Tulsi Gabbard

Biografi

Gabbard ble født som fjerde av fem barn. Hennes søsken heter Bhakti, Jai, Aryan og Vrindavan. Hennes mor er Carol Porter Gabbard, og faren, Gerald Michael «Mike» Gabbard, er det første samoanske medlemmet av senatet i Hawaii, hvor han representerer Det demokratiske partiet. Familien, som flyttet til Hawaii i 1983, bærer preg av to distinkte etniske bakgrunner og religiøse tradisjoner, henholdsvis katolsk-samoansk med innslag av østlig mystisisme på farssiden og euro-amerikansk med hinduistisk tro på morens.
Bortsett fra to år ved en misjonærdrevet skole på Filippinene har Gabbard tatt sin utdannelse opp til high school hjemme. I 2000 tok hun sin bachelor-grad i bedriftsøkonomi med vekt på internasjonale forhold fra Hawaii Pacific University.
Gabbard vervet seg til Hawaiis National Guard i april 2003, og søkte om å få tjenestegjøre i Irak sammen med sin avdeling. Under utplasseringen, som varte i ett år, tjenestegjorde hun som spesialist i en sanitetsavdeling, og ble utmerket med Meritorious Service Medal. Efter tilbakekomsten til USA arbeidet hun som assistent for senator Daniel Akaka i Washington D.C. Samtidig ble hun uteksaminert fra offiserskolen ved Alabamas militærakademi i mars 2007. Hun var den første kvinnen på femti år som avsluttet skolen med dens høyeste utmerkelse. Hun ble siden utnevnt til fenrik (Second Lieutenant) ved den 29. brigaden i Hawaiis Army National Guard, hvor hun ledet en tropp i miltærpolitiet.
I 2009 meldte hun seg på nytt til tjeneste i Midtøsten med sin avdeling. I løpet av denne utplasseringen, som varte i atten måneder, ledet hun sin tropp i sikkerhetsoppdrag i Irak, i tillegg til at hun representerte USAs militære styrker som instruktør i Kuwait.
Tulsi Gabbard oppga de lange utenlandsoppholdene som grunn til at hun ble skilt fra sin ektemann Eduardo Tamayo. Hun sluttet senere å benytte navnet Tulsi Gabbard Tamayo.
I juni 2011 var Gabbard i Indonesia som del av en opplæring i fredsbevarende virksomhet i samarbeide med landets forsvar.
Gabbard giftet seg på ny i april 2015, denne gang med Abraham Williams.
I oktober 2015 ble hun forfremmet fra kaptein til major.

Politisk karriere

I 2002 stilte hun (under sitt daværende navn Gabbard Tamayo) som kandidat til Representantenes hus på Hawaii og vant med 64,9 % av stemmene. I en alder av 21 år ble hun den yngste folkevalgte i delstatens historie og det yngste kvinnelige medlem i noe amerikansk delstatsparlament noensinne. Hun representerte Oahu 42nd District. Gabbard stilte til gjenvalg i 2004, men meldte seg som frivillig National Guard-tjeneste i Irak, og bestemte seg for ikke å drive aktiv valgkamp. Hun mottok allikevel 25 % av stemmene.
Efter perioden fra 2002 til 2004 i Representantenes Hus i Hawaii ble hun medlem av bystyret i Honolulu, hvor hun satt fra 2011 til 2012. I 2012 ble hun for første gang valgt inn i det nasjonale Representantenes hus med 80,6 % av stemmene, og i 2016 ble hun gjenvalgt med 81,2 % av stemmene. I 2018 ble hun valgt for en tredje periode med 74 prosent.
Den 28. februar 2016 nedla hun sitt verv som nestleder i Det demokratiske partiet for å kunne gå offentlig ut med støtte til senator Bernie Sanders' valgkamp for å bli nominert som partiets presidentkandidat. Hun ble nevnt som en mulig kandidat til visepresidentvervet om Sanders skulle bli nominert.
Tulsi Gabbard ble også tidlig oppfattet som en av flere mulige demokratiske kandidater til presidentvalget i 2020, og i desember 2018 bekreftet hun at hun vurderte å stille.
Den 11. januar 2019 kunngjorde hun at hun aktet å stille som kandidat ved USAs presidentvalg i 2020.

Politiske standpunkter

Tulsi Gabbard regnes for å tilhøre den liberale fløyen i Det demokratiske partiet.
Under behandlingen av et lovforslag om borgerlig vigsel for homofile i 2004 ga Gabbard uttrykk for motstand mot likekjønnet ekteskap. I debatten hevdet hun at det ikke var representativt for befolkningens holdning, men fremsatt av «homofile ekstremister». Hun har siden beklaget uttalelsene, og snudd i spørsmålet. I 2017 var hun én av rundt 190 representanter i Kongressen som introduserte Equality Act of 2017, et lovforslag for å utvide blant annet borgerrettighetsloven av 1964, til også å beskytte LHBT (lesbiske, homofile, bifile og transpersoner) mot diskriminering.
Under primærvalgene før presidentvalget i 2016 beskyldte hun sitt parti for å begrense antall debatter mellom de potensielle kandidatene, og uttalte siden at hun av denne grunn var blitt utestengt fra å bivåne dem. Partiledelsen har vært beskyldt for å begrense antallet debatter for å favorisere Hillary Clinton fremfor Bernie Sanders.
Tulsi Gabbard har også stilt seg kritisk til president Barack Obamas håndtering av de væpnede stridighetene i Syria. Hun har gitt uttrykk for at landets president Bashar al-Assad bør få forbli ved makten for å hindre organisasjonen ISIL i å utvide sin makt. I denne forbindelsen har hun lansert budsjettforslag om å eliminere økonomisk støtte til amerikanske tiltak for å styrte Assad-regimet. Hun støttet imidlertid Det republikanske partiet i en avstemning for å skjerpe kontrollen med flyktninger fra Syria.
Den 6. januar 2016 var Gabbard med på å lansere lovforslaget «Zero Tolerance for Terror Act», som vil innføre sanksjoner mot Iran dersom landet tar i bruk ballistiske missiler eller støtter terrorhandlinger. Ifølge kontoret hennes skyldes lovforslaget at Iran prøveskjøt to slike missiler høsten 2015, hva som skal ha vært et brudd på en FN-resolusjon.
Ifølge egne utsagn deltok Gabbard i et møte med Syrias president Bashar al-Assad under et besøk i landet vinteren 2017.  Hun har også stilt seg skeptisk til påstandene om at Assads regime sto bak et gassangrep mot sin egen befolkning, noe som uløste et bomberaid mot landets flyvåpen 7.april 2017.
Gabbard har gitt uttrykk for å ville føre en kompromissløs linje mot terrororganisasjoner, samtidig som hun har tatt klar avstand fra USAs militære intervensjoner overfor utenlandske regimer.
Dette føyer seg inn i flere områder hvor Gabbard ikke forfekter de samme holdningene som partiets sentrum og venstrefløy. Det gjelder blant annet hennes mer liberale holdning til privat våpeneierskap, kritikk mot at Barack Obama ikke brukte begrepet «islamsk ekstremisme» om terrorangrep, og hennes mer restriktive holdninger til innvandringsspørsmål.