NTNU Universitetsbiblioteket

Tjenester og oppgaver

Som en del av NTNU, har biblioteket til enhver tid moderinstitusjonens strategi- og mål-dokumenter som overordnete styringsdokumenter for sin virksomhet. Biblioteket bidrar, med litteratursamlinger, lokaler, undervisning, tilgang til elektroniske ressurser og andre tjenester til at NTNU kan oppfylle sine forpliktelser og nå sine mål. 
Biblioteket er organisatorisk plassert under prorektor for utdanning og læringskvalitet. 
NTNU har, ifølge universitets- og høgskoleloven, et særlig ansvar for grunnforskning og forskerutdanning innenfor de områder der institusjonen tildeler doktorgrad. Bibliotekets mål og strategier er basert på NTNUs.
I tråd med NTNUs publiseringspolitikk koordinerer biblioteket flere tjenester:
I 2011 ble forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin offisielt lansert ved norske universitets- og høyskoler, i instituttsektoren og i de regionale helseforetakene. Ved NTNU er det biblioteket som har fått ansvaret for å følge opp registreringen og være kontaktenheten overfor CRIStin.
NTNU UB har ansvaret for NTNUs institusjonelle vitenarkiv, NTNU Open, der masteroppgaver, avhandlinger, vitenskapelige artikler og andre Open access-publikasjoner lagres.
Bibliotekets publiseringsgruppe koordinerer også NTNUs publiseringsfond, der det gis støtte til åpen publisering av vitenskapelige artikler, og har opprettet NTNU Open Access Journals, en publiseringsplattform der forskere og fagmiljøer ved NTNU kan etablere fagfellevurderte tidsskrifter med åpen tilgang.
VIKO – Veien til informasjonskompetanse gir hjelp til oppgaveskriving og litteratursøk for studenter, og er utarbeidet av NTNU Universitetsbiblioteket. VIKO ble lansert i 2004 og relansert 16.mars 2017 med nytt design, nytt innhold og med endret teknisk løsning.

Bibliotekenheter

Fra 1. januar 2016 er høyskolebibliotekene ved Høgskolen i Sør-Trøndelag (HiST), HiG (nå: NTNU i Gjøvik) og HiÅ (nå: NTNU i Ålesund) innlemmet i NTNU UB, som dermed omfatter totalt 17 bibliotekenheter.

Arkitektur- og byggbiblioteket

Bibliotekets primærbrukere er Fakultet for arkitektur og design, og byggmiljøet ved Fakultet for ingeniørvitenskap. En periode hadde biblioteket også ansvar for litteratur og bibliotektjenester overfor Institutt for matematiske fag.
Biblioteket har lokaler i Sentralbygg 1, Gløshaugen. Det ble etablert i 1961, da bygget sto ferdig. Arkitektavdelingen og Bygningsingeniøravdelingen fikk nye lokaler der og fant det hensiktsmessig å opprette et felles bibliotek. Fra 1912 til 1961 hadde både arkitekt- og bygningsingeniøravdelingen holdt til i Hovedbygningen, og faglitteraturen fantes også der, i NTHs hovedbibliotek og på professorenes kontorer. Det nye biblioteket fikk navnet Fellesbiblioteket arkitekt og bygg.  Bibliotekar, senere forfatter, Fredrik Skagen var bibliotekets første leder.

Bibliotek for medisin og helse

Bibliotek for medisin og helse (BMH) gir studenter og ansatte ved Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH), NTNU og St. Olavs hospital et bibliotekstilbud som omfatter hele medisin- og helsefeltet; fra studier til klinikk. Sentrale oppgaver er studie- og forskningsstøtte, i form av kurs, veiledning og samlingsutvikling. BMH er lokalisert i Kunnskapssenteret på St. Olavs hospital, midt i sykehusområdet. 
Biblioteket har varierte studie- og leseplasser, inkludert PC-arbeidsplasser, 12 grupperom og sofagrupper. Det holdes jevnlig arrangementer og utstillinger i biblioteket, i nært samarbeid med fagmiljøene.

I 2009 ga Kunnskapsdepartementet HiST og NTNU i oppdrag å etablere et felles integrert bibliotek for forskning, læring og formidling lokalisert i det integrerte universitetssykehuset i Trondheim. Biblioteket ble opprettet ved at NTNU UB Medisinsk bibliotek og HiST-biblioteket på Øya (Avdeling for sykepleierutdanning) ble slått sammen. Bibliotek for medisin og helse åpnet i desember 2013 i det nye Kunnskapssenteret.

