Sommaskep

Sjøen Sommen

Som en dyp, klar og vakker sjø med rike fiske er innsjøen Sommen Sveriges sjuende største sjø med en area på 132 km² i et berglendt landskap. Som en uregelmessig innsjø med mange viker og øyer som ifølge tradisjonen skal være på 365 øyer, like mange som det er dager i året, har den meget stor omkrets. Denne innsjøen er rikt på fiske, spesielt røye, sik, ørret og lagesild samt den lokale fiskearten Sommarödingen. Sommen er en del av det svenske vassdraget Svartån i nordlige Småland og Östergötland. 
Båttransport var nødvendige for de lokale beboerne i et slikt grisgrendt kulturlandskap rundt den store innsjøen omringet av høye berger, men også for fiskedrift ettersom Sommen var en av de meste fiskerike sjøene i Sverige. Den lokale båtbyggertradisjonen som oppsto rundt Sommen var sterkt knyttet til bondesamfunnet der båtbygging oftest var en tilleggsnæring fram til begynnelsen av 1900-tallet.

Sommaskepet

Det har vært forskjellige varianter av denne båttypen sommaskep etter bruksområde, de større og vanligste båtene er kirkebåter som kunne ha fire årepar og en besetning på åtte mann. På et båthus nedenfor Malexanders Kirke  hadde en slik kirkebåt ligget fram til det var funnet og kopierte av et arbeidslag av entusiater omkring trebåtbygging for flere år siden. Det var en stor båt på 7,5 meter lengde og 2 meter bredde med det karakteriske trekket ved en sommaskep, den høye og rake forstevnen på 1,2 meter høyde som falt utover. 
Malexander-båten tilhørte de større variantene, men delte de samme trekk som alle andre båtene med betegnelsen «skep». Utover den iøynefallende forstevnen som gav båten et vakker spring, er den uten kjøl, bare to slitelister kalt «andrer» av gran lagt over den brede bunnplanken som utgjort den kraftigste delen av båtskroget som har sterkt smalede forskip og størst bredde mot akterspeilet fra midten. Bunnplanken som den største delen av båten tidligere hadde vært en kraftige stokke på ca. 6 meter lengde, måtte bøyes for å ha den rette svingen mot akterspeilet før plankene ble lagt på og deretter sammenføydet. Fordi robåten er så smalt forut, er det bare plass for en rorer ved det fremste åreparet.
Alle sommaskep som hadde blitt bygget i nyligere tid, er omlagt mellom 5,8 og 7,5 meter langt, men det finnes mye mindre varianter. Eldre sommaskep som hadde eksistert lenge nok til å bli dokumentert, var også med den høye forstevnen som utgjort et eneste stykke fra et rotstykke av et trær, helst en eike. Derav den andre betegnelsen «rotskep» om slike båter. De var i eldre tid mer enklere bygget med flat bunn og få bordplanker som sett på et bilde av ett skep fra Nordiska museet i 1890. De relative moderne sommaskepene som var bygget i slutten av 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet representerte derfor slutten på den gamle båtbyggertradisjonen etter mange århundrer.

Sommaskep i dag

Den tradisjonelle båtbyggertradisjonen gradvis dør ut, men lokale trebåtsentusiaster kom til etter båtbyggeren Gunnar Gustavsson målt opp et gammelt skep fra Malexander i begynnelsen av 1990-årene på vegne av Torpa Hembygdsförening. Gustavsson på nytt startet den lokale båtbyggingen sammen med sin sønn Kenneth Gustavsson og i dag, 2008, har 17 sommaskep blitt bygget (15 store og 2 små) siden 1991. De fire første var bygget av far og sønn, resten av arbeidslag fra ulike sogner rundt Sommen og Svarteån i forbindelse med lokale prosjekter. Den siste båten som hittil har blitt bygget, het «Lydia». Kenneth Gustavsson som overtok etter sin far drev nå Sommen båtbyggeri med ekspertise på bygging av sommaskep.
Siden 2004 er det organiserte årlige rokonkurranser med sommaskep kalt Sommarodden som etterhvert blir mer og mer populært med flere lag som fikk nye båter bygget for egne bruk. I begynnelsen av august hver år holdes rokonkurransene på sjøen Sommen i løpet av en uke.