Faste Svendsen

Familie

Faste Svendsen Midstuaunet var gift med Gurine Pedersdatter (født 1842 i Levanger, muligens fra Nordmarken).
De hadde barna Johanna Marie (1/2 år i 1867), Peder (f. 13. november 1868 i Borgsmoen, Rokne i Levanger), Susanna (f. 1870, død 2 år gammel), Johannes Markus (f. 1874) og Anna Sofie (f15.04.1879 i Bolsø).
Den ene sønnen var den kjente avholdstaleren Peder Svendsen (f. 13. november 1868).
I begynnelsen av sønnens karriere het det at han var Faste Svendsens sønn, senere ble sagt om faren at han var Peder Svendsens far
og faren kunne introduserte seg som far til Peder Svendsen. En annen sønn var Morten Luther Svendsen (født 15. juli 1877 i Molde, død 14. januar 1959) som var musiker og dirigent og grunnla Trondheim symfoniorkester i 1909.
Sønnen Johannes Markus Svendsen ble organist.
Hans far var Svend Andersaune. Moren var Johanna Adamsdotter Krog, født på Røros og gift til Audnegrenda i Haltdalen.
Det var sagt om henne at hun var jordmor, dyrlege og «sakfører» for hele bygda.
Faste Svendsen var nummer 5 av 8 søsken.
Hustruen, Gurine Nordmarka, var datter av Peder Olsen (f. 1801 på Røros) og Mali Olsdatter (f. 1804 i Hegra).
Gurine hadde søsknene Olaus (f. 1832), Andreas (f. 1835), Mortius (f. 1838), Johan Peter (f. 1845) og Oluf (f. 1849). 
Gurine reiste som 20-åring til Trondheim og ble der gift med Faste Svendsen.

Oppvekst

Sin første undervisning fikk Faste Svendsen av sin mor, men med 4 eldre og 3 yngre søksen måtte han alt i 9-års alder tjene eget levebrød som gjeter.
På den gården han gjette ble han til han var 16 år.
Han ble i 1857 konfirmert av sogneprest Hans Henrik Bøcher Sartz.
Allerede som 16-åring opplevde Faste Svendsen en gjennomgripende vekkelse og ble omvendt.
Såvidt fylt 17 år ble han opptatt på Støren skoleseminarium. Svendsen hadde lærereksamen og var den første av emmisærene som hadde videre skolegang.
Han sultet og leste og tok utdannelse som lærer ved Støren skoleseminarium. 
Skolen var grunnlagt av prost Christian Bernstorff Bødtker og var i drift i åtte år fram til 1867. Svendsen ble dimittert fra Støren lærerskole i 1860.

Lærer 1860-1870

Fra 1862 til 1867 var han omgangskolelærer i Aunegrenda og Gilset i Haltdal.
Allerede som 19-åring hjalp han til på oppbyggelsesmøtene i bygda og han støttet godt opp om den kristelige virksomhet den tid han var lærer i Haltdalen.
Han hadde sangkor mens han var lærer i Haltdalen.
Etter ca 5 år fikk han lærerpost i Levanger landsogn og flyttet dit.
Faste Svendsen kom til Skogn i som lærer i 1. skolekrets i 1867 og bodde i Borgsmoen.
Det var først i Levanger han begynte som forkynner på egen hånd.
Han var også bibelbud ved siden av lærerstillingen på Levanger.
Han virket som lærer til 1870.
Etter at han sluttet som lærer var han en tid dampskipsekspeditør i Fosslandsosen.

1885-1891

I 1885 virket han i Tiller.
I 1886 var deltok han i stiftelsen av Trøndelag Indremisjonskrets på et lekmannsmøte i Trondheim.
Han ledet stiftelsemøtet og ble med i styret.
Han fikk flest stemmer etter biskop Laache og var en de første som arbeidet for kretsen.
Han ble den første formann i Lade indremisjonsforening som ble stiftet 7. juni 1891 med 44 medlemmer.
Han var deputert til den ekstraordinære generalforsamlingen i Drammen 22. til 23. oktober 1891 hvor «Lutherstiftelsen»s påbegynte samling av indremissjsonsforeningene skiftet navn til «Det norske lutherske indremissionsselskap».
I 1892 var han klokker og medlem av Trondhjem kretsbestyrelse i Det Norske Missionsselskab.
Han deltok på det første kretsmøte i for Indremisjonen som ble avholdt i Stjørdalen i juni 1892.
På Indremisjonsselskapets generalforsamling i Fredrikstad i 1896 ble han valgt som suppleant, på dette tidspunkt var han klokker.
Han deltok som taler på den nordiske indremisjonskongress i Kjøbenhavn i 1901.
Svendsen var en av de betydelige men som Svend Foyn ønsket å knytte fast til sin sosiale misjon. 
Svendsen ble av Foyn kallet til å virke som indremisjonær i 1890-91 over hele Norge og bidro i betydelig grad til krets- og landssammenslutningene i Norge.
Han reiste et helt år for Svend Foyn sin regning.
Han benyttet som fast arbeider/emissær i Kristiania Indremission 1889-1891.

