google/wiki40b huggingface dataset:
Konnerud Idrettslag

Konnerud Idrettslag (stiftet i 1927) er et idrettslag fra Konnerud i Drammen. Klubben har hatt flere gode skiløpere og friidrettsutøvere hvor blant annet Marianne Andersen har vært medlem på orienteringslaget. I de senere årene har fotball blitt en viktigere del av virksomheten, og klubben har avlevert flere spillere til Strømsgodset, helt fra 1960-tallet. Konnerud er i dag Buskeruds største idrettslag med mer enn 3000 medlemmer. 
KIL har arrangert verdenscup i skisprint i Drammen sentrum fra 2003, og har ingen planer om slutte å arrangere rennet. Konnerud IL er også tildelt  verdenscup i distanselangrenn, 10 km kvinner og 15 km menn, før ski-VM 2011, og skal i den anledning bygge ut Konnerud Stadion. Konnerud har også arrangert NM på ski to ganger. 
I skihopp har Konnerud IL benyttet flere bakker. Konnerudkollen var i sin tid en av landets mest kjente, Kavlemyra var en bakke som ble brukt mye i 1950- og 60-årene., og Damåsbakken var en av de eldste hoppbakkene. KIL hadde også i mange år en stor friidrettsgruppe.
Idag er det stor aktivitet rundt bl.a. langrenn, håndball og fotball . Mange går også på skøyter på de mange banene KIL har på Konnerud, oppe på ca. 220–340 meter over havet. Konnerud er omgitt av mye fin natur som er ypperlig egnet for fotturer og skiturer.
Konneruds kvinnelag i fotball rykket opp til 2. divisjon i 2009. Konnerud er pr. 2010 det eneste laget fra Buskerud i de tre øverste divisjonene i fotball for kvinner. De debuterte i NM med å slå den falne storheten Asker 7-0, med tidligere Asker-spiller Kjersti Thun på Konnerud-laget. Thun er ansatt som leder for et spillerutviklingsprosjekt for jenter som KIL og Buskerud Fotballkrets driver sammen. Konnerud tapte imidlertid 0-10 for 2009s serietoer Stabæk i 2. runde.
Skisporten står fremdeles ekstremt sterkt på Konnerud og Konnerud IL ble kåret til Norges beste langrennklubb av Norges skiforbund i 2017. Prisen ble tildelt for Konnerud IL ski sin  satsing og fokus på bredde og topp i samme klubb, sterkt samhold på tvers av nivå og alder var en av de viktigste grunnene til at Klubben ble kåret til landets beste skiklubb. Konnerud ski har også vært opptatt av samarbeid på tvers av klubb og krets, samt arrangert ski-sprinten i Drammen mange år på rad.
Fruitvale Station

Handling

Filmen tar for seg den sanne historien om Oscar Grant (Michael B. Jordan), en 22-årig mann fra San Francisco Bay Area, som våkner opp på morgenen den 31. desember 2008 med følelsen at noe er annerledes akkurat den dagen. Han vet ikke hva det er, men han tar det som et tegn på at det er på tide å rette på feilene i livet sitt. Fra nå av vil han være en bedre sønn for moren, som har bursdag på nyttårsaften; en bedre partner for kjæresten, som han ikke har vært helt ærlig mot i det siste; og han vil være en bedre far for deres fire år gamle datter, T.
Det starter bra for Oscar, men mens dagen går sin gang, innser han at endringene ikke kommer til å bli lett å gjennomføre. Han krysser vei med venner, familie og fremmede, og for hvert møte ser vi at det er mye mer ved Oscar enn førsteinntrykket skulle tilsi. Men møtet med politimennene på Fruitvale BART-stasjonen skulle bli hans siste den dagen, og hendelsene der ryster Bay Area til bristepunktet, og gjør hele nasjonen til vitner til historien om Oscar Grant.
Hamline University

Hamline University er et privat, kristent universitet i St. Paul i delstaten Minnesota, USA. Det ble grunnlagt 1854 av metodister, og de to første kandidatene var kvinner.
Ved Hamline var det 4 575 studenter i 2006, og dette året var skolepengene US$ 25 040. Høyeste eksamensgrad er doktorgrad (Ph.D). Fagkombinasjonen er tradisjonell, med et jusstudium i tillegg.
Midtstuen Sanatorium

