google/wiki40b huggingface dataset:
Dataanimasjon

Historie

Datagrafikk har blitt utviklet og forbedret i løp av de siste femti årene. I begynnelse var det militære og vitenskapelige prosjekter som ble visualiserr. Ettersom datateknologien utviklet seg, ble datagrafikk mer tilgjengelig. Mikromaskiner, slik som PC-er, kom i mer vanlig bruk i næringslivet. På midten av 1980-tallet startet et lite California-firma, Pixar, å lage grensebrytende datagrafikk.
Fra 1990-tallet har dataanimasjon og CGI-effekter stadig oftere inngått sammen med realfilm i vanlige spillefilmer. En av de tidlige filmene hvor denne teknikken spilte en fremtredende rolle var actioneventyret Jurassic Park fra 1993 der «levende» dinosaurer ser ut til å løpe gjennom landskapet sammen med virkelige skuespillere. En variant av CGI er motion capture-teknikken, på engelsk også kalt motion tracking eller forkortet mocap, der bevegelsene hos en virkelig person blir registrert digitalt for deretter å bli overført til en dataskapt figur som dermed får livaktige bevegelser. Teknikken brukes både i videospill og i filmer, for eksempel i filmene om Ringenes Herre der en levende skuespiller spilte bevegelsene til den dataskapte Gollum.

Forskjellige teknikker og teknologier

3D-animasjon fremstilles i et dataprogram som er utviklet for å lage og bevege tredimensjonal datagrafikk. Gjenstanden som skal animeres utformes som en 3D-modell og fargelegges. Deretter har man flere muligheter for å få gjenstanden til å bevege seg. For å animere et menneske lager man først et skjelett som får egenskaper etter hva det skal være i stand til å gjøre. Da kan kroppen bevege seg ved at animatøren beveger på bein og armer slik han eller hun vil, nesten som tradisjonell Stop-motionanimasjon. Når scenen er ferdig «rendres» den til video eller film.
Tradisjonell animasjon av 3D-objekter, for eksempel i dokkefilm, benytter seg oftest av stop motion-teknikk.
2D-animasjon foregår nesten som i tradisjonelle tegnefilmer der bildene dannes av todimensjonale, det vil si flate, originaltegninger. Animatøren tegner scenen på dataskjermen istedenfor på papir. Deretter blir tegningene plassert etter hverandre og spilt av med ca. 24-30 bilder pr. sekund. Det finnes en rekke programmer som er utviklet til formålet, slik som Synfig Studio, OpenToonz og Tupi; i tillegg har Adobe Flash tidligere vært i utstrakt bruk. Programmer som Blender kan produsere både 2D- og 3D-animasjoner. Noen billedhebandlingsprogrammer, slik som Adobe Photoshop, kan også produsere enklere 2D-animasjoner.

Filmer med dataanimasjon

Helaftens spillefilmer og kortfilmer med dataanimasjon kom for alvor på 1990-tallet, og teknikken er i dag like vanlig som tradisjonelle dokke- og tegnefilmer som blir laget med filmkamera. Bruken av ulike dataeffekter er også blitt vanlig i de fleste realfilmer, det vil si filmer med virkelige skuespillere, særlig i underholdende eventyr-, sciencefiction-, fantasy- og actionfilmer der dataanimasjonene kan dominere helt. Datalagd animasjon brukes dessuten i praktisk talt alle nye reklamefilmer, både for å animere tekst, men også figurer, effekter og annet.
Lobispa

Utseende

Små (3,5 - 5 millimeter), noe avlange, mer eller mindre brunlige bladbiller. Artene ligner overflatisk på gruppen Hispini, og var tidligere plassert der. Hodet er fremstrakt, antennene er nokså lange, 11-leddete, litt utvidet mot spissen. Pronotum er firkantet, lengre enn bredt, bare omtrent halvparten så bredt som dekkvingene. Disse er nærmest jevnbrede med uregelmessige rader av grove, kantete punkter, noe uregelmessige i overflaten. Beina er middels lange, ikke fortykkede.

