Hymen

Hymen (hymen vaginae også kalt jomfruhinne eller møydomshinne), er en del av vulva (den ytre delen av kjønnsorganet hos kvinner) og sitter rundt åpningen til vagina. På tross av navnet er det normalt ikke snakk om noen heldekkende hinne hos kvinner i fruktbar alder, men en mer eller mindre oppdelt og perforert elastisk hudfold, som varierer i tykkelse og hvor mye den blokkerer. Navnet «jomfruhinne» viser til at denne strukturen kan revne litt ved første samleie eller penetrering. Dette skjer imidlertid ikke hos alle, og rifter kan også oppstå ved annen aktivitet. Begrepet «jomfruhinne» kan derfor være misvisende, som har ført til at begrepet «skjedekrans» har blitt laget istedenfor.

Dannelse

Jomfruhinnen sitter et par centimeter inn i skjeden og er nærmest en utvidbar kant eller hudfolder hos voksne kvinner. Den stenger fosterets skjede fullstendig og er fortsatt tydelig til stede hos alle kvinner ved fødselen. Funksjonen er usikker, men kan ha som oppgave å beskytte de indre kjønnsorganene under fosterutviklingen. Tilsvarende hinne finnes også våre nære slektninger sjimpanser, men den tilbakedannes helt før puberteten. At denne strukturen finnes hos ungdom og voksne mennesker er trolig et resultat av generell neoteni. Også hos menneske tynnes jomfruhinnen og får åpninger gjennom barndomen, og vil kunne tilbakedannes helt i overgangen til puberteten. I enkelte sjeldne tilfeller (én av 2000 kvinner) tilbakedannes ikke hinnen, slik at den må opereres for å slippe ut menstruasjonsblod.

Anatomi

Kransen er normalt veldig elastisk og kan tøyes mye uten at den får rifter eller revner, men kan noen ganger rives opp ved første samleie. Det er imidlertid bare én av tre kvinner som opplever blødning i forbindelse med det første samleiet. Det som omtales som at 'jomfruhinnen brister' ved det første samleiet, er ikke noe universelt fenomen eller noe dekkende beskrivelse av hva som faktisk foregå. Det er ikke mulig å fastslå sikkert om samleiet har funnet sted eller ikke utelukkende basert på en undersøkelse av denne strukturen. Det er ikke mulig å se om en kvinne har hatt samleie eller hatt noe i skjeden ved å undersøke underlivet.

Kritikk av begrepet «jomfruhinne»

I noen kulturer, blant annet i abrahamittisk tradisjon, anses en hel, intakt og uberørt jomfruhinne som bevis for at ei jente eller kvinne ikke har hatt samleie, men er jomfru, det vil si seksuelt urørt. Denne tilstanden kan være en forutsetning for en kvinnes ærbarhet og status som «ren» brud. En kvinnes seksuelle historie og tilstand er da som regel også viktig for hele familiens og slektens ærestatus i samfunnet. I noen tradisjoner vil eldre kvinner kontrollere sengetøyet etter en bryllupsnatt for spor etter blod fra en sprukken jomfruhinne.
I Norge og andre vestlige land har det vært stor diskusjon om det er riktig av leger å gjenoppbygge brustne jomfru'hinner' ved operasjon på gifteklare muslimske jenter som forsøker å skjule tidligere seksuell aktivitet. Det viktigste motargumentet har vært at en isteden burde endre holdningene i kulturen og gi kvinner fri rett til et godt seksualliv uavhengig av menns og familiens kontroll. Det at jomfruhinnen normalt ikke eksisterer som noen samlet hinne og er forskjellig fra kvinne til kvinne (og kan være helt frahværende), har fått sexolog Tore Holte Follestad til å uttale at ideen om en jomfruhinne er «bare tull og fanteri konstruert for å undertrykke kvinner».

Skjedekrans

I 2009 tok RFSU til orde for å bytte ut ordet mödomshinnan med slidkrans på svensk (skjedekrans eller slimhinnekrans på norsk).
RFSU i Norge hadde i 2009 ingen planer om en tilsvarende kampanje i Norge.
På grunn av en debatt høsten 2016 hvor Helsedepartementet slo fast at «"jomfruhinne" er ingen hinne» byttet Store norske leksikon i  oktober 2017 ut «jomfruhinne» med «skjedekrans». 
Sjefsredaktør i Store norske leksikon, Erik Bolstad uttalte at «[o]rdet er upresist og har i tillegg uheldige konnotasjoner til at det skal gå an å teste om noen er jomfru» og hadde bedt professor Per Holck «om å beskrive jomfruhinna under tittelen «skjedekrans»».
Hovedartikkelen som beskriver folden i skjeden fikk ny tittel, men søk på ordet jomfruhinne gir fortsatt treff i leksikonet.
Artikkelens forfatter uttalte at «[p]ersonlig kjenner jeg ikke ordet skjedekrans i det hele tatt. Etter femti år som lege» og tvilte på behovet for å bytte ut ordet. 
Holck sa at han egentlig var uenig i at ordet måtte byttes ut fordi «[j]eg synes begrepet jomfruhinne er såpass innarbeida i befolkninga, at jeg mente det måtte få bli. Men jeg gav meg på det.»