Midtstuen Sanatorium var et tuberkulosehjem i Ankerveien 6 i Oslo opprettet i 1909 av lege Einar Møinichen. Da det åpnet hadde det plass til 20 gjester, men ble utvidet til det i 1930-årene hadde plass til 75 gjester.
Tuberkulosehjemmet ble rekvirert og gjort om til ordinært sykehus i 1943, drevet av Svenska Röda Korset.
Fra 1948 til 1960 het det Akershus fylkessykehus, deretter rekonvalesenthjemmet Midstuen Kursted. Senere ble Midtstuen Hotell etablert i bygningen og det ble drevet som hotell under navnet  Hotel Norge frem til det brant ned i 1989.
Sound of Music (album)

Sound of Music er et musikkalbum med Carola Häggkvist og Tommy Körberg, utgitt 1. november 1995. Låtene er fra musikalen Sound of Music.
Simpsons Roasting on an Open Fire

Handling

Marge spør barna hva de ønsker seg til jul. Lisa ønsker seg en ponni og Bart en tatovering. Marge tar med seg familien for å handle til jul på kjøpesenteret, og Bart får øye på en tatoveringssjappe som han går inn i. Han lyver om alderen, og bestemmer seg for å få en tatovering med ordet «Mother» på. Da tatovereren har tatovert «Moth» kommer Marge stormende inn og drar ham ut av sjappa. Hun bruker alle pengene familien skal bruke til julehandelen for å fjerne Barts tatovering, og bestemmer seg for å bruke Homers julebonus til å kjøpe presanger for. C. Montgomery Burns gir imidlertid ikke sine ansatte julebonus dette året.
Da han oppdager at familien ikke har penger til jul, skaffer Homer seg jobb på kjøpesenteret som julenissen. Bart drar på kjøpesenteret og plager julenissen, og da han drar av ham skjegget oppdager han at det er faren som sitter der. Homer får bare tretten dollar i lønn. Han får et hett tips fra kompisen Barney Gumble om et hundeveddeløp, og tar med seg Bart på veddeløpsbanen. Homer bestemmer seg imidlertid for å satse på en annen hund, «Santa's Little Helper», siden han får en god følelse for den. Santa's Little Helper avslutter løpet på sisteplass.
Da en nedbrutt Homer og Bart forlater veddeløpsbanen blir Santa's Little Helper kastet ut av eieren sin på grunn av å ha tapt enda et løp. Bart blir ekstatisk da Homer motvillig går med på å ta med hunden hjem. De to drar hjem med greyhounden, klare til å fortelle familien at det ikke vil bli noen julefeiring i år. Marge og Lisa tror imidlertid at Santa's Little Helper er julegaven, og blir veldig glade.
Grande Traversata delle Alpi

Grande Traversata delle Alpi (GTA) er en vandrevei som i 55 dagsetapper fører gjennom alpene i Piemonte.
Veien begynner ved Domodossola, og fører forbi Monte Rosa, Gran Paradiso og Monte Viso, krysser de oksitanske alpedalene (Valle Stura, Valle Maira, Valle Maraita, Valle del Po, Valle del Chisone, Val Pellice, Valle di Susa, Valle d'Aosta) og ender i De liguriske Alpene. Man kan gå over til Frankrike i Mercantour og fortsette til Middelhavet i få etapper, og eller fortsette vandringen på Appenninene. Det er mulig å overnatte underveis i såkalte Posti Tappa.
Cabela's Rookie Outfitter Award

Cabela's Rookie Outfitter Award er en pris i hundesledeløpet Iditarod som første gang ble delt ut i 2001 og tildeles en «tilfeldig valgt førstegangskjører».

Bakgrunn

Prisen har fra starten av vært sponset av Cabela som er en kjede som tilbyr jakt- og fiskeutstyr. Vinneren får gavekort på 1 000 USD, og er sammen med Cabela's Veteran Outfitter Award de eneste prisene som blir kåret før løpet starter. Vinneren kåres på banketten i Anchorage kvelden før hundesledeløpet begynner ved at en trekker fra en hatt. I hatten ligger navn på alle førstegangskjørerne og det navnet blir trukket opp av hatten er prisens vinner.
Theerathon Bunmathan

Landslaget

Theerathon Bunmathan spilte 50 landskamper for Thailand‎s herrelandslag.
Binhai nye område

Binhai nye område (Binhai - forenklet kinesisk: 滨海; tradisjonell kinesisk: 濱海; pinyin: Bīnhǎi) er et bydistrikt i byprovinsen Tianjin i Folkerepublikken Kina. Binhai ble opprettet 1. januar 2010 og sammensatt av de oppløste tidligere bydistriktene Hangu, Tanggu og Dagang. 
Binhai har et areal på 1,978 km² og hadde ved opprettelsen ca. 1,08 millioner innbyggere. Det administrative sete er i subdistriktet Xingang (新港街道).

