Trondhjems Tekniske Læreanstalt

Trondhjems Tekniske Læreanstalt (TTL) var en utdanningsinstitusjon som gav undervisning i tekniske fag. Læreanstalten ble opprettet i 1870 og var Trondheims første høyere tekniske skole. Skolen ble etter hvert en direkte forløper til Norges tekniske høgskole (NTH), som åpnet i 1910, og siden Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) fra 1996. Skolens siste kull ble uteksaminert i 1915; gjennom 45 års eksistens hadde skolen 1661 elever.
Skolen var i begynnelsen kun en teknisk skole som skulle utdanne unge menn til maskinister og bestyrere av mindre fabrikker, men med tiden ble det lagt vekt på å gi teoretisk kunnskap  rettet mot yrkene arkitekt, maskintekniker, sivilingeniør og kjemiker. TTL hadde to linjer, en for kjemi og en for ingeniør- og byggfag. Den siste hadde også en arkitektavdeling, som riktignok ikke førte fram til en fullverdig arkitektutdanning. Det vanligste for studentene ved ingeniørlinjen og arkitekturlinjen var dermed å fortsette studiene hos utenlandske høgskoler, og i særs tyske sådan. Anstaltens første overlærer i bygningskunst var for øvrig Ole Falck Ebbell.

Historie

De nylig påbegynte restaureringsarbeidene ved Nidarosdomen, kombinert med generell stor byggeaktivitet i byen, hadde aktualisert behovet for byggteknisk kompetanse i Trondheim. Det ble derfor i 1858 foreslått å opprette en teknisk skole i byen, samtidig som det ble avsatt finansiell støtte fra Thomas Angells stiftelser til formålet. Embetsmannen og politikeren Carl Motzfeldt arbeidet for en opprettelse av skolen, og etter en anmodning fra Motzfeldt i oktober 1868 vedtok Stortinget i 1869 å bevilge en pengestøtte på 2 500 spesidaler til en teknisk læreanstalt. Trondhjems Tekniske Læreanstalt startet sin virksomhet i 1870 som Norges første tekniske skole i Dessengården, en tidligere bygård ved dagens Vår Frue gate 1.
TTL var fra første stund tenkt som en skole for folk med bakgrunn fra håndverkerstanden, men flere elever fra byens beste familier søkte seg til skolen og fikk plass. Blant annet ble  
Carl Motzfeldts sønn Arthur tatt opp som elev. I 1876 fikk skolen en ny formålsparagraf, hvor det ble vedtatt at den skulle gi studentene en planmessig teknisk–teoretisk utdannelse. I 1890 ble TTL også utvidet til å bli en fireårig høyskole etter tysk mønster. Med dette kom behovet for enten en utvidelse av bygningsmassen eller oppføring av et nytt bygg, og den 2. mai 1895 vedtok Trondheim kommunestyre å bevilge 204 000 kroner til et nytt bygg. Det samme året startet byggingen av et nytt bygg for TTL på den tidligere tomten til Rollgården i dagens Munkegata 1. Denne bygningen ble tegnet av Lars Solberg og Johan Christensen, og stod ferdig oppført i 1898.
Ledelsen ved TTL foreslo i 1878 å opprette en teknisk høyskole eller polyteknikum i Trondheim, noe som skapte en langvarig strid med Kristiania om plassering av denne skolen, helt til Stortinget vedtok at den skulle ligge i Trondheim. Ved opprettelsen av Norges tekniske høgskole i 1910 gikk flere av lærerkreftene, som sammen med lærerkrefter fra Universitetet i Kristiania dannet kjernen av lærerkollegiet ved den nye høgskolen. I 1912 ble Trondhjems tekniske mellomskole opprettet som en etterfølger for Trondhjems Tekniske Læreanstalt i samme bygg. Det siste kullet fra TTL ble uteksaminert våren 1915. Trondhjems tekniske mellomskole holdt til i Munkegata frem til 1929, da de flyttet inn i et nytt bygg på Gassverktomta samtidig som TTLs bygning ble byens nye rådhus. I 1936 skiftet skolen navn til Trondheim tekniske skole, og i 1977 til Trondheim ingeniørhøgskole. Denne skolen ble en del av Høgskolen i Sør-Trøndelag fra 1994.