google/wiki40b huggingface dataset:
Holbergprisen i skolen

Bakgrunn

Holbergprisen i skolen ble opprettet av Stortingen i 2003, som en del av Holbergprisens aktiviter. Formålet med Holbergprisen i skolen er å stimulere barn og unge til å bli interessert i humaniora, samfunnsfag, juss og teologi og å rette søkelyset på forskning innenfor disse fagfeltene. Hvert år inviteres derfor elever ved landets videregående skoler til å gjennomføre et forskningsarbeid med hjelp fra etablerte forskere. Skoleåret 2018/2019 fikk Holbergprisen i skolen økte bevilninger fra kunnskapdepartementet, og muligheten til å utvide antall deltakerskoler fra 12 til 20, og følgelig antall elever fra rundt 500 til 700. Deltakerskolene blir valgt ut av en fagjury basert på søknaden som skolen sender inn.  Søknadsfristen er 1. oktober hvert år. Fagjuryen er også ansvarlig for sluttvurderingen av alle bidragene som kommer inn, og kårer vinnerbidragene for Holbergprisen i skolen. I tillegg bestemmer fagjuryen hvem som skal motta årest lærerpris.

Målsetting

Målet med Holbergprisen i skolen er å øke interessen for humanistiske og samfunnsvitenskapelige fag blant unge. Gjennom å utvikle og fullføre egne prosjekt med hjelp fra etablerte forskere vil elevene få en større forståelse for akademisk forskning innenfor disse fagområdene. De vil bli kjent med tidligere forskning, aktuelle temaer, vitenskapelige metoder og ulike utfordringer knyttet til å arbeide med et vitenskapelig prosjekt. Deltakelsen er også studieforberedende og kan knyttes opp mot læreplanen i de aktuelle fagene.

Lærerprisen

Holbergprisen i skolen deler hvert år ut en lærerpris. Prisen tildeles lærere som har vært en viktig faglig ressurs og inspirasjonskilde for elevene, og som har bidratt med å skape interesse for forskning blant elever i den videregående skolen. Juryens avgjørelse er basert på rapporten som læreren leverer. I rapporten redegjør læreren for hvordan arbeidet med Holbergprisen i skolen har blitt gjennomført, og hvilke erfaringer prosjektet har gitt elevene og lærerne ved hans/hennes skole. Mottakeren av lærerprisen får en pengegave på 20 000 norske kroner.
Ian Ayre

Ian Ayre (født i Liverpool) er nåværende administrerende direktør for den engelske fotballklubben Liverpool.
Lars Osa

Utdannelse

Lars Osa ble født i Ulvik, men flyttet som femåring til bygden Osa, der faren skaffet seg et småbruk. Her vokste Lars Osa opp. Han hadde dugende evner til å spille hardingfele, men da han var på reise til Nordfjord som tjueåring i 1880 og møtte malerne Axel Ender og Nils Bergslien, bestemte han seg for at det var malerkunsten han ville satse på. I 1881 fikk han maleundervisning av Bergslien i Eidfjord, og ble elev på tegneskolen i Kristiania samme år. Fra 1882 til 1886 fikk han utdannelse både fra Kunstakademiet i København og malerskolen til P.S. Krøyer.

