Holbergprisen

Historie

Holbergprisen har fått sitt navn etter den norsk-danske akademikeren og forfatteren Ludvig Holberg.  Som forfatter og vitenskapsmann spilte Ludvig Holberg en viktig rolle ved å bringe opplysningstiden til de nordiske landene. Han er også kjent sitt bidrag til moderniseringen av flere akademiske disipliner og undervisningsmetoder. I 2003 ble Holbergprisen opprettet av det norske Stortinget. Ambisjonen var å skape en internasjonal forskningspris innenfor de fagfeltene som ikke ble dekket av Nobelprisen. Holbergprisen har sin parallell i Abelprisen i matematikk.  

Utvelgelse av prisvinnere

Vinneren av Holbergprisen skal "på en avgjørende måte ha påvirket internasjonal forskning på området, for eksempel ved utvikling av ny teori, ny bruk av eksisterende teorier eller ved metodene som benyttes."
Vitenskapelig ansatte ved universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner kan nominere kandidater til Holbergprisen. Det er ikke mulig å nominere seg selv. Nominasjonsfristen er 15. juni hvert år. Holbergprisens fagkomité velger først ut en kortliste basert på de innkomne nominasjonene. Det blir deretter hentet inn uavhengige vurderinger av aktuelle kandidater, som danner grunnlaget for Holbergkomitéens videre arbeid. Styret i Holbergprisen velger prisvinner etter innstilling fra Holbergkomitéen.

Organisering

Prisen finansieres over statsbudsjettet, og administreres av Universitetet i Bergen på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. Universitetet i Bergen utnevner Holbergstyret, som består av en styreleder og fire styremedlemmer. Minst en av styremedlemmene skal til enhver tid skal ha sin institusjonelle forankring utenfor universitets- og høgskolesektoren. Styreleder og styremedlemmer velges for en periode på fire år og kan gjenvelges en gang. Sittende styreleder er Sigmund Grønmo.
Styret er ansvarlig for alle arrangementer og aktiviteter som gjennomføres i regi av Holbergprisen og Nils Klim-prisen, og velger medlemmer til prisenes fagkomitéer. Styret velger også prisvinnere for Holbergprisen og Nils Klim-prisen i februar hvert år, etter innstilling fra fagkomiteene.
Den nåværende Holbergkomitéen består av Dame Hazel Genn (University College London), Björn Wittrock (Uppsala universitet), Mary Beard (University of Cambridge), Graeme Turner (The University of Queensland) og Cui Zhiyuan (Tsinghua University).
Tidligere komitémedlemmene er blant andre Mary Jacobus (University of Cambridge), Helga Nowotny (ETH Zurich), Kwame Anthony Appiah (New York University), Toril Moi (Duke University), Stein Kuhnle (Det Norske Videnskaps-Akademi), og Johan P. Olsen (Universitetet i Bergen).

Holberguken

I forbindelse med at vinnerne av Holbergprisen og Nils Klim-prisen ankommer Bergen, arrangeres Holberguken i juni hvert år. I løpet av Holberguken blir det arrangert fagsamtaler og diskusjoner med prisvinnerne og andre prestisjetunge internasjonale gjester innenfor akademia. På programmet står blant annet Holbersymposiet, Nils Klim-seminaret, og Holbergforedraget. Alle arrangementene i løpet av Holberguken, med unntak av prisutdelingen og regjeringsbanketten, er åpne for alle og har gratis inngang.
På høsthalvåret arrangeres også Holbergdebatten i desember hvert år. Debatten er en markering av Ludvig Holbergs opplysningstanke og vil søke å finne svar på sentrale samfunnsspørsmål. Holbergdebatten ble arrangert for første gang i 2016.
Tidligere deltakere i Holbergdebatten er Timothy Garton Ash, Jostein Gripsrud, Kari Steen-Johnsen, Jonathan Heawood, John Pilger, og Julian Assange.

Holbergprisen i media

Samfunnsforskeren Jon Elster spilte i 2006 en sentral rolle i en debatt i norske akademiske miljøer om prisen. I en artikkel i Nytt Norsk Tidsskrift samt i en kronikk i Aftenposten i 2006 beskrev han tildelingen av prisen til Julia Kristeva som «skandaløs» og var også kritisk til tildelingen til Shmuel N. Eisenstadt. Elster hevdet at tildelingene skyldtes at medlemmer av priskomitéen sto prisvinnerne nær. I 2013 fulgte Elster opp med ny kritikk av Holberg-prisen. Denne gang kritiserte han utdelingen av prisen til franskmannen Bruno Latour. I korte trekk mente Elster at utdelingen representerte et lavmål for Holberg-prisen, fordi Latour «...så eksplisitt (skjønt han er aldri helt eksplisitt om noe) forkaster tanken om at forskningen søker kunnskap og sannhet». Selv mente Latour at kritikken fra Elster var «...ganske tullete». I 2016 kritiserte Gresk-professor Gjert Vestrheim tildelingen av Holbergprisen til den amerikanske litteraturforskeren og historikeren Stephen Greenblatt. Vestrheim mente at tildelingen ikke var rettmessig grunnet den faglige kritikken som var rettet mot ett av Greenblatts større verk.