Levevis

Både larvene og de voksne (imago) er planteetere. Artene er knyttet til tåkeskog der de er funnet mellom løvstrø og annet råtnende plantemateriale.

Utbredelse

Slekten er kjent fra Panama og Venezuela.
Charaxinae

Utseende

Store (vingespenn gjerne 70 – 120 mm) sommerfugler med påfallende kraftig kropp. De er de kraftigst bygde av dagsommerfuglene, og sterke flyvere. Hodet er stort og bredt, antennene er tynne og minst så lange som halve forvingen. Vingene er gjerne fargerike (noen ganger ekstremt fargerike) på oversiden, mens de på undersiden vanligvis er grå eller brune, slik at sommerfuglen ligner et vissent blad når den sitter med sammenslåtte vinger. De har ofte bånd av metallisk grønt eller blått. Forvingene er mer eller mindre trekantede. Slekten Euxanthe utmerker seg ved å ha svært avrundede vinger, mens forvingene hos gruppen Anaeini er mer eller mindre sigdformede. Bakvingen har ofte ett, to eller flere lange, tynne utskudd langs bakkanten ("stjerter"). Bakkroppen er forholdsvis kort og når bare omtrent halvveis til bakvingens bakkant.
Larvene er kamuflasjefarget, og har ofte to eller flere hornlignende utvekster på hodet.

Levevis

Charaxinae er raske flygere, ofte ganske sky og vanskelige å fange eller studere på nært hold. Disse sommerfuglene besøker sjelden blomster og holder seg mest mellom trekronene, men de kan komme ned til bakken for å drikke fra råtnende frukt, møkk, åtsler eller lignende. Særlig hannene er territorielle og aggressive, og bruker vingenes takkede kanter som våpen når de kjemper i luften. De slåss også om gode matkilder, for eksempel trær der sevje flyter ut. De slående fargene synes bare når sommerfuglene flyr, når de lukker vingene er de som oftest kamuflasjefarget. Larvene lever på forskjellige busker og trær. Den eneste arten som forekommer i Europa, Charaxes jasius, har larver på jordbærtre (Arbutus unedo).

En overflod av navn

Charaxinae er meget populære mellom samlere, og det har blitt lagt ned mye arbeid i å lete etter «nye» former. Siden mange av artene oppviser stor variasjon, har dette ført til at det er publisert svært mange navn innen denne gruppen. Mest ekstrem er situasjonen innen den veldig fargerike, søramerikanske slekten Agrias. 
Her har det blitt publisert over 400 navn, men en gjennomgang av slekten tydet på at det mest sannsynlig bare finnes fem arter. Det er også svært usikkert om alle de nær 200 artene man i dag regner med i slekten Charaxes er reelle. Her er det publisert over 700 navn.
Radio Sentrum

Frekvenser

Radio Sentrum sender 44 timer i uka på frekvens FM 100,0, 106,2 og 107,6. Kanalen er også tilgjengelig på kabelnettet frekvens 98,6 MhZ. Frekvensene deles med fire andre radioer.
St. Marienkirche (Berlin)

St.-Marien-Kirche Berlin ligger langs Karl-Liebknecht-Straße ved foten av Berlins fjernsynstårn i ortsteilen Mitte i Berlin. Kirken er et av de eldste kirkebygg i Berlin som ennå brukes etter sitt formål og tilhører idag den evangeliske menighet. Den er en av opprinnelig seks middelalderkirker i den historiske bydelen Marienviertel.
Kirken nevnes første gang i skriftlige kilder fra 1292. En viktig severdighet i kirken er dødsdansen i fresken i kirkens tårnhall. Orgelet fra 1723 utført av Joachim Wagner er i store deler i behold.
Utenfor kirken finnes en større statue av Martin Luther og kirken rommer sarkofagen til feltmarskalk Otto Christoph von Sparr.
Samhain