Arbeid

Fra 1886 bodde og jobbet han i Kristiania, og malte gjerne motiver fra folkemusikk, men var òg inspirert av de sosiale tendensmaleriene fra 1880-tallet. Etter to reiser til Paris på 1890-tallet, reiste han til Valle i Setesdalen. Her traff han hun som skulle bli konen hans, barnebokforfatteren Hermine Bernhoft. På grunn av en strid rundt det at Osa hadde fått tildelt Statens reisestipend, flyttet han fra hovedstaden til Kristiansand, men oppholdt seg i Valle om somrene. Han malte òg mye fra folkelivet i Setesdal, samt landskapsbilder, interiørbilder og portretter, blant annet av Ivar Aasen og Ola Mosafinn. Videre utsmykket han kirker, for eksempel Haram kirke, Granvin kirke og Ulvik kirke. Han drev òg med restaureringsarbeid av flere middelalderkirker.
I 1903 flyttet Osa videre til Valle, og i 1917 slo han seg ned på Voss. Med dette meldte han seg ut av kunstlivet i hovedstaden, og maleriene hans har stort sett ikke blitt kjøpt inn av kunstsamlinger i Oslo. Et unntak er maleriet Tjenestepiken som Nasjonalgalleriet eier. I Bergen, Kristiansand og Haugesund har derimot bildene hans blitt kjøpt inn og satt pris på.
Den livlige selvbiografien hans, Med pensel og feleboge, kom ut i 1954. En minnestøtte over han ble avduket i 1967 i Ulvik. 
Lars Osa ble far til felespilleren Sigbjørn Bernhoft Osa.
Skala (musikk)

Skala er i musikken en serie toner ordnet etter tonehøyde og begrenset av rammetonehøyder slik at serien som regel gjentas for toner som ligger utenfor rammen.
Skalaene gir et melodisk og harmonisk utgangspunkt for musikkstykker. De er inndelt i kategorier som diatonisk, dur, moll og mange flere, alt etter hvilke intervaller tonene i skalaen har. Begrepet skala brukes imidlertid også om en nærmere spesifisert gruppe av toner, der en av tonene er angitt som den viktigste (grunntonen). Eksempler er C-durskala og A-mollskala.
Avstanden mellom to toner i en skala kalles et skalatrinn.

Naturskala

I naturskala relaterer frekvensen av hver tone til grunntonen ved at forholdet mellom dem kan uttrykkes med formelen  . Dvs. at man kan komme fra den ene til den andre ved kun på å dele/multiplisere en rekke ganger med to og/eller tre, skjønt at det er også mulig for brøkslektskapet mellom frekvenser kan være annerledes, f.eks. 5/7, og slikt kan skje i elektronisk musikk. 
Naturskala har en uendelig antall toner. De intervaller med små x og y i formelen har en mye behageligere harmonisk egenskap i forhold til de med høye x- og y-tall. For eksempel intervallet mellom en tone og dens oktav er , eller intervallet mellom A (la) og D (re) er .

Mikrotonale skalaer

Begrepet mikrotonal musikk viser som regel til musikk som har røtter i tradisjonell vestlig musikk som gjør seg nytte av «uvanlige» skalaer og intervaller. En oktav kan deles inn i flere eller færre like intervaller enn tolv. Komponisten John Cage er blant dem som har eksperimentert med slik musikk, samt den tsjekkiske Alois Habá, som brukte kvarttoner som delte opp oktaven i 48 trinn. Flere før ham eksperimenterte med slikt, som amerikaneren Charles Ives, senere bl.a. Witold Lutoslawski og Krzysztof Penderecki.

Jazz og blues

I jazz og blues har man gjennom bruken av blue notes tatt i bruk intervaller mindre enn en halvtone. «Blue note» er en intervall som teoretisk sett verken er dur eller moll, men midt i mellom, noe som gir en særegen klang. I tonearten E finner man «blåtonen» et sted mellom G og G♯, eller som en bevegelse over begge to.
I blues brukes ofte pentatoniske skalaer og bluesskalaen. I én enkelt jazzkomposisjon finner man ofte mange forskjellige skalaer og en rekke modi av disse. Kromatiske skalaer har vunnet utbredelse, særlig i moderne jazz. Don Ellis brukte kvarttones trompet, og kvarttonesteknikk i noen av big-band-jazz-fusion-jazzmusikken hans.
Helioseismologi

