Drammens Idrætsforening

Aktivitet

Idrettsforeningen hadde opprinnelig tilhold i bydelen Bragerøen, i dag Brakerøya, og klubbens medlemmer figurerer på resultatlister i Norsk Idrætsblad fra og med 1902. Klubben la opp til å ha mange idretter på programmet, våren 1903 vedtok den å ha sommeraktivitet i sykling, orienteringsløp, fotball, og diverse friidrettsøvelser. På ekstraordinær generalforsamling i april 1904 ble det besluttet å endre navn til Drammens Idrætsforening, fordi foreningen omfattet hele Drammen by.

Fotball

Bragerøens Idrettsforening ble tatt opp i Norges Fotballforbund 9. oktober 1903. På dette tidspunktet hadde forbundet kun fem andre medlemsklubber. Samme år spilte idrettsforeningen en kamp mot Kristiania-klubben Ørnulf og tapte 0–9. For å fremme fotballsporten i Drammen ble det i 1904 arrangert en treklubbsturnering i Drammen mellom Drammens Idrætsforening, Akademisk Fodboldklub og Grane. På dette tidspunktet var idrettsforeningen Drammens eneste fotballag, men hegemoniet i byen ble kort tid etter mistet til Ulf (stiftet 1905) og Njord (stiftet 1906). Disse to klubbene hevdet seg bedre og slo seg i 1910 sammen og dannet Drafn. Drammens Idrætsforening drev imidlertid med fotball fram til i hvert fall 1921, de fleste sesongene i kretsens B-klasse. I 1920 vant idrettsforeningen sin egen 20-årsjubileumsturnering.
Den senere landslagsspilleren Martin Johansen spilte for klubben tidlig i sin karriere. A. N. Baardsen representerte Drammens Idrætsforening som visepresident i fotballforbundet i perioden 1907–1909. Idrettsforeningen var dessuten med på å stifte Vestfold fotballkrets i Larvik 6. august 1905. Kretsen ble senere splittet opp i Grenland, Vestfold og Buskerud fotballkretser.

Skøyter

Klubben drev med skøyter fra tiden den ennå het Bragerøens IF og arrangerte i 1903 skøyteløp i Drammen. I 1905 ble klubben innmeldt i Norges Skøyteforbund, men gjorde ikke noe vesen ut av seg i forbundssammenheng før den ble opptatt nok en gang i 1913. Drammens Idrætsforening arrangerte etter dette skøyteløp på Stordammen på Konnerud, og i 1916 arrangerte klubben norgesmesterskap på Marienlyst. Dette medførte et kraftig oppsving for skøytesporten i Drammen, og det ble bestemt å opprette en spesialklubb for hurtigløp. 15. november 1917 ble Drammens Skøiteklub stiftet.

Sykkel

Drammens Idrætsforening var blant de 12 klubbene som var med på å stifte Norges Cykleforbund 26. oktober 1910. Klubben arrangerte sykkelritt på Marienlyst.

Bandy

Drammens Idrætsforening var en av de ni klubbene som stiftet Norges Bandyforbund 17. oktober 1920. Idrettsforeningen deltok i norgesmesterskapene i 1920 og 1921.

Friidrett

Drammens Idrætsforening meldte seg inn i Norges Friidrettsforbund i 1904 og hadde på det tidspunktet 80 medlemmer. Otto Monsen representerte klubben i 1916 og 1917 og ble norgesmester i høyde begge årene. Monsens prestasjoner ledet til økt interesse for friidrett i byen, og krefter i Drammens IF og i Drammens Turnforening ivret etter å stifte en klubb som kun hadde friidrett på programmet. Idrettsforeningen Hellas ble etablert 28. oktober 1917 med flere av Drammens Idrætsforenings medlemmer i det første styret.
Drammens Idrætsforenings konkurransedrakt var svart med bokstavene DIF i hvitt på brystet.

Skisport

20. november 1915 var idrettsforeningen med på å stifte Drammen og Omegns Skikrets. Drammens IF arrangerte det årlige Stoppenkollrennet, der en ung Thorleif Haug først markerte seg. Da Drammens Skiklubb gikk inn i Drafn i 1916, førte dette til at Drafn ble dominerende innen skisport i byen.

Bryting

Drammens Idrætsforening hadde aktivitet i bryting, i hvert fall inntil 1917, da bryteklubben Bragerøens Atletklubb ble stiftet.