Kor 15,45), og da ble det meningsfylt å legge den første Adams dag til dagen forut.
Fordi juletreet er et eviggrønt tre, symboliserer det evig liv.

Juletrær som blir gitt i gave fra norske byer

Det er ikke uvanlig at byer som fast tradisjon sender hverandre store juletrær, som settes opp på sentrale steder. For eksempel har Oslo kommune gitt et juletre til London som settes opp på Trafalgar Square hvert år fra 1947, Trondheim kommune sender hvert år et juletre til Hamburg som settes opp på rådhusplassen, og Bergen kommune sender et juletre til Newcastle som felles av ordføreren i Bergen kommune. Tradisjonen med å sende tre til Newcastle kom istand i 1949 – som takkegave til England etter andre verdenskrig. I 2010 var det 62. gang bergenserne sendte et tre sjøveien til De britiske øyer.

Juletreskikker i private hjem

I private hjem i Norge er det vanlig å plassere juletreet i stua. Det tas inn, settes i en juletrefot og pyntes ofte om kvelden før julaften. Juletrepynt kan være hvite, elektriske lys, glitrende girlandre, snorer med små flagg, lenker laget av fargerikt papir, julekurver av papir, blanke kuler, små figurer og annet som henges på treet. Julegavene, små og store presanger pakket i fargerikt julegavepapir, legges ofte under treet, både i Skandinavia, der gaveutdelinga skjer julaften, og i angloamerikanske hjem, der gavene åpnes om morgenen juledagen. 
Det har lenge også vært vanlig «å gå rundt juletreet» på julaften eller under andre sammenkomster i romjula. Slik juletregang vil si at familiemedlemmer og gjester tar hverandre i hendene og danner en ring rundt treet, går rolig rundt det mens de synger julesanger, enten det er julesalmer eller sangleker. På juletrefester med mange deltakere er det ikke uvanlig å danne flere ringer av mennesker.
Det er vanlig å beholde juletreet til like over nyttår, men sjelden lenger enn til trettende dag jul da julepynten tas ned og treet kastes. Siste frist for å rydde jula bort er 13. januar, da «tjuende dag Knut jager jula ut».