Kulturminner

Takufortene er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.
Jødiske språk

Jødiske språk er en gruppe språk som har utvikla seg i forskjellige jødiske samfunn i Europa, Sør- og Sørvest-Asia og nordlige Afrika. Den vanlige måten slike språk ble til på var at hebraiske ord og uttrykk som ble brukt til å uttrykke jødiske ideer og saker, ble lagt til det vanlige ordforrådet i et språk. Fordi mange jødiske samfunn har vært veldig isolerte, inneholder mange jødiske språk ord og lingvistiske strukturer lenge etter at disse har forsvunnet fra moderspråket.
Semmeldalen

Semmeldalen er en dal i Nordenskiöld Land på Spitsbergen på Svalbard. Den er rundt 10 kilometer lang og strekker seg nordover fra nedre del av Reindalen til Semmelryggen. Fra Passdalen, en sidedal til Semmeldalen, fører Grøndalspasset over til Grøndalen i vest. Storparten av dalen ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Navnet kommer av ordet «simle», altså reinku.
Fleury-devant-Douaumont

Fleury-devant-Douaumont er en kommune i departementet Meuse i regionen Grand Est i nordøstre Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Charny-sur-Meuse som tilhører arrondissementet Verdun.
Kommunen ble lagt i ruiner under slaget ved Verdun under første verdenskrig og ble aldri gjenoppbygd. Beslutningen om ikke å gjenoppbygge ble opprinnelig tatt fordi området ble ansett som besmittet av det høye antall lik, dyrekadavre, eksplosiver, blindgjengere, og av giftgassen benyttet i området. Ingen bønder burde gjenoppta dyrkning av jorden her.
Kommunen er blitt beholdt som enhet som et krigsminnesmerke og er offisielt utropt til en «landsby som døde for Frankrike».
Før krigen hadde landsbyen Fleury et folketall på 422; de livnærte seg av jordbruk og trearbeider. Det er med årene blitt til et skogområde, rett ved Verdunslagets minnesmerke. Piler hjelper besøkende til å forstå hvor hus lå og veier løp.
Preliminæreksamen

Preliminæreksamen var en forberedende prøve til universitetene. I Norge ble denne eksamenen holdt for kandidater som ikke hadde examen artium i gresk og latin fra 1815 til 1840-årene, og den gav adgang til å ta en lettere juridisk eller medisinsk embedseksamen. Disse eksamenene ledet i sin tur til de lavere gradene exam.jur. og exam.med., som gav begrensede karrièremuligheter innen sine respektive fagfelt. En student opptatt etter preliminæreksamen ble kalt «preliminarist».
Vidja

Vidja er et tettsted i Huddinge kommune i Stockholms län i landskapet Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 682 innbyggere.
Marserne (germanere)

Marserne var en liten germansk stamme bosatt i det geografiske området mellom elvene Rhinen, Ruhr, og Lippe i den vestlige delen dagens Tyskland i tiden under den romerske keiser Tiberius. De må ikke forveksles med marserne i Italia. De germanske marserne bodde i et område mellom elvene Rhinen, Ruhr og Lippe i den vestlige delen av dagens Tyskland. Det er mulig at denne germanske stammen var en del av sugambrere som oppholdt seg øst for Rhinen etter at de fleste av dem hadde blitt fjernet fra dette området. Strabon beskrev marserne som et eksempel på en germansk stamme som opprinnelig var fra området ved Rhinen, da i en krigsherjet romersk grense, men hadde migrert dypt inn i Germania.

