Cligès

Cligès er et fortellende dikt av middelalderpoeten Chrétien de Troyes, datert til en gang rundt 1176. Cligès er det andre av fem romanser som kretser rundt legenden om kong Arthur: Erec og Enide, Cligès, Yvain, Lancelot og Perceval. Åpninglinjene i Cligès gir en del av den eneste bevarte informasjon av forfatterens biografi og tidligere arbeider.
Cligès forteller historien om ridderen Cligès og hans kjærlighet for sin onkels hustru, Fenice. Ettersom fortellingen avromantiserer beskrivelsen av utroskap har den blitt karakterisert som en kritikk eller en parodi av andre middelalderromanser som eksempelvis Tristan og Isolde. Litteraturforskeren Lucie Polak har ikke bare bekreftet at omarbeidelser av Tristan og Isolde er funnet i teksten, men antyder også at Cligès kan være modellert etter Ovidius' figur Narcissus.
Fortellingen begynner med Alexander, sønn av den greske keiseren som også heter Alexander, og som kom til kong Arthurs rike. Her ble han gift med Arthurs niese og fikk et barn med henne. Dette barnet er Cligès og som vokser opp i Hellas, men følger sin fars fotefar og reiser til kong Arthurs rike hvor han da er blitt gammel nok til å bli gjort til ridder. Alexander hadde arvet tronen til Hellas da hans far døde, men gikk selv bort noen år senere og etterlot seg Konstantinopel i hendene på sin bror Alis. Onkelen styrte kongedømmet inntil Cligès blir voksen. Cligès ble forelsket i sin onkels ektefelle Fenice, men hun må late som hun er død for at de kan fullbyrde sin kjærlighet for hverandre. De skjulte seg i et tårn, men ble funnet av Bertrand som fortalte det videre til Alis. Cligès reiser til kong Arthur for å be om hjelp om vinne sitt kongedømme tilbake fra sin onkel. Mens han er hos kong Arthur dør imidlertid Alis, og Cligès og Fenice er frie til å gifte seg med hverandre.
Cligès kan bli bedre forstått om teksten deles i to deler, eller to bortimot adskilte fortellinger. Den første fortellingen består av eventyrene til Cligès' far Alexander, og den andre fortellingen består av Cligès' egne eventyr. Litteraturforskeren Z. P. Zaddy har støttet teorien om den dualistiske fortellingen, men deler også teksten ytterligere. Zaddy skaper en ny struktur hvor de to fortellingene er delt i åtte episoder. Den tilnærmingen er antatt å gjøre lesningen av teksten langt mer dramatisk.
Det er mange stilistiske teknikker som skiller Chrétien de Troyes og hans dikt Cligès fra hans samtidige og deres verker. Chrétien benytter mange latinske forfatterteknikker som nature topos, portraiture, conjointure, amplificato og interpretatio. Disse teknikkene har ikke bare gitt en realistisk romansefortelling, men har også gjort Cligès til et stykke litterært mesterverk som har tålt tidens tann.
Cligès har blitt bevart i syv manuskripter og flere fragmenter. Diktet består av 6664 ord med åtte stavelser (oktosyllabler) i verspar med rim. En ren prosaversjon fra 1400-tallet eksisterer også. Den første moderne utgivelsen av Cligès kom i 1884 ved filologen Wendelin Förster.
Det finnes en annen versjon av romansen, noen få fragmenter av en tysk versjon. Figuren Cligès er derimot blitt overtatt av andre forfattere og er blitt benyttet i deres tekster. På 1400-tallet har en ukjent forfatter fra Burgund skapt en prosaversjon av Chrétiens Cligés under tittelen Le Livre de Alixandre Empereur de Constentinoble et de Cligés Son Filz. Denne prosaversjonen skiller seg fra originalen på flere måter, og fortellingen er antatt å ha blitt tilpasset de ulike kulturelle og politiske omstendighetene ved hoffet i Burgund på denne tiden.