Helioseismologi er studien av spredningen av bølgesvingninger, spesielt akustiske trykkbølger, på solen. I motsetning til seismiske bølger på jorden har bølger på solen i praksis ingen skjærekomponent (s-bølger). Trykkbølger på solen antas å bli generert av turbulens i konveksjonssonen nær solens overflate. Visse frekvenser forsterkes av konstruktiv interferens. De akustiske bølgene sendes til den ytre fotosfæren av solen, som er der hvor lyset som genereres gjennom absorpsjon av strålingsenergi fra kjernefysisk fusjon i sentrum av solen forlater overflaten. Disse svingningene kan påvises på nesten alle tidsserier av solenergi-bilder, men er best observert ved måling av Dopplereffekt på fotosfæriske absorpsjonslinjer. Endringer i utbredelsen av svingningsbølger gjennom solen avslører indre strukturer og gjør det mulig for astrofysikere å utvikle ekstremt detaljerte profiler av de indre forholdene på solen.
Uran-bly-datering

Uran-bly (U-Pb) datering er en av de eldste og mest raffinerte former for radiometrisk datering. Den kan brukes til å datere fjell som ble dannet for omkring 1 million år til mer enn 4.5 milliarder år siden med presisjoner på 0.1-1 %.
Metoden bygger på to separate desintegrasjonskjeder, uranserien fra ²³⁸U til ²⁰⁶Pb, med en halveringstid på 4.47 milliarder år og actiniumserien fra ²³⁵U til ²⁰⁷Pb, med en halveringstid på 704 millioner år.
Disse uran til bly nedbrytninger finner sted via en serie av alpha-nedbrytninger og beta-nedbrytninger hvor ²³⁸U med datter-nuklider gjennomgår åtte alpha- og seks beta-nedbrytninger, mens ²³⁵U med datter-nuklider gjennomgår fem alpha og fire beta-nedbrytninger.
Raymondionymidae

Utseende

Små, avlange snutebiller. De mangler fasettøyne og er blinde. Snuten er ganske lang, og antennene er festet nær spissen av denne. Brystskjoldet (pronotum) er lengre enn bredt, med helt avrundede sider og store punktgroper på oversiden. Det kan ha en Y-formet fure. Dekkvingene er ovale, med tydelige punktrekker. Beina, spesielt føttene, er ganske korte, bakleggene er flate og utvidet sidelengs, nærmest trekantede.

Levevis

Raymondionymidene lever underjordisk og man finner dem bare dersom man vasker ut prøver av jord eller dyptliggende humus. De fleste kjente artene lever i Sør-Europa, men det er vel sannsynlig at det finnes mange uoppdagede arter i andre områder. Lite synes kjent om hva de lever av.

Kilder

Morrone, J.J., Osella, G. og Zuppa, A.M. 2001. Distribution patterns of the relictual subfamily Raymondionymidae (Coleoptera, Erirhinidae): a track analysis. Folia Entomologica Mexicana 40 (3): 381-388.
Nettressursen Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr.
Lavangen Idrettsforening

Fotball

Lavangen IF har både senior menn og aldersbestemte gutte-/jente-lag. Senior menn spiller i 6. div menn avdeling 1. Hjemmebanen er Lavangen stadion, og har kunstgress.

Ski

Det ca. 55 km lange løypenettet starter ut fra Skavmodalen, i retning Gratangen og Lapphaugen, og vest mot Keiprødfjellene. Det er plassert ut 6 trimkasser i tilknytning til løypenettet, antall besøkende i disse kassene ligger årlig på ca. 1250 stk. til sammen.

Tirsdagsrenn

Tirsdagsrennene er barneskirenn og arrangeres som cup, det er normalt 9 renn hver sesong. Tirsdagsrennene arrangeres i samarbeid med Soløy IG (en del av UL Fram) og Fossbakken bygdelag, skirennene blir arrangert hver sin gang i Skavmodalen, Soløy og Fossbakken.

Lavangsmesterskapet

Lavangsmesterskapet er klubbmesterskap i Lavangen IF. Det arrangeres på slutten av sesongen, og går i Skavmodalen.

