Beredskapstroppen

Historie

Beredskapstroppen ble dannet i 1975 som en erstatning for den tidligere «Østlandstroppen». Tanken var å spre mannskap med operativitet over hele landet. Senere ble troppen samlet i Oslo og offisielt dannet 11. januar 1976, og ble da erklært operativ.
Bakgrunnen for dannelsen var kriminalitetsutviklingen i Norge og utlandet. Ungdomsopptøyer, flykapringer og gisseltakinger var noen av de viktigste grunnene. Et viktig, konkret eksempel på dette var München-massakren under OL i 1972.
Blant profilerte oppdrag beredskapstroppen har deltatt i er gisselsituasjonen på Torp i 1994, NOKAS-ranet i 2004 og terroraksjonen på Utøya i 2011. BT satte også en stopper for et ransforsøk på en verditransport på Kråkmofjellet i Hamarøy i 1996 hvor de løsnet skudd mot en flyktende raner. Politiets aksjon medførte i ettertid en debatt om deres bruk av våpen, da en av ranerne ble skutt mens han flyktet fra stedet. Konklusjonen ble imidlertid at ranerne var så farlige at de ikke kunne unnslippe stedet.
Beredskapstroppen har tatt hånd om flykapringshendelser i perioden 1985-97, blant annet i 1996 hvor to iranske brødre væpnet med håndgranat kapret et fly og tvang det til Oslo. Alle episodene endte uten dramatikk.
I nyere tid har Beredskapstroppen rykket ut på mange oppdrag mot den økende gjengkriminaliteten i Oslo og de har beslaglagt en del ulovlige våpen som AK-47 og AG3 som er våpen brukt under NOKAS-ranet i 2004.

Internasjonale operasjoner

Det er kjent at personell fra «Delta» har deltatt i internasjonale FN-oppdrag som en del av en flernasjonal politienhet kalt «Team Six» siden 1999, og det er antatt at Beredskapstroppen har personell i enheten til enhver tid. I Kosovo har Beredskapstroppen og Team Six utført flere høyrisikoarrestasjoner.

Terrorangrepet 22. juli 2011

Beredskapstroppen deltok i sikring av Oslo under anslagene 22. juli 2011 og under pågripelsen av terroristen på Utøya. Etter pågripelsen utførte personell fra beredskapstroppen avansert førstehjelp på ungdommer med alvorlige skuddskader. 
Det ble kritikk mot politiet i etterkant fordi de kom sent fram til åstedet. Politiet innrømmer også at de ikke valgte korteste vei til Utøya, men kjørte en omvei på nesten 3 kilometer med gummibåten, som hadde mannskap fra Beredskapstroppen og Nordre Buskerud politidistrikt om bord. Båten begynte å ta inn vann og fikk derfor motorstopp etter kort tid på den 3,6 kilometer lange strekningen sørover mot Utøya. Til slutt måtte det to hurtiggåande private båter til for å hjelpe politiet over. Politiet hadde bevisst valgt å sette seg i båten eit godt stykke nord for kaia i Utvika. Avstanden fra småbåthavnen over til Utøya er bare omlag 675 meter.

Beredskapstroppens kritikk av 22. juli kommisjonen

I boken På vår vakt – Beretninger fra politiets beredskapstropp (2017) tar politifolkene et oppgjør med det de mener er faktiske feil og metodiske mangler i 22. juli-kommisjonens rapport.
I rapporten fra kommisjonen hevdes det at den rådende oppfatningen «på taktisk nivå» var at det var én gjerningsperson.
Samtlige av de 20 operatørene som er intervjuet i boken, har gitt uttrykk for at deres forståelse av situasjonen var som dette: Tre til fem gjerningsmenn med automatvåpen, som var ute etter å gjøre mest mulig skade og som kom til å gjøre kraftig motstand når beredskapstroppen gikk til aksjon. Samt muligens utplasserte IEDer (improviserte eksplosiver).
Beredskapstroppens aksjonsleder på Utøya mener det er «nokså åpenbart» at han vet hvilken situasjonsforståelse de hadde. Om deres forståelse hadde vært at det kun fantes én gjerningspersonpå øyen hadde aksjonen utartet seg annerledes: Da skulle de fått helsepersonell ut umiddelbart og startet behandling og evakuering.
Daværende sjef for Beredskapstroppen uttalte at dette viste at kommisjonen ikke har den kompetansen den skulle ha til å vurdere hva som skjer i en akutt krise.

Båter

Beredskapstroppen har tre aksjonsbåter av typen RIB betegnet M 12, levert av Goaldfish Boat AS.
De er utstyrt med tre motorer á 350HK hver, har en cruisefart på 45knop og en toppfart på ca. 70knop.
Båten har utstyr for slukking av båtbrann i påvente av brannbåt eller redningsskøyte.

Lufttransport

Når det gjelder lufttransport benytter Beredskapstroppen seg for det meste av forsvarets Bell-helikoptre hvor de kan blant annet bruke teknikken «fastrope» hvor de firer seg ned mot bakken med tau (fast-roping).

Annet utstyr

Styrken bruker bla hjelmer av typen Ops Core FAST (tilsvarende Hærens) og en annen type med skuddbeskyttende visir.
Som vern mot ABC-våpen bruker Beredskapstroppen en gassmasketype med lukket system. De bruker en heldekkende vernedress mot kjemiske våpen. De bruker også måleutstyr til å detektere forskjellige gasstyper og kan i tillegg tilpasse verneutstyr etter risiko.
Beredskapstroppens dykkere bruker også et lukket system i dykking, kalt rebreather. Rebreathere gjør at man kan være under vann over lengre tid, siden luften man puster ut resirkuleres. Tradisjonelle åpne systemer slipper ut luften man puster ut, noe som fører til at man kan bli oppdaget på overflaten på grunn av boblene.