Joe Biden

Bakgrunn, utdannelse og familie

Joe Bidens foreldre var Joseph R. Biden sr. og Catherine Eugenia «Jean», født Finnegan. Han har de to brødrene James Brian Biden og Francis W. Biden, og søsteren Valerie (Biden) Owens. Bidens familie flyttet fra Scranton og til Claymont da han var ti år gammel. Faren var bilselger der. 
I 1961 avsluttet Biden sin videregående utdannelse ved det katolske Archmere Academy i Claymont. Han studerte deretter ved University of Delaware i Newark i Delaware, og etter slutteksamen derfra fullførte han med jus ved Syracuse University College of Law. Derfra ble han uteksaminert i 1968. Fra 1969 virket han som advokat i delstaten Delaware. Siden 1991 har han forestått et seminar om amerikansk forfatningsrett ved Widener University School of Law.
Hans første hustru Neilia (født Hunter) og deres yngste barn, Amy, omkom i en bilulykke i 1972; begge sønnene – Joseph R. «Beau» Biden III og Robert Hunter Biden – ble hardt skadd. I 1977 giftet han seg på nytt med Jill Tracy Jacobs, som han har nok et barn med. Både Joe og Jill Tracy er katolikker.
I mai 2015 døde hans eldste sønn, Beau, av hjernekreft.

Politisk karriere

Biden ble valgt til amerikansk senator 29 år gammel i november 1972 og passerte aldersgrensen på tredve år i månedene som gikk innen han ble tatt i ed i januar 1973. Han er deretter blitt gjenvalgt seks ganger, inklusive 2008. Biden er USAs sjette yngste senator noensinne. 257 484 mennesker i Delaware valgte ham til amerikansk senator for syvende gang i 2008. Han vant med 65 prosent av stemmene. Delawares valglover åpnet for at han kunne stille til gjenvalg samtidig som han stilte som visepresident. Biden har engasjert seg for det amerikanske jernbaneselskapet Amtrak og for opprettholdelsen av det amerikanske luftforsvars base Dover Air Force Base ved Dover, og for delstaten Delawares fjærkrenæring. Siden 2006 har han vært medlem av United States Senate Committee on the Judiciary og – som formann – av United States Senate Committee on Foreign Relations.
Han var formann for justiskomiteen fra 1987 til 1995, og «Ranking Minority Member» av samme senatskomite fra  1981 til 1987 og fra 1995 til 1997. Under hans periode som formann falt de omstridte utnevnelser av høyesterettsdommerne Robert Bork (1987, avvist av komiteen) og Clarence Thomas (1991, bifalt av komiteen).
Han bidro vesentlig til utarbeidelse og vedtak av Violent Crime Control and Law Enforcement Act (1994), en lov som innskrenket muligheten til å eie våpen, utvidet spillerommet for dødsstraff på føderalt nivå, og inndefinerte som føderalt anliggende en rekke nye forbrytelser så som visse immigrasjonsforbrytelser, Hate Crimes, bandeforbrytelser og seksualforbrytelser. En del av lovvedtaket var en Violence Against Women Act, som utvidet kvinners rettigheter. Likeså var han forfatter for RAVE Act (Reducing Americans' Vulnerability to Ecstasy Act, 2003).
Som formann for International Narcotics Control Caucus forfattet Biden de lover som etablerte den amerikanske «Drug Czar» som koordinerer USAs kamp mot narkotika. Som medlem av denne komiteen engasjerte Biden seg også for sterkere tiltak mot flunitrazepam, MDMA (Ecstasy), ketamin og steroider.
I utenrikspolitikken var han fra tidlig av tilhenger av et aktiv og om nødvendig militært amerikansk engasjement på Balkan. Alt på et tidlig tidspunkt kalte han Slobodan Milošević for krigsforbryter, og gikk inn for å oppheve våpenembargoet mot serbernes motstandere, og for å gi bosniske muslimer militær opplæring. Han var med på å overbevise president Bill Clinton om å sette inn amerikanske luftstridskrefter mot serbiske styrker.
Etter terrorangrepene 11. september 2001 støttet Biden president George W. Bush og gikk inn for flere bakkestyrker i Afghanistan. Han tilsluttet seg også den oppfatning at Saddam Hussein burde fjernes fra makten i Irak, og stemte for Irak-krigen da saken kom opp for senatet.

Kampanjer for å bli demokratenes presidentkandidat

Biden forsøkte i 1988 å bli Demokratenes presidentkandidat, men avbrøt under nominasjonsvalgkampen. Han vurderte også å stille i 2004, men gjorde det ikke.
Biden stilte atter til valg for Det demokratiske partiets nominasjon av som deres kandidat til presidentvalget i 2008, men trakk seg den 3. januar 2008 etter dårlig resultat under nominasjonsvalgene i Iowa, der han vant oppslutning i kun én prosent av nominasjonskretsene.
25. april 2019 kunngjorde han at han ville stille som presidentkandidat i 2020.