Historie

Den romerske historikeren Tacitus nevner marserne flere ganger, særlig i forbindelse med feltherren Germanicus’ kriger. De deltok i en koalisjon ledet av den keruskiske høvdingen Arminius, og det var denne koalisjonen som i år 9 utslettet tre romerske legioner i slaget ved Teutoburgerskogen. Germanicus så det som sin oppgave å få hevn for nederlaget, og han invaderte marsernes land i år 14 med 12 000 legionærer, 26 kohorter med hjelpetropper og 8 kavaleriavdelinger. Marserne hadde nettopp avsluttet festen for deres gudinne Tanfana, og de var ifølge Tacitus altfor berusede til å kunne forsvare seg mot romerne, og resultatet ble en massakre. I sitt verk Annaler skrev han at et område på 50 romerske mil ble lagt øde ved ild og sverd, og at «Intet kjønn, ingen alder ble spart».
Tacitus nevner en Mallovendus som høvding for marserne. Flere tyske byer vitner om antikkens marsere, eksempelvis Marsberg og Obermarsberg i østlige Nordrhein-Westfalen, og Volkmarsen i nordlige Hessen.
Med dette fulgte andre romerske blodbad. Blant annet ble chatterne overfalt våren i år 15, og det opphisset de germanske stammene så mye at de for en stund la de innbyrdes stridighetene på hyllen og holdt sammen for å slå romerne tilbake. Etter ytterligere to års krig oppga romerne å flytte sine grenser frem til Weser-elven, og i de følgende århundrene kom grensen til å gå langs Rhinen.
De overlevende marserne gikk formentlig inn i andre germanske stammer og stammeforbund, og de er ikke nevnt særskilt i senere opptegnelser.
Dongeribukse

En dongeribukse, også kalt jeans, denimbukse, olabukse og annet, er en bukse framstilt av dongeri, også kalt denim, et grovt bomullsstoff.  Dongeribukser produseres i alle slags farger, men blått, og dernest svart, er nesten helt dominerende. Buksene har ofte kobbernagler for å forsterke lommene og synlige sømmer i avstikkende farger. Fordi stoffet er forholdsvis slitesterkt og tykt, ble dongeribuksen opprinnelig laget for bruk under kroppsarbeid, blant annet i USA fra slutten av 1800-tallet. Dongeribuksen er siden blitt et svært utbredt arbeids- og fritidsplagg for begge kjønn, og brukes særlig av unge.

Etymologi

De tidligste kjente forløperne til dongeribukser kommer fra den indiske eksporten av tykke bomullsstoffer på 1600-tallet. Noen av disse ble farget i indigo og solgt ved Dongarii Fort nær Mumbai. Sjømennene kalte dette stoffet dungaree og klippet det til slik at det passet dem. Dette har siden gitt opphav til begrepet dongeri på norsk.
Det særnorske begrepet olabukse var opprinnelig et varemerke. Opphavsmannen var Tor Wessel Kildal i firmaet Adelsten Kjølner AS. Det stammer trolig fra betegnelsen olasoldater, som var et populært kallenavn på de norske soldatene i Tysklandsbrigaden like etter annen verdenskrig. Buksene ble først laget for gutter i 10–12-årsalderen, med det håp å gjøre dem populære ved å knytte navnet til den positive ola-betegnelsen.
Ordet jeans henger sammen med navnet på den italienske havnebyen Genova, der sjømennene gikk kledt i tøy av dongeri eller denim, det vil si: Den franske betegnelsen for det grovvevde lerretsstoffet derfra var bleu de Gênes, et uttrykk som er lånt fra det italienske blu di Genova og bokstavelig betyr «blå fra Genova». Det franske bynavnet ble i engelsk tale og skrift til jeans.
Sand (Rogaland)

Sand er en tidligere selvstendig kommune i Rogaland fylke, med tettstedet Sand som administrativt senter.
1. januar 1965 ble Sand slått sammen med Erfjord og Suldal kommuner samt deler av Jelsa og Imsland til den nye Suldal kommune.
Coptommatini

Levevis

Larvene lever i død ved, mest av løvtrær.

Utbredelse

Slekten Coptomma finnes på New Zealand og Ny-Caledonia.
Haakon VII-statuen på 7. juni-plassen

