Flatåsen

Historie

Før 1960-tallet var Flatåsen en gård, og resten av området bestod av skog og myr. I 1965 ble det bestemt at området rundt Saupstad og Flatåsen skulle planlegges og senere utbygges. Kommunen kjøpte opp areal i området, og reguleringsplanen for området sa at utbyggingen skulle være basert på «konsentrert boligbygging i den nye drabantbyen», altså boligblokker. 
Planleggings- og utbyggingsjobben ble gitt til Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL), og de anslo innbyggertallet i den nye bydelen til omtrent 5000. Mot juletider 1969 fikk A/S Huseby-Flatås Utbyggingsselskap (HUUB) formelt jobben som utbygger av NBBL, og de foreslo rekkehus istedenfor blokk som hovedtypen bolig. Da sank antallet anslåtte innbyggere fra 5000 til 4300. HUUB mente også at byen skulle lages som et bomiljø, og ikke bare et sted hvor folk skulle bo. De planla, i tillegg til boligområder, næringsindustri på området slik at flatåsingene kunne jobbe i nærområdet, noe som fortsatt finnes på Flatåsen. 
Det første som ble bygd på Flatåsen etter HUUBs planer, var de store lavblokkene på Øvre Flatåsen. Etter hvert fulgte Skogheim etter, og mot slutten av 1970-tallet var store deler av Flatåsen under utbygging. Furuhaugen skole, nå Flatåsen skole øvre bygg, ble åpnet i 1977, og Flatåsen skole, nå nedre bygg, var ferdig i 1982. I åttiårene ble deler av Nedre Flatåsen fullført, og i midten av tiåret ble villastrøket Flatåstoppen privat oppkjøpt og utbygd.
I 2002 ble Furuhaugen og Flatåsen skole slått sammen til Norges største barne- og ungdomsskole, og fra 2003 ble områdene rundt Kulsås gård oppkjøpt. I løpet av to til tre år ble det bygd villaområde i nord og rekkehus og blokker på sørsiden av området.

Næringsliv

Flatåsen ble regulert med industriområder, og nå er det 40–50 ulike bedrifter som opererer på området. Flatåsen har tre matbutikker, én restaurant og et tyrkisk bad, en mengde servicebasert næringsliv, noe sekundernæringer samt offentlige instanser som legesenter og skolehelsetjeneste.

Samferdsel

Kollektivtrafikken på Flatåsen består av bussen som har to ruter som er innom boligområdet. Buss 6 går fra Flatåstoppen og Nordre Flatåsen til sentrum på omtrent 25 minutter, og buss 19 er innom Kulsås og Flatåsen senter på sin rute fra Trondheim sentrum til Sandmoen.

Utdanning

På Flatåsen er det to skoler: Flatåsen skole og Granskogen skole. 
Flatåsen skole er den eneste barne- og ungdomsskolen på Flatåsen, og har omtrent 850 elever. Skolen ligger på Øvre Flatåsen på skillet mellom boligblokkene og rekkehusene i området. Flatåsen skole var opprinnelig to skoler: Furuhaugen skole og Flatåsen skole. De ble i 2002 sammetslått til én skole som fikk navnet Flatåsen skole. De to byggene på skolen ble kalt øvre og nedre bygg. 
Granskogen skole er en alternativ skole som ligger i industriområdet på Flatåsen. Skolen ble grunnlagt i 1991, og er en skole som gir de som «blomster senere en ny sjanse [...] og å lære elevene å være ansvarlig og klare å ta vare på livene sine». Det alternative skoleopplegget er basert både praktiske og teoretiske fag. Granskogen tilbyr også opplæring for voksne og de med etnisk minoritetsbakgrunn.

Fritid

Flatåsen har et eget idrettslag, Flatås Idrettslag (FIL). Idrettslaget som ble stiftet 11. juli 1979, satser på breddeidrett; Flatås Idrettslag har syv avdelinger som alle bedriver ulike idretter: fotball, langrenn, hockey, friidrett, håndball, trim og idrettsskolen. 
Det finnes også et eget skolekorps i bydelen, Flatåsen skolekorps. Korpset ble stiftet 18. mars 1981 under navnet Furuhaugen & Flatåsen skolekorps, og byttet senere navn til Flatåsen skolekorps da skolene i området i 2002 slo seg sammen til én. Korpset er det eneste i den nordlige Heimdalsbyen, altså Kolstad, Saupstad, Flatåsen og Romolslia. Derfor har korpset medlemmer fra alle disse områdene.