Biblioteket Dragvoll

Biblioteket betjener de aller fleste instituttene ved Humanistisk fakultet (HF) og Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap (SU). Fagområdene som dekkes av Biblioteket Dragvoll innen HF-fag: språk og kommunikasjon, historie, kultur, religion, filosofi, musikk, litteratur og kunst, og innen SU-fag: sosiologi, statsvitenskap, samfunnsøkonomi, psykologi, pedagogikk, geografi og sosialantropologi. Antall primærbrukere, ansatte og studenter ved Universitetssenteret på Dragvoll, utgjør omkring 9 000 (per 2017).
Biblioteket er lokalisert til Universitetssenteret på Dragvoll. Publikumsarealet utgjør ca. 3 000 m² og inneholder bok- og tidsskriftsamlinger, ca. 390 arbeidsplasser for studenter fordelt på arealer beregnet for stille studier og gruppearbeid. Et videokonferanserom kan benyttes av ansatte ved NTNU. Boksamlinga omfatter ca. 350 000 bind. Biblioteket har en større samling mikrofilmete aviser. Biblioteket er NTNU UBs nest best besøkte med i overkant av 210 000 årlige besøk.

Biblioteket Dragvoll ble opprettet da Universitetssenterets del 1, første byggetrinn, sto ferdig i 1978. Da ble samlinger og tjenester rettet mot humaniorafagene flyttet dit fra midlertidige lokaler på Lade. Da andre byggetrinn på Dragvoll sto ferdig i 1993, fikk biblioteket nye og mer hensiktsmessige lokaler. Samfunnsvitenskapelige fag flyttet gradvis fra Lade til Dragvoll etter 1993, med psykologi som siste fag i 2004. Da ble Biblioteket Lade nedlagt. Biblioteket fikk utvidet arealet i 2007 med ca. 1000 m² i et nytt bygg. Biblioteket ble ominnredet både i 2003 og 2007, og la da større vekt på gode og varierte arbeidsplasser for studentene, på bekostning av plass til bok- og tidsskriftsamlinger.

Biblioteket Gjøvik

Biblioteket Gjøvik betjener lokalt plasserte studenter og ansatte fra Institutt for helsevitenskap Gjøvik, Institutt for informasjonssikkerhet og kommunikasjonsteknologi, Institutt for vareproduksjon og byggteknikk, Institutt for design, Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse, Institutt for elektroniske systemer og Institutt for matematiske fag ved NTNU. Samlingene dekker blant annet helse- og omsorgsfag, teknologi, realfag, medieteknologi, informasjonssikkerhet, design og økonomiske fag. Biblioteket er lokalisert i sentralbygget (G-bygget) og tok i bruk nåværende lokaler i januar 2006. Biblioteket har individuelle arbeidsplasser og gruppearbeidsplasser både i biblioteket og i M-bygget, der det også er en stille lesesal. 
Biblioteket er «meråpent», så studenter og ansatte også kan benytte seg av bibliotekets lokaler når bibliotekpersonalet ikke er til stede. 
Biblioteket drives i nært samarbeid med fagmiljøene ved NTNU i Gjøvik og tilbyr tjenester som undervisning og veiledning, forskningsstøtte og samlingsutvikling.

Biblioteket Kunstakademiet

Biblioteket betjener først og fremst studenter og ansatte ved Institutt for billedkunst – Kunstakademiet i Trondheim. Det benyttes også i stor grad av det kunsthistoriske fagmiljøet ved NTNU, og av distriktets kunstnere og kunsthistorikere. I tillegg blir bibliotekets ressurser brukt av kunstnere og forskere ved andre akademier og høyskoler i inn- og utland, via fjernlån. 
Biblioteket har ansvar for fagområdene innen samtidskunsten. I tillegg til bøker og tidsskrifter, har biblioteket kunstfaglig relevante DVD- og tegneseriesamlinger, fanziner og Artists’ Books.
Biblioteket Kunstakademiet har lokaler i Industribygget, Nedre Elvehavn, i samme bygning som Kunstakademiet.
Det ble opprettet bibliotek med egen bibliotekar ved Kunstakademiet i 1988, og dette ble en del av NTNU Universitetsbiblioteket i 1997.

Biblioteket Tungasletta

Biblioteket betjener Institutt for sosialt arbeid, Institutt for nevromedisin og bevegelsesvitenskap og Fagenheten Vernepleie ved Institutt for psykisk helse. Bibliotekets samlinger dekker fagområder det undervises og forskes i ved instituttene. Hovedsamlingen er innen helse- og sosialvitenskapelige fag.
Biblioteket var tidligere en del av Høgskolen i Sør-Trøndelag, og ble ved fusjonen i 2016 en del av NTNU. Biblioteket har siden sommeren 2013 holdt til i Tungasletta 2 i Trondheim, i tilknytning til instituttene det betjener. Lokalene i Tungasletta 2 består av to separate bygg fra 1984 og 1997. Bygget brukes nå av NTNU, NAKU, Veterinærinstituttet og Mattilsynet.