Spanstind Rundt

Spanstind Rundt er et turrenn som arrangeres av Lavangen IF hver skjærtorsdag. Det starter i Skavmodalen og har målgang på Lapphaugen. Det er blant de største turrennene i Nord-Norge, og har rundt 400 deltakere.
Bastards (film)

Om filmen

Filmen har kinopremiere i USA 4. november 2016, mens den foreløpig ikke har fått fastsatt noen dato i Norge.

Handling

Etter at de får høre at moren deres har løyet til dem i årevis om farens angivelige død, drar to tvillingbrødre ut på veien for å finne ham.
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1962

Norgesmesterskapet i fotball for menn 1962 var en fotballturnering som ble arrangert i 1962. Gjøvik-Lyn ble norgesmestre etter å ha slått Vard i finalen, som ble spilt 28. oktober på Ullevaal Stadion i Oslo.
12-punktsavtalen 2005

12-punktsavtalen 2005 blei inngått i Delhi, India mellom Sjupartialliansen for demokrati i Nepal og NKP (Maobadi), også kjent som maoistpartiet i Nepal.
Avtalen tok sikte på å danne en felles front av partiene som var i opposisjon til diktaturet til kong Gyanendra.
Den la grunnlaget for et samarbeid som førte fram til demokratiopprøret Jana Andolan 2006, styrta kongens diktatur, og la grunnlaget for fredsslutning i borgerkrigen i Nepal i november 2006. Avtalen definerte Kongen som et hinder for fred, og påpekte behovet for en grunnlovgivende forsamling og bistand fra utenlandske parter (FN) i fredsforhandlingene.
Thrasorinae

Utseende

Små (gjerne 2-3 millimeter) snyltevepser. På hodet er den en avrundet grop over munnåpningen.

Levevis

Thrasorinae er parasitoider som er knyttet til gallene til andre vepser (gallvepser og Chalcidoidea). De snylter enten på vepsene som frembrakte gallen, eller på andre vepser som lever inni der (inkviliner).

Utbredelse

Gruppen er kjent fra Sør-, Mellom- og Nord-Amerika, fra det østlige Asia og fra Australia.
Beşiktaş JK

Beşiktaş' fotballag

Hjemmebanen til Beşiktaş er Vodafone Arena som er ferdigbygget i 2016.
De norske spillerne Ronny Johnsen, Thomas Myhre, John Carew og Arild Stavrum har spilt for Beşiktaş.
Taurini

Taurini, eller taurinerne var et gammelt keltisk-ligurisk folk som bodde rundt de øvre deler av Poelvens dal, i de midtre deler av dagens Piemonte i Italia.
I 218 f.Kr. ble de angrepet av Hannibal, ettersom de i lange tider hadde ligget i feide med Hannibals allierte insubrene. Hannibal erobret deres hovedby, Taurasia, etter en tre dager lang beleiring (kilde: Polybius iii. 60, 8). Taurinerne er lite omtalt i de historiske kilder.
Det antas at en romersk militærkoloni ble anlagt i 27 f.Kr. med navnet Castra Taurinorum, noe senere endret til Julia Augusta Taurinorum (Torino).
Både Livius (v. 34) og Strabo (iv. s. 209) beretter at taurinernes land omfattet et av fjellpassene over Alpene, noe som peker mot at navnet til tider ble brukt om et noe videre geografisk område.
Kaw-Liga (sang)

Norsk versjon

Thor Norås har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den også tittelen «Kaw-Liga».
Hyderabad State Congress

Hyderabad State Congress (HSC) var et politisk parti i fyrstestaten Hyderabad. Det appellerte i hovedsak til landets hinduistiske flertallsbefolkning og krevde grunnlovsreformer, samt innføring av sivile og politiske rettigheter i Hyderabad. Partiet ble til i oktober 1938, var involvert i den sivile ulydighetskampanjen som da ble satt i gang. HSC ble umiddelbart forbudt av myndighetene, som anklaget partiet for å være et kommunalistisk parti. Partiledelsen ble arrestert. HSC agiterte ved etableringen for en sivil ulydighetskampanje, satyagraha, mot myndighetene.
I juli 1946 ble partiet tillatt. Under ledelse av Swami Ramanand Tirtha krevde det ikke bare innføring av ansvarlig regjering i Hyderabad, men også at staten skulle slutte seg til det selvstendige India. HSC hadde forbindelser til Kongresspartiet i Britisk India, men var ikke en del av dette.
Dødsjakten (1988)