Klokker

I 1892 søkte han om og fikk klokkerstillingen i Halden.
I 1901 bodde han i og eide en eiendom Fæstningsgaden i Fredrikshald.
På et stiftslærermøte i Trondhjems stift i 1893 vedtok lærerne en protest mot en uttalelse av emissær Faste Svendsen: «at lærerne la an paa at afkristne skolen, idet de ivrede for afskaffelse af Forklaringen.»
Forklaringen var Pontoppidans forklaring til Luthers katekisme.

Amerika

10. juni 1893 reiste han med skipet Kong Ring fra Fredrikshald for å dra til Chicago i USA. Det er ikke kjent når han kom tilbake.
22.02.1905 reiste han med skipet Salmo fra Trondheim for å dra til Chicago i USA for å besøke slekt. 
I 1906-1908 virket han som prest ved Bethlehem norsk evangelisk lutherske kirke i San Francisco i USA.
Han forkynte for sine landsmenn i USA i 6 år og reiste helt til stillehavskysten.

Senere år

Han var også emissær for Søndmøre distriktslosje av I.O.G.T. (Nøre Sunnmøre distriktslosje nr. 12)i flere år omkring 1910 - 1912 (nøyaktig periode er ikke oppgitt av kildene).
I 1915 innviet han det første bedehuset i Rennebu indremisjonsforening.

Fredheim ungdomsskule

Da Fredheim ungdomsskule skulle starte var det vanskelig å få styrer og 72-årige Svendsen ble kallet , sa ja og gjorde en utmerket jobb.
Svendsen var første styrer på Fredheim ungdomsskule da den startet 12. oktober 1913 med 45 elever.
Skolen ble bare det ene året på Rognan. 
Den fikk ikke statsstøtte på grunn av lokalene og gikk med et underskudd på NOK 2400 det første året.
Husspørsmålet skapte vansker og både styrer og lærere sluttet.
Han var styrer på Fredheim til 1914.
Sammen med seg fikk han lærer Olav Neerland, frøken Albertine larsen som lærerinne i handarbeid og kjøkkenstell og bankdirektør M. Høihilder som timelærer. 
Skolen hadde 45 elever første året som ble innkvartert rundt om på gårdene da skolen ikke hadde internat. 
Skoleåret varte i 6 måneder.
Skolen fikk ikke økonomisk støtte fra verken indremisjonskretsen eller "ungdomsforbundet" og styret måtte låne NOK 3000 og personlig innestå for lånet. 
P. A. Stoltenberg var formann i styret de to første åra. 
Andre året flyttet skolen til Bodin utenfor Bodø fikk gratis lokaler og skoleåret varte i 7 måneder.

Trondheim

Faste Svendsen var når han sluttet på Fredheim ungdomsskule over 70 år.
Han hadde levd et svært virksomt liv helt fra tidlige barneår og ville hvile seg.
Han bosatte seg i Trondheim i 1910, der han døde 6. desember 1926.

Bøker

Selv om Svendsen i sin samtid var blant de mest kjente Haltdalingene både i Norge og blant utflytterne i Amerika så er han i stor grad glemt fordi han ikke skrev noe selv.
Det skriftlige som er etterlatt er Carl Johan Peter Petersen sine prekener som ble utgitt til inntekt for Indremisjonen i 1893 etter gjennomsyn av Faste Svendsen.

Kuriosa

Han kjøpte Hans Nielsen Hauges fødested i Tune sammen med C. F. MIchelsen (stedet ble senere skjøtet over til Indremisjonsselskapet.
Eiendommen «Hauges minde» er registrert i matrikkelen på dem i 1903.
I 1891 eide han eiendommen Marinevold på 3 mark og 72 øre matrikkelskyld i Strinden herred.
I 1891 eide han eiendommen Elsaas øvre på 4 mark og 18 øre matrikkelskyld i Bolsø herred.
Han skal ha bevis englenes eksistens ved hjelp av reguladetri ifølge Paul Gjesdahl.
Stamtavlen hans ble utgitt i Trondheim i 1910-1911. Det er ikke kjent om noen eksemplarer er bevart.