Samhain er en opprinnelig keltisk høsttakkefest som feires hvert år den 31. oktober.
Ifølge den gamle keltiske kalenderen var dette nyttår, og denne overgangen representerte en utfordring siden den iboende kraften i både de gamle og det nye året var for svake til å holde de underjordiske kreftene borte fra jorden. Derfor var dette en hjemsøkt natt, er det egentlige opphavet til halloween-feiringen i engelskspråklige, og da særlig USA, hvor denne kom gjennom irske innvandrere. Kaoset som oppstod i denne overgangen mellom to år ble gjenopprettet ved daggry, da det nye året hadde fått tilstrekkelig styrke.
Det er mange likhetstrekk mellom samhain og den gamle skandinaviske Lucia/Lussi-feiringen
I wicca regnes samhain som en av de fire store, av de åtte sabbatene.
Ordet samhain stammer fra gaelisk og betyr «sommerens slutt». Ordet uttales såw-inn på irsk, såw-iin på walisisk, og såvv-en på skotsk. Andre sier bare samhain.
I Irland ble det sagt at irske helter som kom ut av alveporten om natten, måtte være inne igjen til hanegal. Det ble dekket på til flere og ekstra stoler ble satt frem rundt bordet.
Diner

Handling

Diner er en skildring av en ungdoms-guttegjeng i Baltimore 1959. En er gift, en er på nippet til å gifte seg, en har pengesorger, den enes venninne er gravid. De fleste på jentejakt på en kynisk måte, alle har problemer midt i lystigheten. Samlingspunktet for dem er den lokale snackbaren. Gjennomgangstema i filmen er overgangen til voksenlivet.

Om filmen

Diner ble tildelt to mindre filmpriser i 1983. Den ble samme år nominert til Oscar i kategorien manus og en Golden Globe-nominasjon i kategorien beste film .
Filmen fikk gode kritikker og har oppnådd så mye som 96% på Rotten Tomatoes . Den ble en moderat kommersiell suksess og spilte inn $14 millioner på am. kinoer .
Ras Abu Fontas kraftverk

Ras Abu Fontas kraftverk er et varmekraftverk i Ras Abu Fontas i Qatar. Det har en installert produksjonskapasitet på 1 120 MW fordelt på 5 x 125 MW blokker (B1) fra 1996, og 3 x 165 blokker (B2) fra 2004. Anlegget er det nest største i landet målt etter installert effekt. Brenselkilden er naturgass og råolje. Hver enhet kan omdanne 6,6 millioner gallon sjøvann til ferskvann per dag, slik at totalkapasiteten er 125 millioner liter vann per døgn.
Operatør er Q-Power, og anlegget ble utbygd 1995–2004. Teknologien er levert av ABB.
Saint-Denys de la Chapelle

Saint-Denys de la Chapelle er en kirkebygning i Paris, dedisert til den hellige Denis av Paris. Kirken ligger ved rue de la Chapelle i Paris' 18. arrondissement. Jeanne d'Arc tilbragte en natt i bønn i denne kirken, før hun den 8. september 1429 ledet de franske styrker i et angrep mot Paris.
Kirken ble bygd på fundamentene til et kapell som ble etablert av den hellige Genevieve i 475, som huset den hellige Denis' relikvier frem til 636, da de ble overført til Saint-Denis-basilikaen. 
For å minnes Jean d'Arcs bønnevake i 1429 og i takksigelse for det som ble betraktet som den hl. Jeans intervensjon i det første slaget ved Marne i 1914, ble den bvesentlig større Sainte-Jeanne-d'Arc-basilikaen bygd rett ved siden av, med byggestart i 1930.
Lost in France

Lost in France er en britisk sang med melodi og tekst av Steve Wolfe og Ronnie Scott, som ble spilt inn av Bonnie Tyler på singlen RCA 2734 i 1976. Produsenter var Steve Wolfe, David Mackay og Ronnie Scott. Sangen lå på singlelistene i mange land.