Biblioteket Ålesund

Biblioteket betjener primært ansatte og studenter fra NTNU i Ålesund sine fem institutter:  Institutt for IKT og realfag, Institutt for havromsoperasjoner og byggteknikk, Institutt for helsevitenskap Ålesund, Institutt for biologiske fag Ålesund og Institutt for internasjonal forretningsdrift.
Biblioteket har lokaler i NTNU i Ålesund sitt bygg i Larsgårdsvegen 2 (Fogdegården).  Dette bygget er tegnet av Slyngstad Aamlid arkitekter og ble oppført i 1999. 
Sjukepleiarhøgskolen i Ålesund, Møre og Romsdal ingeniørhøgskole og Møre og Romsdal fiskeritekniske høgskole ble i 1994 fusjonert til Høgskolen i Ålesund (HiÅ). Den 1. januar 2016 ble Høgskolen i Ålesund, Høgskolen i Gjøvik, Høgskolen i Sør-Trøndelag og Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet organisert som ett universitet under navnet Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU). NTNU i Ålesund er en direkte videreføring av HiÅ.

Dorabiblioteket

Dorabiblioteket holder til i ubåtbunkeren Dora på Nyhavna og fungerer som et magasin for hele NTNU Universitetsbiblioteket. Her oppbevares den eldste faglitteraturen, trykte tidsskrifter og aviser, bilder og privatarkiv og ikke alt av den tekniske faglitteraturen er søkbar i bibliotekets databaser. Biblioteket betjener hele NTNU og andre som har behov for å bruke samlingene. Dorabiblioteket er en samarbeidspartner i Arkivsenter Dora som foruten biblioteket består av fire arkivinstitusjoner, og ett museum. Dorabiblioteket bidrar gjennom dette samarbeidet blant annet med flere åpne arrangementer og utstillinger gjennom året.

Gunnerusbiblioteket

Gunnerusbiblioteket betjener spesielt ansatte og studenter på Vitenskapsmuseet og Institutt for historiske studier. I tillegg bruker forskere fra inn- og utland og Trondheims befolkning bibliotekets samlinger. Biblioteket har lokaler i bydelen Kalvskinnet. Det ble opprinnelig etablert som DKNVSs bibliotek i 1768, og er Norges eldste vitenskapelige bibliotek.
Spesialsamlingene ved biblioteket omfatter blant annet håndskrifter, privatarkiv, sjeldne bøker og fotografier.
Gunnerusbiblioteket befant seg fra 1760 i private hus hos medlemmer av DKNVS. Foreningen flyttet med sine boksamlinger til Trondheim katedralskole i 1788. Da biblioteket fikk sin egen bygning på Kalvskinnet i 1866 sto arkitekt Christian Christie bak tegningen. I 1939 fikk bygget et tillegg med boktårn i betong. Bibliotekets økende boksamlinger krevde mer plass. I 1974 sto arkitektene Anne og Einar Myklebusts nye bygg, med utvidet boktårn, ferdig med et trappehus utformet av kunstneren Ramon Isern. Knudtzonsalen, som er innredet i et eget rom i biblioteket, baserer seg på en testamentarisk gave fra Broder Lysholm Knudtzon og viser et autentisk bibliotek med interiør og boksamling fra begynnelsen av 1800-tallet.

Lysholmbiblioteket

Lysholmbiblioteket, som åpnet 15. januar 2018, dekker fagområder det forskes og undervises i ved Campus Kalvskinnet: grunnskolelærerutdanningene, bachelor i arkiv og samlingsforvaltning, Institutt for lærerutdanning. (ILU) og bachelor i teknologifag. Biblioteket ligger i E.C. Dahl-kvartalet, i hovedsak i det nye Lysholmbygget, som har fått navn etter forretningsmannen, bryggerieier Jørgen B. Lysholm, som holdt til her på 1800-tallet.

Marinbiblioteket

Biblioteket betjener i hovedsak studenter og ansatte ved Institutt for marin teknikk ved Fakultet for Ingeniørvitenskap og NTNU AMOS - Centre for Autonomous Marine Operations and Systems.
Marinbiblioteket ligger på Marinteknisk Senter på Tyholt i tilknytning til Skipsmodelltanken.
I forbindelse med opprettelsen av Marinteknisk Senter i 1979 ble det bestemt at det skulle lages et felles bibliotek for senteret. Dette ble et samarbeid mellom Norges Skipsforskningsinstitutt (NSFI), nå MARINTEK, og NTHB, nå NTNU Universitetsbiblioteket. De enkelte instituttsamlingene og litteraturen som befant seg ved NSFI ble overført hit. 
Marinteknisk Senter ble offisielt åpnet av Olav V i juni 1979.
I tillegg til bibliotekets samling av faglitteratur og ulike arbeidsplasser m/PC, finnes det en døgnåpen lesesal her.

