Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2007

Valget

Hver kommune og hvert fylke utgjør en valgkrets. I Oslo var det ikke fylkestingsvalg, men hadde som mange større kommuner valg til bydelsutvalg.
Fylkesting som velges i 2007 skal velges for en ordinær valgperiode på fire år. Det kan imidlertid bli aktuelt å avholde ekstraordinært valg til regionting i hele eller deler av landet samtidig med stortingsvalget i 2009.
Nordmenn som befant seg i andre land hadde muligheten til å stemme ved utenriksstasjoner fra 2. juli til 31. august.  Ordinær forhåndsstemmegivning i Norge ble gjennomført mellom 10. august og 7. september, fredagen før valget. 
Det ordinære valget ble avholdt 10. september. I 206 av landets 430 kommuner var det også mulig å stemme søndag 9. september i hele eller deler av kommunen.

Stemmerett

Alle norske statsborgere som fylte 18 år innen utgangen av 2007, og som noen gang hadde vært folkeregisterført som bosatt i Norge, hadde stemmerett. I tillegg hadde nordiske statsborgere (Danmark, Sverige, Finland, Island) stemmerett dersom de ble registrert som bosatt i Norge senest 31. mai 2007. Andre utenlandske statsborgere hadde stemmerett dersom de hadde stått innført i folkeregisteret som bosatt i landet sammenhengende de siste tre årene før valgdagen. Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2007 var det første valget i Norge der det var krav om legitimasjon av de som ville bruke stemmeretten.

Antall stemmeberettigede

Ved valget i 2007 var antall stemmeberettigede 3 611 363. Av disse stemte 2 209 706 (61,2%) ved kommunestyrevalget og 2 068 779 (57,3%) ved fylkestingsvalget.

Saker

Valgkampen ble fra nasjonalt hold sett på som en valgkamp «full av drittpakker» og «amerikanisert». Det ble også fremhevet at saker fra Oslo og rikspolitikere dominerte mediabildet nasjonalt. Likevel har lokalmedia fokusert mer på lokale saker. Arbeiderpartiets Martin Kolberg kalte kommunestyrevalget «en folkeavstemning om det rødgrønne regjeringsprosjektet», men dette hadde varierende utslag for regjeringspartiene hvor spesielt Sosialistisk Venstreparti gjorde det katastrofalt i skolevalgene. Etter tidligere å ha vært et opposisjonsparti, har partiet i denne valgkampen måttet forsvare regjeringens politikk
Tidlig i valgkampen ble Høyres ordfører i Oslo, Per Ditlev-Simonsens hemmelige og ubeskattede bankkonto i Sveits fra tiden før han ble ordfører avslørt og endte med Ditlev-Simonsens avgang 29. august 2007. Byrådslederkandidat Rune Gerhardsen for Arbeiderpartiet ble samtidig kritisert for holde kurs om politikerpåvirkning, samtidig som han stiller som byrådslederkandidat. Rundt månedsskiftet august-september ble også Fremskrittspartiets stortingsgruppe i fokus etter lønn og reisefordeler til stortingsgruppens medlemmer.
Noen kontroversielle uttalelser fra lokalkandidater uten støtte fra partiene sentralt fikk mye omtale og i mange tilfeller har vedkommende trukket seg fra alle verv i etterkant. Sentralt har også «krigen» mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet hvor blant annet Martin Kolberg uttalte at «Det er politisk høyst unaturlig å ha noe som helst med Fremskrittspartiet å gjøre» og partiet har sentralt gått sterkt imot lokalt samarbeid hvor de to partiene samarbeider.

Omtelling

I kommunene Stavanger, Sola og Sandnes måtte stemmene omtelles for hånd etter at tellemaskinene fra EDB Business Partner ikke registrerte personstemmer, kumuleringer og slengere korrekt. I alt måte 41 kommuner og 6 fylkeskommuner kontrollere (men ikke nødvendigvis telle på nytt) opptellingen på nytt.

Mistanker om valgfusk

I etterkant av valget kom det fram flere saker om påstått valgfusk. Den største saken kom i Drammen, 
hvor personer fra innvandringsmiljøet skal ha betalt 50 kr til personer i rusmiljøet for å stemme på Arbeiderpartiet og gi en personstemme til Yousuf Gilani. Etterforskning påviste at individer hadde forsøkt å kjøpe stemmer. Valgstyret konkluderte likevel med at stemmene ikke hadde påvirket valgoppgjøret og valget ble derfor enstemmig godkjent. Det var liknende tilfeller i Tønsberg hvor Einar Merkesvik (FrP) hadde delt ut gratisbilletter til Strömstad-fergen med personstemme på seg selv på tross av advarsler fra eget parti. Merkesvik trakk seg senere fra alle verv i partiet. Det var også påstander om valgfusk i andre kommuner, men samtlige saker ble henlagt av politiet.

Skolevalget

Skolevalget ble avholdt 3.-4. september og Høyre gjorde et sterkt valg med en framgang på 5,8%, mens Sosialistisk Venstreparti hadde en tilbakegang på 5,7%. Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet ble de største partiene på rundt 21%. Venstre og Rød Valgallianse hadde framgang, men ellers var det mindre endringer fra tidligere valg. Totalt deltok 366 skoler og 164 385 elever i valget med en valgdeltakelse på 72,1%. 
I skolevalget var det forsøk med elektronisk valg via internett ved 15 videregående skoler i Buskerud, men forsøket endte med fiasko hvor kun 20,5% av elevene stemte, mot rundt 70% på landsplan.

Etter valget

I SV ble det reaksjoner på det katastrofale valget og allerede dagen etter valget gikk stortingsrepresentant Olav Gunnar Ballo ut og krevde utskiftninger i regjeringen blant SVs statsråder, og da spesielt miljøvernminister Helen Bjørnøy og kunnskapsminister Øystein Djupedal. Ballo sa at disse ikke har vært sterke nok i regjering, men han ble refset av partiledelsen og andre medlemmer for disse uttalelsene og at dette bare var for å fremme ektefellen Heidi Sørensens mulige kandidatur som miljøvernminister.