Nasjonale og Kapodistrias Universitet i Athen

Historie

Nasjonale og Kapodistrias Universitet i Athen ble grunnlagt den 3. mai 1837 og ble da midlertidig lokalisert i husene til arkitektene Stamatios Kleanthis og Eduard Schaubert ved foten av den nordlige skråningen av Akropolis. Det var det første universitet ikke bare i den nylig etablerte greske staten, men på hele Balkan og den østlige delen av Middelhavet.
Før universitet ble omdøpt for å ære Ioannis Kapodistrias, den første statssjef av det uavhengige, moderne Hellas, var lærestedet kjent som Det ottonianske universitet etter kong Otto og besto av fire fakulteter: teologi, jus, medisin og filosofi (som også omfattet anvendt forskning og matematikk). Det hadde 33 professorer, 52 studenter og 75 ikkematrikulerte «revisorer». I november 1841 begynte undervisningen i en ny bygning designet av den danske arkitekten Christian Hansen. Bygningen Propylaea (37°58′51″N 23°44′02″Ø) var designet av Hansens yngre bror Theophilus Hansen i 1859, men byggeprosjektet ble ikke fullført før i 1885.
I 1843 byttet universitetet navn til Det nasjonale universitetet, og dagens formelle navn, Nasjonale og Kapodistrias Universitet i Athen, ble vedtatt i 1911 etter en stor donasjon fra handelsmannen Ioannis Dombolis, en venn av politikeren Ioannis Kapodistrias, til byggingen av Kapodistrias-universitet.
En betydelig endring for universitets struktur skjedde en gang rundt 1904 da det filosofiske fakultet ble delt i to adskilte fakulteter: et for filosofi og et for vitenskap, sistnevnte besto av departementene for fysikk og matematikk og skolen for farmasi. I 1919 ble det også opprettet et departement for kjemi, og i 1922 ble skolen for farmasi omgjort til et departement. Ytterligere en endring kom da skolen for tannlegevitenskap ble lagt til fakultetet for medisin.
Mellom 1895 og 1911 var det et gjennomsnitt på et tusen nye studenter som ble matrikulert hvert år, et antall som økte til to tusen ved slutten av den første verdenskrig. Det resulterte i beslutningen om å innføre adgangseksaminasjoner for alle fakultetene, noe som begynte ved det akademiske året 1927-28. Siden 1954 har antallet studenter som har blitt gitt adgang hvert år vært fastsatt av ministeriet for utdannelse og religion på råd fra fakultetene.
I løpet av byggearbeidene på 1960-tallet begynte universitets campus i forstaden Ilissia. Her blir i dag skolene for filosofi, teologi og vitenskap huset.

Campus

Hovedcampus er at Ilissia (Zografou). Der er fakultetene for vitenskap, teologi og filosofi. Det medisinske fakultet er lokalisert i området Goudi i Athen og fakultetene for pedagogikk og idrett er lokalisert i Dafni, en av de minste forstedene i Athen. Fakultetene for media, utdannelse, økonomi, rettsvitenskap og offentlig administrasjon huses i ulike bygninger nær Athens sentrum, sammen med flere administrative fasiliteter. Universitets administrasjon var opprinnelig huset i en historisk nyklassisistisk bygning nær Athens sentrum i gaten Panepistimiou, men ble flyttet til hovedcampus senere.

Forskning

Forskningen ved universitet omfatter de fleste aktuelle forskningsfelt, og dens forskning er utført ved hospitaler og forskningsinstitutter i hovedstadsområdet, inkludert Nasjonalsenteret for vitenskapelig forskning, «Demokritos», som er det største og mest anerkjente forskningssenteret i Hellas; Stiftelsen for nasjonal forskning (EIE); Nasjonalobservatoriet i Athen (NOA); Greske Institut Pasteur; Alexander Flemings biomedisinske forskningssenter; Athens High Performance Computing Laboratory; Nasjonalsenteret for maritim forskning (NCMR); og Stiftelsen for biomedisinsk forskning ved Athens akademi (BRFAA). Forskningen som blir gjort ved instituttene i hovedstadsområdet i Athen utgjør mer enn femti prosent av de ISI-indekserte forskningsrapportene som kom fra Hellas i 2004. Departementet for informatikk og telekommunikasjoner har blitt rangert uavbrutt blant de hundre viktigste forskningsinstituttene innenfor feltet informatikk, i henhold til Akademisk rangering av verdens universiteter (ARWU).