Leif Reinhardt Natvig

Universitetet i Oslo / Zoologisk museum

Leif Reinhardt Natvig hadde et «livslangt engasjement» ved Zoologisk museum i Oslo). Han tok eksamen artium i 1913 og ble ikke lenge etterpå ansatt som vitenskapelig assistent for Nils J. Odhner (bestyrer ved Zoologisk Museum i Oslo). I 1916 gikk han inn i den ledige stillingen som konservator ved museet. Insektsamlingen ved museet hadde vokst og den hadde for liten plass. Natvig omorganiserte den store insektsamlingen, dette tok flere år. Først i 1922 tok han sitt første bifag i zoologi. I 1948 ble han museets førstekonservator. Denne stillingen hadde han bare ett år, da han i 1949 ble museets bestyrer. Han ble pensjonert i 1964. Hans insektsamling finnes på Naturhistorisk museum i Oslo.
Natvig foreleste i nær 40 år ved Universitetet i Oslo om landlevende leddyr. Han holdt flere foredrag blant annet i Oslo folkeakademi. Han er omtalt ... som en god foreleser og taler som populariserte og kunne agere insektens adferd når han snakket om dem, han hadde … et elskverdig vesen og var hjelpsom og lett å komme i kontakt med. Han likte å prate om sine oppgaver og opplevelser. hans … timer og ekskursjoner minnes som perler i undervisningen.

Bremser

Leif Reinhardt Natvig var i 1916, sakkyndig i reinbeitesaken og reiste til Målselv for å studere reinbremsens biologi (reinens hudbrems). Den neste sommer reiste han i Nordland og Trøndelag og dette bidrog til hans senere interesse for blodsugende insekter. Han ble senere engasjert med kubremsene (liten kubrems, stor kubrems) forekomst og biologi i Norge. Han motbeviste påstanden om at seterjenter var særlig utsatt for angrep fra kubrems fordi de var urenslige og luktet ku, slik at bremsen tok feil. Han beviste at kubrems med modne egg, var så presset at den avsatte eggen både på mennesker og dyr om de var i nærheten. Natvig gikk grundig til verks, og først i 1937 kom en utførlig avhandling, nærmest som en monografi, over kubrems i Skandinavia.

Stikkemygg

Samtidig som han arbeidet med bremser ble hans interesse for stikkemygg vakt. Hans bidrag til kunnskapen om norske stikkemygg var påkrevd da forrige var fra 1877. Han samlet selv et stort materiale under sine reiser i Sør-Norge, som gikk over atten år, i sommersesongen. Fra Nord-Norge samlet han noe selv, men fikk tilsendt mye materiale. Han var også ved flere anledninger ved Institut für Schiff- und Tropenkrankheiten i Hamburg, hvor han studerte stikkemyggens morfologi og systematikk. I 1949 tok han sin doktoravhandling på stikkemygg, med tittel Contribution to the Knowledge of the Danish and Fennoscandian Mosquitoes. Culicini. Den utgjorde en avhandling på 589 sider og omhandlet også stikkemygg i hele Skandinavia og Danmark. Opponent ved doktoravhandlingen, Hjalmar Broch skal ha uttalt … at dette er det skinnbarlige bevis for at en mygg kan bli til en elefant. Natvig ble med dette en av tidens fremste ekspert på stikkemygg og avhandlingen ble uunnværlig for alle som arbeidet med stikkemygg.

Natvig hadde også et stort materiale av malariamygg, men fikk i fullført noe arbid på denne dyregruppen.

Norsk entomologisk forening

Leif Reinhardt Natvig ble medlem i Norsk Entomologisk forening i 1912, bare 16 år gammel. Samme året ble han valgt til varamedlem i styret og er den personen som har hatt flest verv og vært mest aktiv i foreningen. Han har vært foreningens sekretær (1915-1918; 1930-1937), formann (1937–1950). Han var medlem i redaksjonskomiteen i Norsk entomologisk tidsskrift (1924–1950) og redaktør (1952–1955).