Svensk versjon

Det svenske dansebandet Wizex spilte inn en cover-versjon i 1977 på albumet Som en sång med Kikki Danielsson som vokalist. Sangerinnen Lena Andersson har spilt inn en svensk versjon under tittelen I Paris en natt.

Norsk versjon

Arve Sigvaldsen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Jeg har drømt i natt». Sangen ble utgitt av Inger Lise Rypdal på LP-platen Tider kommer – tider går (Talent TLS 3023) i 1977. Produsent var Arve Sigvaldsen.
Bryan Johnson (sanger)

Bakgrunn

Johnson arbeidet store deler av 1950-årene som musiker og sanger, og i 1957 deltok han i den britiske finalen til Eurovision Song Contest. Tre år senere deltok han på nytt, og vant den britiske finalen med «Looking High, High, High». Blant annet vant han over broren og svigerinnen Teddy Johnson og Pearl Carr som hadde representert Storbritannia året før. I likhet med dem havnet han på andreplass i Eurovision Song Contest, som dette året ble arrangert i fødebyen hans, London. Sangen ble nådde en 20. plass på den britiske singellisten. Johnson deltok på nytt i den britiske finalen i 1961, men endte på femteplass med sangen «A Place in the Country».
Han var også skuespiller og spilte i flere Donald Wolfit-produksjoner. Blant annet i roller som narren Feste i Helligtrekongersaften og narren i Kong Lear. I en biografi ble Wolfit senere sitert på (side 251) at Johnson var «den beste narren jeg noen gang har hatt». Senere spilte Johnson roller i musikaler som Lock up Your Daughters og gjorde senere suksess som Ebenezer Scrooge i En julefortelling. 
Johnson fortalte senere om sine opplevelser fra Eurovision Song Contest i en utgave av talkshowet Gloria Live på BBC One 4. mai 1990.
Trosopplæring

Trosopplæring brukes i kirkelig sammenheng synonymt med "dåpsopplæring."
I videre betydning kan ordet betegne opplæringstiltak i alle typer trossamfunn og livssynsorganisasjoner som har til hensikt å formidle kunnskap og kjennskap til medlemmene om trossammfunnets eller organisasjonens tro og verdier.
RS «Tordenskjold»

 Eksterne lenker 

RS 3 Tordenskjold
Philopteridae

Utseende

Philopteridae er nokså små lus med avlang, ofte ganske slank kroppsform. Hodet er temmelig stort og mer eller mindre trekantet, beina korte. Antennene er nokså korte, perlekjede-formede.

Liv og utvikling

Fjærlusene er sterkt knyttet til sine verter og lever hele sitt liv mellom vertens fjær. En konsekvens av dette er at en del arter er utryddingstruede fordi deres vertsarter er truede arter. Arten Huiacola extinctus er for eksempel utdødd fordi dennes vertsart, huiaen fra New Zealand, også er utdødd.
Mireia

Utbredelse

Arten er utbredt i Sentral-Afrika.
Predrag Đorđević

Klubbkarriere

Djordjevic startet sin karriere i hjembyen Kragujevac for Radnicki, hvor han ble en sesong. Den unge vingen viste stort potensial, og ble raskt plukket opp av storklubben Røde stjerne Beograd hvor han spilte fast i sin andre sesong på profesjonelt nivå. Siden fikk han større konkurranse om plassen sin, og ble utlånt til Spartak Subotica. Der ble han en sesong til han ble hentet til den ambisiøse, greske, andredivisjonsklubben Paniliakos. I Panaliakos ble han raskt en hit, sammen med spillere som Stelios Giannakopoulos.
Sommeren 1996 ble han hentet til Olympiakos, hvor han siden ble klubbens kaptein. Allerede i sin første sesong spilte han fast på laget, og var klubbens straffeskytter fra årsskiftet 1996/1997. Djordjevic var svært delaktig da Olympiakos tok seg videre til kvartfinalen i Mesterligaen under 1998/1999-sesongen. Deretter fulgte sesonger hvor Djordjevic stadig ble mer viktig både for Olympiakos og sitt landslag. Da Djordjevic fylte 33 år foran 2005/2006-sesongen trodde mange at karrieren var på hell, men serberen svarte på tiltale og fikk sin beste sesong i havnebyen Pireaus med 15 mål og 14 målgivende på 29 kamper.
Også i sesongen 2007/2008 var Djordjevic svært viktig for klubben da de tok seg videre fra Champions League-gruppespillet for første gang på åtte år. Djordjevic hadde flest målgivende pasninger av alle i turneringen i gruppespillet. Predrag Djordjevic signerte i februar 2008 en kontrakt som ville holde han i klubben ut 2008/2009-sesongen, men var dar allerede tiltenkt en rolle i støtteapperatet rundt klubben.
Emma Claesson

