Nytt norsk kirkeblad

Tekstgjennomganger

Bladets hovedanliggende er å formidle gode og nyskapende tekstgjennomganger for alle søn– og helligdager kirkeåret gjennom. Målgruppen er prester og andre kirkelig ansatte hovedsakelig i Den norske kirke, og tekstgjennomgangene skal være et bidrag og en inspirasjon i deres prekenforberedelser. Skribentene er selv stort sett prester og teologer og skriver tekstgjennomganger uten vederlag. Det skrives tekstgjennomganger til alle gudstjenestedager og tekstgjennomgangene følger tekstrekken til Den norske kirke.

Debatt

NNK har som målsetning å være en debattarena for forhold som berører kirke og samfunn, da særlig forhold innenfor Den norske kirke. Bladet har likevel bestrebet seg på å nå bredt, både økumenisk og livssynsmessig, med sine temanummer og sine tekstgjennomganger.

Temanummer

Redaksjonen presenterer gjerne også aktuelt praktisk-teologisk og kirkelig stoff i form av kortere eller lengre artikler, og tar gjerne i mot både artikler og andre typer innspill (alt fra korte meldinger til lengre betraktninger) fra leserne. Blant temaoverskrifter kan nevnes følgende fra de to siste årgangene: "Presten" (Nr. 4, 2017), "Kyrkje, kunst og forkynning" (Nr. 5, 2017), "Skapt sånn, blitt sånn, designet sånn? Jervell- og alumniseminaret 2017" (Nr. 6, 2017), "En drøm for kirken" (Nr. 1, 2018), "Folkekyrkjeteologi. Sevat Lappegard 70 år" (nr. 2, 2018), "Døden" (Nr. 3, 2018), "Hans Børli 100 år" (Nr. 4, 2018), "Kirkebruksplanen" (Nr. 5, 2018), "Frykt ikke!" (Nr. 6, 2018), "Venstrevridd kirke? Jervell- og alumniseminaret 2018" (Nr. 1, 2019).

Profil

Nytt norsk kirkeblad har fra starten hatt en profil som et radikalt og utprøvende tidsskrift innen kirken, både med tanke på tekstgjennomganger, temaområder og meninger.
Samtidig prøver bladet å favne bredt for å vise spennvidden av meninger i kirken.

Historie

Kirkebladets historie går i første omgang tilbake  til de "harde syttiåra" i kirken. Det kirkelige initiativet "Alternativt arbeidsfellesskap" og det som den gang het ”Teologi for menigheten” (TfM) skapte fristeder for det radikale mindretallet i kirken. Teologi for menigheten kom med sitt første nummer i september 1973. Redaksjonen bestod av Hallvard Beck (red.), Tor Eika (Lay-out), Rolf Berg og Arne Sand, og hadde en målsetning om at universitetsteologien måtte få et "talerør". Bidragsyterne til bladets tekstgjennomganger og artikler var de første årene primært ansatte ved Det teologiske fakultet. Hallvard Beck påpeker i sin artikkel i NNK fra 2015 at det er et "bon-apropos" at to av fire redaksjonsmedlemmer fra oppstarten var utdannet ved Det teologiske Menighetsfakultet. 
På slutten av 80-tallet finner redaksjonen og Det praktisk-teologisk seminar (PTS) sammen, og i 1990 overtok Det praktisk-teologiske seminar ansvaret for utgivelsen og bladet kom ut under nytt navn og med nytt utseende. Redaksjonen trengte tryggere rammer og en betalt redaksjonssekretær. Alternativt Arbeidsfellesskap hadde nådd mange av sine målsetninger og var under avvikling. PTS så behovet for å følge opp sine kandidater i menighetene gjennom en publikasjon. Fra 1997 står PTS også som ”Utgiver” og fra 1998 er en av seminarets lærere fast redaktør av bladet. Resultatet er en videreføring av innhold og engasjement fra TfM og en vektlegging av de historiske røttene fra ”Norsk Kirkeblad” (se under) gjennom navnevalget. Nyskapende og radikale tanker innenfor teologien i Norge var ikke utelukkende et fenomen med røtter i 70-årene, men hadde altså røtter lengre tilbake i tid til begynnelsen av århundret.
De lange historiske linjer går tilbake til den såkalte "professorsaken"  – striden om Johannes Ording kunne ansettes som professor ved Det teologiske fakultet eller ikke. På denne tiden var det kun Luthersk Kirketidende (LK) som fungerte som kirkeblad for prestene, og LK med Sigurd Odland som redaktør var imot Ordings ansettelse. Det skapte et behov for et kirkeblad som kunne målbære "de liberales" synspunkter. Dette var en viktig årsak til at "Norsk Kirkeblad" (1904 – 1957) ble opprettet med Thorvald Klaveness og Sigurd Breteville Jensen som første redaktører. Bladet gikk inn i 1957 grunnet dårlig økonomi, og ble videreført året etter med opprettelsen av det mer sentrumsorienterte "Kirkebladet" (1958 – 1969) med Øivind Seip Berggrav som redaktør. Bladet gikk inn ved utgangen av 1969.
Siden 1973 har Teologi for menigheten/NNK vært et stabilt og viktig element i mange presters arbeid med gudstjeneste og preken. En mengde prester, teologer og andre hovedsakelig kirkelig ansatte og frivillige har bidratt som redaksjonsmedlemmer og skribenter.

Redaksjon

Redaksjonen består av ansatte ved det tidligere PTS (nåværende Det teologiske fakultet) og hovedsakelig prester/teologer fra Oslo-området.
Redaktør i bladet har tidligere vært en av de vitenskapelig ansatte ved Det praktisk-teologiske seminar. Fom. 2018 er førsteamanuensis ved Det teologiske fakultet, Halvard Johannessen, bladets redaktør. 
I tillegg har tidsskriftet en redaksjonssekretær, Marte Holm Simonsen. Lars Ulrik Lange er bladets setter. 
Redaksjonen forøvrig består av kirkelig ansatte (hovedsakelig prester). Alle arbeider frivillig for NNK.
I 2019 består redaksjonen av Steinar Ims (seniorrådgiver i Mellomkirkelig råd, tidl. prest og daglig leder i Kirkelig dialogsenter), Kjersti Østland Midttun (Nettprest og daglig leder i Nettkirken (60 %) og menighetsprest på Vålerenga), Margunn Sandal (sokneprest i Frogner menighet), Thomas Wagle (Sokneprest i Fornebulandet menighet), Ole Andreas Holen (Kapellan i Sagene og Iladalen menighet) og Valborg Orset Stene (Domkirkeprest i Oslo Domkirke).