Handling

Et gisseldrama går galt og gisselet drepes brutalt av gisseltageren. FBI-agenten Warren Stantin (Sidney Poitier) lover å gjøre alt for å sette morderen bak lås og slå. Jakten fører ham ut til villmarka og Rocky Mountains der han sammen med en menneskesky villmarksboer (Tom Berenger) slåss mot både tiden og naturen for å finne morderen før han klarer å passere grensen til Canada.
Predikat

I tradisjonell grammatikk er et predikat en av de to hoveddelene i en setning (den andre hoveddelen er subjektet, som modifiseres av predikatet). I moderne lingvistisk semantikk er et predikat et uttrykk som kan være sant om noe. Uttrykk som er gul er sanne om de tingene som  er gule, og liker brokkoli er sant om de som liker brokkoli.  Denne måten å definere predikater på er nært relatert til predikatslogikken, og vil inkludere flere uttrykk enn den tradisjonelle definisjonen, for eksempel vil  substantiver og noen typer adjektiver telle som predikater ifølge den moderne definisjonen, men ikke ifølge den tradisjonelle.

Klasser av predikater

Predikater kan deles inn i forskjellige klasser etter forskjellige skillelinjer. Noen av de norske termene som brukes nedenfor er ikke veletablerte, men det finnes ofte ingen gode norske alternativer. De engelske (mer veletablerte) oversettelsene er gitt i parentes.

Carlson-klasser

Lingvisten Greg N. Carlson viste at predikater kan deles inn i følgende klasser, som har med hvordan et predikat relateres til subjektet. For videre diskusjon av skillet mellom individ- og stadiumpredikater, se  Kratzer og Jäger.

Stadiumpredikater

Et stadiumpredikat ("stage-level" predikat, ofte forkortet til "s-l-predikat")  er sant om et stadium av subjektet i tiden.  Dersom Jens er sulten er dette en egenskap som varer en stund, og vanligvis ikke hele hans liv.
Stadiumpredikater kan opptre i veldig mange grammatiske konstruksjoner, og er sannsynligvis den mest anvendelige av Carlson-klassene.

Vendler-klasser

Filosofen Zeno Vendler klassifiserte verb etter deres aspektuelle egenskaper. Grovt sagt har de med hvordan verbene presenterer tidsforløpet til de hendelsene de refererer til.  Etter arbeidene til den nederlandske lingvisten Henk Verkuyl er det allment anerkjent at Vendlers klassifisering bør anvendes på predikater snarere enn verb.Hvorvidt Vendler-klassene er korrekte i sin originale form, er et kontroversielt tema, men de fleste semantikere er enige i at noe slikt som Vendler-klassene er relevant. Vendler-klasser er relaterte til begrepet telisitet.

Overkommelser (Achievements)

Overkommelsespredikater er som fullføringspredikater som mangler en prosess. De refererer til plutselig eller punktmessig forandring. Eksempler er "nå toppen", "vinne konkurransen" eller "finne brillene sine".
Brilledverghegre

Biologi

Brilledverghegre måler omkring 50–56 cm og kjønnene er like. Den har et sort og relativt stort hode med et ganske kort stilettformet sort nebb. Rundt øyene har den bar hvit hud, som blir gul i underkant av de store mørke øynene. Halsen er middels lang og rødbrun, mens oversiden av fjærdrakten er mørk olivengrønn Den er mer blekbrun i buken. De undere ekstremitetene er gul-oransje og middels lange.
Mimeleken

Mimeleken (engelsk: charades) er en selskapslek der en spiller mimer et ord eller uttrykk ved å bruke tegn, gester og kroppsspråk. De andre deltagerne skal deretter gjette seg frem til ordet eller frasen innen en forhåndsavtalt tid. Leken finnes i en rekke ulike varianter og har flere navn.
Discopeltis

Beskrivelse

Små til middelsstore, blanke, svarte gullbasser med hvite og/eller oransje tegninger.