Karriere

Claesson har vært å regne med blant de beste orienteringsløperne gjennom flere sesonger. Hun fikk sitt gjennombrudd i 2000,  da hun gikk til topps i et verdenscupløp i japanske Fuji. I VM-sammenheng har hun tatt ett sølv og to bronsemedaljer i stafett. Individuelt har hun bronse fra langdistansen under VM i Trondheim i 2010 som sin fremste prestasjon. Fra europamesterskapet har hun totalt fem medaljer, fordelt på ett gull, ett sølv og tre bronsemedaljer. Gullet vant hun sammen med Lina Persson og Helena Jansson under EM i latviske Ventspils i 2008. Claesson løp andre etappe for det svenske vinnerlaget. 
Emma Claesson endte med 3 enkeltseire i verdenscupen. Seirene kom i perioden 2000-2006. Tre år på rad ble hun nummer fem i verdenscupen sammenlagt. Det skjedde i 2004, 2005 og 2006. Claesson vant den prestisjetunge, svenske femdagerskonkurransen O-Ringen sammenlagt i 2005. I 2015 ble hun sammen med sin klubb Stora Tuna OK nummer tre i orienteringsverdens største klubbstafett, Venla.
Fagusverket

Historie

Forretningsmannen Carl Benscheidt (1858–1947) ga i 1910 Walter Gropius oppdraget med å tegne en ny fabrikkbygning som skulle gi et moderne uttrykk og dessuten ligge like ved jernbanelinjen mellom Hannover og Kassel. Idag finnes foruten skolestfabrikken også et skomuseum. Fagus er latin for bøk, et treslag som er hovedelementet i produksjonen av skolester.
Bygningen ble renovert i 1984 og fra 2006 finnes i lagerbygningen en Fagus-Gropiusutstilling.

Arkitekturen

Fagusverket som består av 10 bygninger er en hjørnesten i utviklingen av moderne arkitektur og design av industrianlegg. Det tjener alle ledd i produksjonen, lagringen og utsendingen av skolester. Fasaden består av store glassflater i kubiske former holdt sammen av stålrammer. Bygningen er ikke stor og inngir intet monumentalt inntrykk, men letthet og gjennomsiktighet. Bygningens hjørner er «åpne» i motsetning til den rådende stil som innebar at denne bygningsdelen ble utført massivt for å lage et solid uttrykk. Anlegget var forløperen til Bauhausskolen og er retningsgivende for utviklingen av moderne arkitektur i Europa og Nord-Amerika.
Jens Vejmand

Jens Vejmand eller Hvem sidder der bag skærmen? er en dansk sang, skrevet av Jeppe Aakjær i 1905, og med melodi av Carl Nielsen i 1907 og ble uroppført av Vilhelm Herold. Den inngikk i diktsamlingen Rugens Sange og andre Digte fra 1906.
Sangen ble svært populær på begynnelsen av 1900-tallet og ble opptatt i Højskolesangbogen, og som 12 av sangene i denne er sangen tatt opp i den danske kulturkanon. Sangen er inkludert i en rekke norske sangbøker, blant annet i Mads Bergs Skolens sangbok.

