Ortoreksi

Ortoreksi, eller ortorexia nervosa, populært kalt den fjerde spiseforstyrrelse, er et begrep skapt av den amerikanske legen Steven Bratman for å betegne en spiseforstyrrelse preget av et overdrevet fokus på å spise sunn mat. I sjeldne tilfeller kan dette fokuset utvikle seg til en fiksering så ekstrem at den kan føre til alvorlig underernæring, toksisitet eller død. Bratman påpeker at ortoreksi ikke er en offisiell diagnose. Lidelsen anerkjennes ikke som en psykisk lidelse i ICD-10 eller DSM-IV, og er heller ikke en del av den foreslåtte revisjonen DSM-V.

Bakgrunn

Bratman innførte begrepet i 1997 fra det greske ordet orthos , "korrekt eller riktig", og orexis  for "appetitt"; direkte oversatt "korrekt appetitt". Begrepet er modellert på anoreksi , "uten appetitt", som brukes i definisjonen av tilstanden anorexia nervosa. Bratman beskriver ortoreksi  som en usunn besettelse (som i tvangslidelser) med det vedkommende som lider av ortoreksi anser for å være sunn mat. Vedkommende vil unngå enkelte matvarer som inneholder fett, konserveringsmidler, animalske produkter, eller andre ingredienser som vedkommende mener er usunne. Dersom de ernæringsmessige restriksjonene er for strenge eller er ute av balanse, kan ortoreksi føre til underernæring. Den som lider av ortoreksi har klare meninger om den type matvarer han eller hun unngår. Hermetiserte produkter kan betraktes som farlige, og prefabrikkerte matvarer som kunstige, mens biologiske produkter vurderes som sunne. Bratman hevder at "avmagring er vanlig blant tilhengerne av visse helsekostdietter, som for eksempel rawfoodism (råkostdiett), og dette kan til tider anta ekstreme former som dem man ser i anorexia nervosa." I tillegg hevder han at "anorektisk ortoreksi" kan være like farlig som anoreksi. Men, sier han, "den underliggende motivasjonen er en ganske annen." I motsetning til en anorektiker ønsker ikke en ortorektiker å bli tynnere. Målet er å føle seg ren, sunn og naturlig. Dersom spesialister i spiseforstyrrelser ikke er klar over denne forskjellen mellom anoreksi og ortoreksi, kan kommunikasjonen mellom lege og den som lider av ortoreksi fungere dårlig."
Ifølge Macmillan English Dictionary  er begrepet ortoreksi på vei inn i engelskspråklige leksika.

Diagnostiske kriterier

Selv om ortoreksi ikke er en offisiell medisinsk diagnose, og selv om lidelsen ikke er oppført i DSM-IV, bruker enkelte leger begrepet som en diagnose, basert på de erfaringene de har hatt med de skadelige konsekvensene av tilstanden i egen praksis.
Per januar 2007 har to kvalitetskontrollerte forskningsstudier av lidelsen blitt publisert. I disse studiene definerer Donini et al. ortorexia nervosa som en "manisk besettelse med sunn mat", og foreslår flere diagnostiske kriterier. Personer som lider av ortoreksi har ofte symptomer som er forenlige med tvangslidelser, og er overdrevent opptatt av å ha sunne matvaner. Men i likhet med det man ser ved anoreksi, kan disse symptomene på tvangslidelser være en konsekvens av sulting, snarere enn en årsak til lidelsen. Det finnes et diagnostisk spørreskjema for dem som lider av ortoreksi, og det ligner spørreskjemaer som brukes for andre typer spiseforstyrrelser. Bratman foreslår en innledende selv-test som består av to direkte spørsmål: "Bryr du deg mer om at maten du spiser er riktig, enn om gleden du får av å spise den?  Føler du at kostholdet ditt isolerer deg sosialt?" Davis foreslår flere andre spørsmål på nettsiden WebMD (2000): Tenker du på sunn mat i mer enn 3 timer per dag? Når du spiser slik du skal, føler du at du har full kontroll da? Planlegger du i dag hva du skal spise i morgen? Har livskvaliteten din blitt dårligere etterhvert som kvaliteten på kostholdet ditt har økt? Har du blitt strengere med deg selv? Får du mer selvtillit av å spise sunt? Ser du ned på andre som ikke spiser på denne måten? Dropper du matvarer du likte før til fordel for "riktige" matvarer? Gjør kostholdet ditt det vanskelig for deg å spise andre steder enn hjemme, og fører det dermed til at du distanserer deg fra familie og venner? Får du skyldfølelse eller føler avsky for deg selv når du ikke følger det "riktige" kostholdet ditt? Hvis vedkommende svarer ja på to eller flere spørsmål, kan han eller hun ha en mild form for ortoreksi.

Symptomer og teori

Symptomer på ortorexia nervosa  omfatter blant annet en sterk opptatthet av å ha et sunt kosthold og avmagring. Personer med ortoreksi har vanligvis helt spesifikke følelser overfor ulike typer mat. De går gjerne lite ut for å spise fordi de ikke stoler på mat tilberedt av andre. Denne ekstreme opptattheten av å ha et sunt kosthold kan utløses av en rekke forhold som for eksempel familievaner, samfunnstrender, økonomiske problemer, sykdom, eller kanskje bare av at vedkommende hører noe negativt om en bestemt mattype eller flere mattyper, som vedkommende da fjerner fra kostholdet sitt.
Et utdrag fra en forskningsstudie fra 2004, som siteres på PubMed, en nettjeneste fra National Institutes of Health i USA, fastslår følgende: "Analysen av de fysiologiske egenskaper og sosio-kulturelle og psykologiske atferdsmønstre som karakteriserer personer som lider av ortorexia nervosa, viser en høyere forekomst av lidelsen hos menn og hos personer med lavere utdanningsnivå. "

Biologi

Det har ikke vært undersøkt om det kan finnes en spesifikk biologisk årsak til ortorexia nervosa, men Donini et al. knytter ortoreksi til tvangslidelser som en mat-sentrert versjon av en slik lidelse.