Nina Karin Monsen

Tidlig akademisk karriere

Hun var en av de første kvinnene som tok magistergrad i filosofi, i 1969, på en avhandling om Quine og logikkens grunnlagsproblemer. Monsen var forskningsstipendiat NAVF 1971-1973 og universitetsstipendiat i filosofi ved Universitetet i Oslo i perioden 1973-1980. Hun underviste i ca. tolv år ved examen philosophicum ved universitetene i Oslo, Bergen og Trondheim og ved andre steder.
Hennes doktorgradsavhandling om personalistisk språkfilosofi ble ikke antatt, men det ble heller ikke komiteens arbeid (1981). UiO bestemte at hun skulle få ny komite og kunne levere inn på nytt etter et halvt år. Denne retten benyttet hun seg ikke av. Hun utga senere Det elskende menneske, person og etikk (1987), en bearbeidet versjon av avhandlingens første del. Boken er kommet i fire opplag (1987, 1992, 1997 og 2000) og er oversatt til svensk og serbokroatisk.
Monsen deltok i to år i redaksjonen for Norges Kulturhistorie (utgitt 1979-1981), men trakk seg «grunn av meningsforskjell om kvinnestoffets plass i deler av verket, men står oppført som medredaktør for alle åtte bind.» Til VG uttalte hun at deltok i redaksjonen som feminist. Ved lanseringen av verket sa forelegger William Nygaard om Monsen bidrag «Uten hennes innsats hadde kvinnestoffet ikke fått den tyngden i verket som det har fått».

Nyfeminist

Monsen var blant grunnleggerne av nyfeministbevegelsen i 1970. Bevegelsen la vekt på behovet for selvbestemt abort, likestilling og likeverd. Hun utgav en bok om feministisk filosofi, Det kvinnelige menneske, i 1975.
Monsen kom senere til å distansere seg fra dogmatisme innen den feministiske bevegelsen, noe som kommer til uttrykk i boken Jomfru, mor eller menneske? (1984).

Forfatterskap

Monsen skriver innenfor personalismen, en filosofisk skoleretning som fikk vind i seilene fra 1930-årene av, først i Frankrike. Den bygger på personbegrepet, menneskeverdet og kjærlighetens avgjørende betydning for tenkningen. «Personen er alle verdiers kilde».

Statsstipendiat

Hun er statsstipendiat fra 2004. Ved bekjentgjørelsen i 2003 ble det fremhevet at hun var aktiv i den norske offentlige debatt innenfor et bredt spekter av temaer der livssyn, etikk, kjønnsroller og menneskerettigheter stod sentralt.

Deltagelse i offentlig debatt

Monsen har skrevet en rekke kronikker og avisartikler siden 1970. Hun var fast skribent i Aftenposten i ca. ti år og har skrevet flere hundre kronikker og artikler, i all hovedsak om moralfilosofiske emner. Hun har holdt over 600 foredrag. Hun sitter i representantskapet for avisen Vårt Land og var medlem av Venstres prinsipprogramkomité i 2006.

Priser

Monsen ble tildelt Fritt Ord-prisen for 2009 «for hennes gjennomreflekterte og uavhengige bidrag til en friere offentlig debatt». Tildelingen førte til en lengre debatt i media, der både Monsen og Fritt Ord mottok både støtte og kritikk fra flere hold.
Monsen holdt Gordon Johnsons minneforelesning i 1993 og den første Karin Westman-Berg forelesning ved Uppsala universitet i 1984 og har mottatt Kjetterprisen fra Nyorienteringsbevegelsen.
Tidligere har hun blitt tildelt «nidpriser» som Hedningsamfunnets Kristendummen og LLH Bergen og Hordalands Forbedringsprisen.