Bakgrunn

Aakjær skal ha blitt inspirert til å skrive sangen etter en tur sammen med Politikens redaktør, Ove Rode, og kom i snakk med veimannen Thomas Petersen. Han fortalte om sin forgjenger i Ringkjøbing amt, Jens Nielsen, som lå begravet under et trekors på kirkegården til Tjørring kirke like ved der samtalen fant sted.
Rode oppfordret Aakjær til å skrive et dikt på grunnlag av fortellingen, og dette ble trykket i Politiken 22. juni 1905. 
Diktet ble særlig kjent da Aakjærs gode venn, Carl Nielsen, satte melodi til det i 1907 og Herold sang det.
Jeppe kan ha fått ideen til sangen da han hørte om Jens Nielsen fra Herning, men også hans barndoms bekjente «Gammel Iver» kan også ha spilt en avgjørende rolle for sangen. Han var veimann da Hovedvej A 16 ( idag Primærrute 16) mellom Viborg og Holstebro ble anlagt og unngikk fattigdommen da han ble gammel ved å reparerer veier om områdets bønder.

Jens Veimann

Den Jens Vejmand han hørte om sammen med Rode var Jens Nielsen (født 17. november 1832, død 3. februar 1901).Han var sønn av husmannen Niels Hansen fra Herning og hans hustru (Ane Ka)Trine Andreasdatter og ble i 1854 gift med Johanne Pedersdatter. De fikk ti barn, hvor seks av dem overlevede barndommen. I 1868 flyttet de til Tjørring, i dag Hernings nordligste bydel og i 1873 ble Jens Nielsen ansatt som veimann i Ringkjøbing amt. Det var en fastlønnet stilling, som ble lønnet på nivå med en tjenestekar. Etter 25 års ansettelse fikk Nielsen et gratiale på 25 kr., tilsvarende til en månedslønn.
Jens Nielsen døde 68 år gammel i februar 1901. Aakjærs ord i diktet om den «kolde decembernat» passer ikke helt, men må sees som en  dikterisk frihet. Det var heller ingen by med kjøpstadsrettigheter i Herningsområdet på den tiden, så «Staden» må henvise til Skive.
Områderegulering

Områderegulering i plan- og bygningsloven er omtalt i § 12–2. 

«Områderegulering brukes av kommunen der det er krav om slik plan i kommuneplanens arealdel, eller kommunen finner at det er behov for å gi mer detaljerte områdevise avklaringer av arealbruken.»
Samuel Ryder

Handelsmann og borgermester

Ryder var sønn av en handelsmann fra Manchester, og tok sin utdannelse ved University of Manchester. Han bestemte seg i ung alder for å begynne å selge små poser med frø til hagebruk, og flyttet til St Albans i Hertfordshire og startet Heath and Heather Seed Company. Forretningene gikk godt, og han rykket raskt oppover i samfunnsklassene. I 1906 ble han valgt til borgermester i byen, og i denne jobben arbeidet han så mye at han ble syk av overanstrengelse. For å bli frisk fikk han beskjed om å få mye sol og frisk luft, og det var sånn at han etter hvert begynte å spille golf.
Wexhalgården

Wexhalgården (også kalt Skøiengården) er en bygård (forretningsbygg) i Hønefoss som ligger ved Søndre torv og har adresse Søndre torv 4. Gården ble opprinnelig oppført i to etapper, 1887 og 1894, men bygget slik det står i dag regnes å være fra 1920. Deler av bygningsmassen, som strekker seg oppover Stabells gate, er imidlertid av nyere dato. I alt utgjør bygningsmassen i dag 2419 m².
Gustav Winckler

Bakgrunn

Gustav Winckler sang i Københavns Drengekor som elev ved De Forenede Kirkeskoler, forløperen til Sankt Annæ Gymnasium. Han sluttet skolen som 13-åring og gikk i lære som maskinarbeider ved en vaskemaskinfabrikk. Siden ble han meieriarbeider, jobbet på en heisfabrikk og gikk deretter i lære som gartner og maler.