Levevis

De voksne finnes gjerne på blomster der de eter pollen.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Afrika.
Andrew Zimmern

Bakgrunn

Andrew Zimmern er født og oppvokst i New York i en jødisk familie, og begynte sin formelle kulinariske opplæring ved 14 års alder. Han studerte ved Daltone School og ble uteksaminert fra Vassar College.

Karriere

Zimmern, som har bidratt til mange av New Yorks fineste restauranter som enten kjøkkenmester eller direktør, foreleste om restaurantdrift og design ved New School for Social Research, og er som rådgiver tilskrevet formingen av flere restauranter i New York.
1992 flyttet Zimmern til Minnesota hvor han ble behandlet for stoff- og alkoholavhengighet. Senere fikk han stor erkjennelse som kjøkkenmester på «Kafé Un Deux Trois» i Minneapolis. Hans menyer fikk de høyeste karakterer i St. Paul Pioneer Press, Minneapolis Star Tribune, Minnesota Monthly, Mpls.St.Paul Magazine, og mange andre nasjonale tidsskrifter. Zimmern forlot restauranten i 1997.
Zimmern bor i St. Paul med sin frue Rishia (født Haas), og sønn Noah.

Skrivende og TV-arbeid

Som en matpersonlighet var Zimmern vert for det populære mattalkshowprogrammet Chowhounds!, som ble sendt på lørdager på Clear Channel i Minnesota. I juni 2007 var han vert for The Andrew Zimmern Show med Colleen Kruse. Han har vært gjest ved mange nasjonale velgjørendhetstilstelninger, matfestivaler og gallaer.
Videre er Zimmern matreporter på Fox News i Minneapolis, og deltar i mange andre matprogram. Han har vært med på CNNs «Money and Health» samt National Broadcasting Companys The Today Show. Han spiller hovedrollen i instruksjonsvideoene av «The Cooking Club of America». Høsten 2002 gjestet han Kina og reiste, foreleste og demonstrerte  det kinesiske kjøkken.  I 2007 gjestespilte han i en episode fra 2007 i Anthony Bourdains program «No Reservasions».

Bizarre Foods

Zimmern er vert for Bizarre Foods with Andrew Zimmern på Travel Channel. Programmet, som består av at Zimmern reiser til forskjellige deler av verdenen for å teste merkelige matretter, er blitt vist i fire sesonger med 47 episoder, og han har i disse besøkt 28 land og 14 stater. Spinoffen Andrew Zimmern's Bizarre World ble vist for første gang 1. september 2009 med Cuba som første destinasjon.
Appleton (Ohio)

Historie

Appleton ble opprettet i 1832. Et postkontor ble etablert i Appleton i 1836 og var i drift til 1904.
Dareik

Dareik (gresk dareikos; engelsk daric) var en gullmynt som ble brukt innenfor det persiske rike. Den besto av en meget høy gullkvalitet med en renhet på 95,83 prosent. Den veide rundt 8,4 gram og hadde bildet av den persiske konge eller av en stor kriger bevæpnet med pil og bue, men hvem denne skal forestille er i dag ikke kjent. Mynten ble introdusert av Dareios I av Persia, en gang mellom 522 f.Kr. og 486 f.Kr., og myntenheten ble nedlagt ved Aleksander den stores invasjon i 330 f.Kr. Under Aleksanders invasjon av Persia ble de smeltet ned og gjenutgitt som Aleksanders mynter og med hans bilde. Dette er antatt å være hovedgrunnen for deres sjeldenhet til tross for deres en gang så utbredte bruk.
Det er rimelig å tro, slik antikkens grekere gjorde, at myntens navn er avledet fra navnet til Dareios, men i virkeligheten er det avledet fra et persiske ord som hadde betydningen «gull». På mellompersisk er den kalt for zarig.
Denne mynten er nevnt flere ganger i den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente) da israelittene kom i kontakt ved at deres babylonske overherrer erobret Persia. Første Krønikebok forteller at kong David ba en forsamling av folk om gi penger for byggingen av tempelet. Folket ga sjenerøst «Fem tusen talenter og ti tusen dareiker gull, ti tusen talenter sølv, atten tusen talenter bronse og hundre tusen talenter jern gav de til arbeidet på Guds hus».
Siden Davids styre er antatt å ha eksistert en gang mellom 1048 og 1007 f.Kr., i henhold til det gamle testamentes kronologi, er bruken av dareikere enten en anakronisme eller en valutakonvertering av forfatteren til hans samtids myntenheter.
Bøksanger