Musikkbiblioteket

Musikkbiblioteket betjener primært studenter og ansatte ved Institutt for musikk (NTNU), utøvende utdanning (tidligere Trøndelag musikkonservatorium og Musikkonservatoriet i Trondheim). Biblioteket er lokalisert til Olavskvartalet (Kjømannsgt. 42) i Trondheim sentrum. 
Biblioteket ble formelt opprettet ved at det i 1984 ble tilsatt en fagutdannet bibliotekar ved Trøndelag musikkonservatorium, og biblioteket ble innlemmet i NTNU Universitetsbiblioteket 1. januar 1998 etter å ha vært tilknyttet Det humanistiske fakultet ved NTNU siden 1. januar 1996 da Musikkonservatoriet ble en del av NTNU.
Grunnstammen i biblioteket var noter fra Trondhjems musikskole som ble opprettet i 1911, notegaver fra bl.a. Per Hjort Albertsen, samt noter innkjøpt i tilknytning til undervisningen ved  Trøndelag musikkonservatorium. Bibliotekets samlinger utvikles i tråd med undervisningen og forskningen ved Institutt for musikk.

Realfagbiblioteket

Bibliotekets primærbrukere er studenter og ansatte ved Fakultet for naturvitenskap.
Fagområdene biblioteket dekker er fysikk, kjemi, biologi, bioteknologi, kjemisk prosessteknologi og materialteknologi.
Biblioteket er lokalisert i Realfagbygget på Gløshaugen.
Det ble opprettet i 2000 etter innflytting i Realfagbygget og sammenslåing av til sammen tre ulike bibliotek.
De tidligere bibliotekene var Fakultetsbiblioteket Kjemi, Fysikkbiblioteket og Fakultetsbiblioteket Rosenborg.
Biblioteket viser en rekke utstillinger i samarbeid med Fakultet for naturvitenskap og teknologi.

Teknologibiblioteket

Teknologibiblioteket betjener i hovedsak studenter og ansatte ved Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk og enkelte av instituttene ved Fakultet for ingeniørvitenskap. I tillegg har biblioteket ansvar for bibliotektjenester overfor Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse, som hører inn under Fakultet for økonomi. Biblioteket blir også brukt av resten av NTNU og av byens befolkning som har bruk for teknologisk litteratur på et høyere nivå enn folkebiblioteket kan tilby. Det er det nest største av de 17 NTNU UB-bibliotekene.
Biblioteket holder til i første etasje i Hovedbygningen på Gløshaugen, der Høiskolens hovedbibliotek fikk sine nye lokaler i 1915, tre år etter at biblioteket ble opprettet. Den gang betjente biblioteket studenter og forskere ved alle NTHs avdelinger. Etter flere omorganiseringer er Teknologibiblioteket nå en bibliotekenhet på linje med de andre 17 bibliotekene under NTNU UB.

Økonomibiblioteket

Dette biblioteket betjener primært studenter og ansatte ved Handelshøyskolen i Trondheim. I 1967 ble det etablert fulltidsutdanning i økonomiske fag i Trondheim. Dette ble starten for det som skulle bli Trondheim Økonomiske Høgskole. I 1979 fikk skolen navnet Trondheim Økonomiske Høgskole. I 1983 fikk TØH sin første bibliotekar. TØH holdt da til i Nidarøhallen. I 1987 flyttet skolen til nybygg i Jonsvannsveien på Moholt. Biblioteket på TØH hadde da etablert den største samlingen bedriftsøkonomisk litteratur i regionen. 
TØH ble del av Høgskolen i Sør-Trøndelag i 1994. I 2012 fikk skolen godkjent doktorgradsprogram og fikk tittelen handelshøyskole, og i 2016 ble den offisielt ett av fakultetene ved NTNU, da HiST, Høgskolen i Gjøvik og Høgskolen i Ålesund og NTNU fusjonerte til ett universitet: Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU).
Ved årsskiftet 2013/2014 flyttet Handelshøyskolen i Trondheim til et helt nytt bygg på Elgeseter. Biblioteket holder også til i denne bygningen. I tillegg til leseplasser for studentene, og samlingen av fysisk og digital litteratur, finnes det en «finanssone» i biblioteket, med tilgang til spesialdatabaser.

Rollen som ansvarsbibliotek

Den ene av de tidligere enhetene, NTUB, var et av de sju ansvarsbibliotekene i Norge, med ansvar for arkitektur, teknikk og praktiske fag. Dette innebar et spesielt ansvar for disse fagområdene når det gjaldt oppbygging og vedlikehold av samlingene, og i fjernlånssamarbeidet mellom fag- og forskningsbibliotek.