Guido von List

Bakgrunn, arbeid og tanker

Guido von List vokste opp i en romersk-katolsk, østerriksk familie som ønsket at han skulle bli kjøpmann som faren. I 1871 ble han imidlertid ansatt i den nasjonalistiske organisasjonen Alpenverein der han ble tiltrukket av organisasjonens verdensanskuelse. Seinere utviklet han et okkultistisk livssyn. Da faren døde i 1877, trakk von List seg ut av familiebedriften, og bestemte seg for å bli journalist. 
Von List bidrog med diverse bygderomantiske arbeider i forskjellige blader før han i 1888 kom ut med sin første roman, Carnuntum, et tobindsverk holdt i en høystemt, tysknasjonalistisk, antikatolsk stil. Etter dennes suksess fulgte ytterligere to romaner om germanske stammer som førte til at han ble feiret av pangermanismen. Tidsskriftartiklene ble utgitt samlet i tobindsverket Deutsch-Mythologische Landschaftsbilder i 1891.

Runemagi

Guido Von Lists idéer var særlig påvirket av Joseph Arthur Gobineau (1816–1882), en fransk aristokrat og romanforfatter som utviklet teorien om den ariske «herrerase», og Helena Petrovna Blavatsky (1831–1891), en russisk okkultist og mystiker som grunnla den moderne teosofien. Von List innførte Madame Blavatskys teosofiske tanker i sine egne overveielser om menneskeraser og religiøse anskuelser basert på tysk hedenskap. Von List kalte sin doktrine for «armanisme», en lære som bygde på forestillinger om solkonger i en hedensk germansk religion. Von List hevdet at den romersk-katolske dominansen i Østerrike-Ungarn utgjorde en okkupasjon av de germanske stammene som opprinnelig var uttenkt av Det romerske keiserriket, og som fortsatt undertrykte det tyske folk og kelterne. 
I 1891 påstod von List at heraldikken var basert på runemagi. I 1906 skrev han Das Geheimnis der Runen, en artikkel som ble avvist i vitenskapelige tidsskrifter, men som han fikk utgitt i utvidet form som bok i 1908. Dette var en detaljert studie av «armanen-runer», en åpenbaring om runenes mystiske egenskaper som han angivelig hadde fått under en ni måneder lang, forbigående blindhet etter en øyeoperasjon i 1902. Ifølge von List var hakekorset det viktigste symbolet for Armanentum, en gruppe førkristne, nordiske vismenn som arbeidet med det Jörg Lanz von Liebenfels i 1915 kalte arisofi. Das Geheimnis der Runen var samtidig en presentasjon av von Lists intellektuelle verdensanskuelse som dannet grunnlaget for resten av verkene hans. Bokas frie tolkninger og sammenblandninger av eksisterende runer regnes i moderne okkultisme som et pionerarbeid innen runologien.

Påvirkninger og etterfølgere

En av von Lists mest betydningsfulle tilhengere var Jörg Lanz von Liebenfels (1874–1954), en østerriksk politisk teoretiker og okkultist som i boka Theozoologie fremmet sterilisering av «laverestående raser» og glorifiserte «ariere» som «gudemennesker», en inspirasjon for den nazistiske raselæren.
Guido Von List trodde på konspirasjonsteorien om en verdensomfattende jødisk sammensvergelse mot den ariske rasen. Ariosofien som en kombinasjon av runemystikk og rasistisk okkultisme, sammen med Lists fascinasjon for antisemittisme, skapte grunnlaget for de tyske, høyreekstreme, okkulte gruppene Thuleselskapet (Thule-Gesellschaft) og Den germanske orden (Germanenorden). Thuleselskapet grunnla partiet Deutsche Arbeiterpartei (DAP), forgjengeren til Tysklands nazistparti NSDAP. Det er imidlertid omdiskutert i hvilken grad von Lists tenkning var en direkte inspirasjon for «nazi-okkultismen», en retning som  kom til uttrykk i blant annet SS-lederen Heinrich Himmlers forestillinger om Ahnenerbe.
Armanenorden (der Armanen-Orden, AO) er en ariosofisk, nyhedensk gruppe stiftet i 1976. Ordenen har samarbeidet med blant annet den høyreekstreme Artgemeinschaft – Germanische Glaubens-Gemeinschaft wesensgemäßer Lebensgestaltung siden 2005.