Utbredelse

Arten finnes opprinnelig i: Albania, Algerie, Andorra, Armenia, Østerrike, Aserbajdsjan, Bahrain, Hviterussland, Belgia, Bosnia-Hercegovina, Bulgaria, Burkina Faso, Kamerun, Den sentralafrikanske republikk, Tsjad, Republikken Kongo, Den demokratiske republikken Kongo, Elfenbenskysten, Kroatia, Kypros, Tsjekkia, Danmark, Egypt, Ekvatorial-Guinea, Estland, Finland, De forente arabiske emirater, Frankrike, ,Gabon, Georgia, Tyskland, Ghana, Hellas, Guinea, Ungarn, Iran, Irak, Irland, Israel, Jemen, Italia, Jordan, Kasakhstan, Kenya, Kuwait, Kirgisistan, Latvia, Libanon, Liberia, Libya, Liechtenstein, Litauen, Luxembourg, Mali, Malta, Mauritania, Moldova, Montenegro, Marokko, Nederland, Nigeria, Nord-Makedonia, Norge, Oman, Polen, Romania, Russland, Saudi-Arabia, Serbia, Sierra Leone, Slovakia, Slovenia, Somalia, Sør-Sudan, Spania, Storbritannia, Sudan, Sverige, Sveits, Syria, Tanzania, Togo, Tunisia, Tyrkia,  Uganda og Ukraina.
Säve flyplass

Historie

Säve flygplats ble bygget i 1940 som en militær flybase. Den ble lagt ned i 1969 og i 1976 ble arbeidet med å flytte noe av passasjertrafikken fra Landvetter påbegynt. 
I 1984 startet man med å tilpasse flyplassen for tyngre luftfartøy, blant annet med å forlenge rullebanen med ca. 400 meter. I 2000 kom Luftfartsverket inn som deltager i flyplassens driftselskap sammen med Volvo og Göteborg kommune. I samband med dette endret man navnet på flyplassen til Göteborg City Airport.
I 2001 åpnet Ryanair sin første rute til London. Siden har Ryanair fortsatt å ekspandere på flyplassen og har idag rutetrafikk til sju ulike destinasjoner. 
I 2007 ble terminalen bygget om og fikk mer enn doblet kapasitet i ankomst- og avgangshallen.
26. november 2014 ble all trafikk med tunge jetfly stoppet, grunnet problem med taxibanens kvalitet. Dette stoppet all trafikk med Ryanair, Wizzair og Gotlandsflyg. Denne trafikk ble omdirigert til Landvetter flyplass. Sparrow Aviation kan fortsatt fly fra City Airport, men de la ned trafikken i januar 2015.

Transport

Det gikk buss til og fra flyplassen som korresponderte med alle Ryanairs og Wizz Airs avganger og ankomster. Bussen gikk fra Göteborg C, tok ca. 25 minutter og kostet 69 svenske kroner.
Å ta taxi koster fra 300 svenske kroner. Man må spørre om prisen foran, da det ikke er noe regulert maks-pris.
Det var flere bilutleiefirma på flyplassen. Disse er Avis,
Budget, Hertz og Europcar. Å leie bil kostet fra 700 SEK per dag.