Konkurransen

I forbindelse med Kong Haakon 7.s 85-årsdag i 1957 bekjentgjorde Oslo kommune at de ville avdekke et monument av Kongen på hans 100-årsdag 3. august 1972. Spørsmålet om plassering ble behandlet i 1964-65, og alternativene var Egertorget, 7. juni-plassen og det korte, smale gateløpet i Haakon VIIs gate. Plassering i gaten (mellom Klingenberggata og Munkedamsveien)  ble vedtatt i desember 1965. En juryert konkurranse ble utlyst blant norske billedhuggere. I alt kom det inn 53 forslag. Nils Aas vant konkurransen med et forslag  hvor kongen står i en positur som tilsvarer det endelige resultatet, og med en stålsirkel bak og over seg, dobbelt så høy som skulpturen.
Nils Aas vant konkurransen foran Ørnulf Bast, mens Per Palle Storm og Arne N. Vigeland delte tredjeprisen. Førsteprisen var 25 000 kr, andreprisen var 20 000 kr, mens tredjeprisvinnerne delte 15 000 kr. I juryen for konkurransen satt ordfører Brynjulf Bull, fhv ordfører Rolf Stranger og tre billedhuggere: Nils Flakstad, Knut Steen og den danske professor Povi Sødergaard. 
Aas hadde sendt inn 2 forslag, og det andre forslaget ble også premiert. Forslaget viser kongen stående foran en gruppe svømmende figurer. Dette forslaget ble laget natten før innleveringsfristen.
Aas’ seier i konkurransen ble kommentert i flere aviser, og Aftenposten skrev at «når den non-figurative Nils Aas slår ut eldre kunstnerkolleger på deres egen hjemmebane er det fristende å slå stort på og si at denne konkurransen markerer et endelig tidsskille.»

Løsningen

Allerede i konkurranseutkastet i 1967, var det klart at Kongen skulle stå framoverlent, og at han skulle holde uniformsluen over brystet med høyre hånd. Ideen med den framoverlente figuren fikk Aas en dag han besøkte Arnold Haukelands atelier, og reagerte på at Haukeland hadde sveiset opp ei tre meter lang stang, tilfeldig skjevt. Aas reagerte først på dette som håndverksmessig slurv, før han så det vakre ved skråningen.
Arbeidet med skulpturen tok lang tid, og Aas har i flere intervju fortalt om hvordan både det trange uterommet og den bakenforliggende sirkelen bød på utfordringer. Sirkelen hadde for Aas først en estetisk og rommessig funksjon, men ble av jury og kritikere tillagt meningsbærende symbolsk betydning. Det var blant annet et grep som skulle sikre rom rundt statuen i et trangt, dypt og smalt gateløp. Arbeidet løsnet først da Aas i 1970 fikk kommunens  aksept for å flytte statuen fra gateløpet og opp til 7. juni plassen. På denne plassen ble sirkelen overflødig, og kongefiguren ble trukket ut, enda slankere, steilere og stoltere.
Kåre Valebrokk fortalte om debatten om hvordan statuen fremsto som «Motstanderne trev til de underligste argumenter mot verket da det ble avduket. Verst var det at kong Haakon var uten lue, forsto jeg. Ille var det også at han så ut som han svaiet i vinden. For var det noe vår konge ikke hadde gjort da det gjaldt som mest, var det å svaie i vinden. Tvert imot. Han sto som en påle der de fleste andre rundt ham vek.»
Josefin

«Josefin» er et skillingstrykk av ukjent opprinnelse. Sangen har vært brukt en del på plate, og spesielt gruppen «Doodle Bugs» (kjent for slageren «Lille Laila»), hadde stor suksess med denne i 1969. Den er på et blandingsspråk av svensk og norsk, men det antas at visen kommer fra Sverige.

Teksten

1.Det var en gång en flicka som hette Josefin

Josefin-fin-fin, Jose-jose-josefin.

Det enda som hon ägde var en gammal symaskin

symaskin-skin-skin, syma-ma-ma-maskin.
2.Hon hadde och en festmann, som hette Jonatan

Jonatan-tan-tan, Jona-Jona-Jonatan.

Och hon var inte vacker men han var likadan

likadan dan dan, lika lika likadan.
3.Han hadde och en skuta som ut på bøljan for

bøljan for for for, uppå uppå bøljan for.

Den hadde han fått ærvat ut av sin kjæra mor

kjær mor mor mor, kjæra rara rara mor.
4.Så sende han et brev til sin kjære Josefin

Josefin-fin-fin, Jose-Jose-Josefin.

Og ba henne att segla med sin kjære symaskin

symaskin-skin-skin, syma-ma-ma-ma-maskin.
5.Og när dom så kom ut på den stora stora sjø

stora sjø sjø sjø, stora stora stora sjø,

så strandade det skeppet på den grøna grøna ø

grøna ø ø ø , grøna grøna grøna ø.
6.Da sade Jonatan: Du jag tror vi sitter fast

sitter fast fast fast, sitter sitter sitter fast.