Sanger

Hans karriere som sanger begynte på slutten av 1940-årene, da han vant flere amatørsangkonkurranser i København. I 1950 fikk han sin første sangjobb, et engasjement på restaurant Hollænderbyen på Amager, noe som førte til et fast engasjement i Danmarks Radio. Han ble raskt populær i radioen og spilte inn flere Bing Crosby-sanger noe som ga ham tilnavnet «Nørrebros Bing Crosby». I 1952 fikk han sitt endelige gjennombrudd i Danmark med «Hør på min sang», og siden fulgte en rekke singelutgivelser. På de første danske hitlistene fra 1953, var Winckler representert nesten hver uke, og ofte med flere sanger.
I 1957 vant han sammen med Birthe Wilke den første utgaven av Dansk Melodi Grand Prix med sangen «Skibet skal sejle i nat». Sangen endte på tredjeplass i Eurovision Song Contest 1957. På denne tiden hadde Winckler allerede en internasjonal karriere, hovedsakelig i Tyskland og Sverige. Siden valgte Winckler å konsentrere seg om artistkarrieren i Danmark. 
I midten av 1950-årene hadde Winckler begynt å skrive musikk og tekster, og han etablerte et eget musikkforlag i 1959. Utover i 1960-årene fikk han en sentral posisjon i den danske platebransjen. Som dansk representant for svenske Stikkan Andersons plateselskap hadde Winckler tilgang til Andersons store musikkatalog og formidlet mange av 1960-årenes store slagere til danske plateselskaper. Han jobbet deretter som produsent for Sonet i 1960- og 1970-årene.
I mange år var Gustav Wincklers sanger faste innslag i de danske radioprogrammene Dansktoppen og Giro 413.

Privatliv

Gustav Winckler er far til Michael Winckler som også er musiker. Han har også to døtre: Susanne og Teena. 
Gustav Winckler døde i en trafikkulykke på glatt vei ved Kjellerup i 1979.
Innleveringspostkasse

En innleveringspostkasse er en kasse der kunder kan levere utgående brev og andre postforsendelser. 
De tidligste offentlige innleveringspostkassene skal skrive seg fra 1600-tallets Frankrike, men det var ikke før på 1800-tallet at de kom i vanlig bruk i Europa og Nord-Amerika.

Norge

I Norge er innleveringspostkasse vanligvis røde, disse er for post til hele landet og til utlandet. En gul variant finnes også; slike har senere tømmingstidspunkt, men er til bruk for forsendelser til lokale postnumre.
Sollia kirke

Historie

Den kongelige resolusjon av 23. februar 1720 innførte kirkeplikt to ganger i året. For innbyggerne i Setningsdalen var det lang vei over fjellet til Ringebu, og ved et tilfelle frøs et reisefølge ihjel. Engebret Jonsen Sollien søkte kongen i Danmark om tillatelse til å bygge kirke. Mye tyder på at biskop Hersled selv har utformet byggesøknaden som bøndene i Setningdalen sendte rundt årsskiftet 1731/32.
Søknaden ble innvilget av kongen 29. oktober 1732, men innbyggerne i Sollia fikk ingen penger til å bygge. Engebret Jonsen Sollien ga bort tomt, og bygdefolket ga tømmer og stein til oppføringen. Jon Jonsen var arbeidsleder og byggmester. For jobben fikk han 70 riksdaler, og lov til og bo i snekkerstua. Johan Jørgen Schram lagde kongemonogrammet.
Erich Wallin malte i 1745 tak, vegger og galleri; dette ble fornyet av Albert Tønnesen i 1908. Gert Isachsen Reinert lagde altertavle, prekestol og billedhuggerarbeidet over kordøra. Altertavlen er en kopi av altertavlen fra 1700 i Vår Frelsers kirke i Oslo. I 1770 bygget man et ekstra galleri på nordveggen og i 1840 ble kirken utvidet mot vest. Sakristiet ble bygd senere.