Vi måste lasta av något utav vår ballast,

vår ballast last last, vår balla-la-la-la-last.
7.Ballasten ja det var jo den kjæra symaskin

symaskin-skin-skin, syma-ma-ma-ma-maskin.

Och efteråt han kasta ut sin kjæra Josefin

Josefin-fin-fin, Jose-Jose-Josefin.
8.Nu går han der og sørjer for sin kjære Josefin

Josefin fin fin, Jose-jose-josefin.

Som sitter ner på havbotnen och syr på symaskin

symaskin-skin-skin, syma-ma-ma-ma-maskin.
Dmitrij Sakunenko

Annet

Han var æresborger av Vladimir oblast fra mai 2010. Sakunenko mottok medalje for tapper arbeidsinnsats (Медаль «За трудовую доблесть»), og minnemedalje for 100-året av Lenins fødsel i 1970.
Cyclocephala sanguinicollis

Utseende

En nokså liten (ca. 12-14 millimeter), avlang, blank, brunlig hornbille. Hode, pronotum og bein er brunrøde, dekkvingene gulbrune. Arten har ikke horn på hodet eller groper på pronotum, kjønnene er forholdsvis like men hannen er litt smalere enn hunnen og har litt forstørrede forføtter.
Oversiden er middels fint punktert.

Levevis

Larvene er kjent bare for et fåtall av artene, disse lever i jorda og eter på gressrøtter. De voksne besøker gjerne blomster.

Utbredelse

Arten er utbredt fra Mexico i nord til Brasil i sør.
Sámi soga lávlla

«Sámi soga lávlla», er et dikt av Isak Saba, skrevet og publisert i Saǥai Muittalægje i 1906. På samekonferansen i Åre i 1986 ble den vedtatt som samisk nasjonalsang. Diktet ble tonesatt av Arne Sørli, og melodien (jf. partitur til høyre) ble godkjent på den 15. samekonferansen i Helsingfors i 1992. Teksten er omsatt til de fleste samiske språkene. Versjonen som er gjengitt her, er skrevet på originalspråket, nordsamisk, men med gjeldende rettskriving.
Frenologi

Frenologi (av gresk phren, «sinn» eller «forstand», og logia, «lære») er en foreldet lære om hvordan sjelsegenskaper er plassert forskjellige steder i menneskehjernen og påvirker hjernens fysiske struktur, og hvordan dette kan avleses i den ytre formen på hodeskallen. Læren ble først presentert av den østerrikske legen Franz Joseph Gall (1758–1828) i 1796, men siden videreutviklet blant annet av nevøen Johann Spurzheim (1776–1832). 
Frenologi kan også kalles kranioskopi eller kraniologi, et videre begrep som også kan omfatte den mer nøytrale læren om kraniets bygning. Frenologi ble betraktet som en protovitenskap, men karakteriseres i dag vanligvis som pseudovitenskap.

Historikk

Ifølge frenologien hadde hver peronlighetsegenskap eller mentale funksjon en egen lapp, kalt et «organ», på overflaten av hjernen. Frenologene trodde at disse lappene kunne være mer eller mindre velutviklet ettersom hvor sterk egenskapen var eller hvor mye den ble stimulert. Bulene på hjernen kunne ofte, men ikke alltid, vises i den ytre formen på hodeskallen. Ujevnheter i skallen kunne studeres gjennom spesielle undersøkelser og dermed si noe om personens sinnsliv, intelligens og karakteregenskaper. Franz Joseph Gall opererte opprinnelig med 27 evner, og tilsvarende «organer», i hjernen. Andre la flere til og delte hjernen inn i 43 felt. 
Begreper som kortskaller og langskaller, og praksisen med skallemålinger, tilhører ikke frenologien, men den fysiske antropologien, som tidligere blant annet var viktig for bedømmelsen av menneskeraser.
Frenologi i Norge er kjent bare mellom cirka 1910 og 1927. Teorien hadde da en viss oppblomstring, tross allmenn vitenskapelig skepsis. Den eneste norske frenologen het Hans Andreas Tandberg. I Moderne frenologi ugitt i Kristiania 1914, tilbyr han «bedømmelse av karakter og begavelse» mot et honorar på tre og to kroner. Enkelte frenologer fra Sverige og Danmark besøkte også Norge på denne tida.