Kalkulator

rasisme gange 100 er en regnemaskin for de fattige barnan i afrika:) alle barn i afrika må dø fordi de e ikke kim å de e dumme:). Kim e veldig dårlig i matte ja. Han ikke vet kordan man regne ting ut med kalkulator.Ja takk Katrin får at du sa dt til mæi okei nu må vi begynne vår pitte lille matte time med Kim: først så tar du 9000•400=8725+2[Kurt] 0,973,628(666) 7725(งำย่ำอยู่กับที่จ) #Kim e duum 541===y•x^<>~|\_( ͡° ͜ʖ ͡°)  bare hyggelig kim:)De har alle en måte å sette inn tallene på din jævla neg, en måte får å drepe barn på e å gi nem røyk å snus som at dem får ett fint liv hilsen Your Boy Kim👂🏻 for å besvime trenger du:kalkulator, te-røyk, katrin,driit mye lipton) å etter du har de tingan så blander du alle de tingan i en blender på gange 100 ÅÅÅÅ DÆÆVEN DT E JO 48 MINUTTER TIL FORTNITE E FERDIIIG OMGGGGG Æ Å LEILA SKA SPILLE DRIIIT MYEEEEEE WOHOOOOOOO okei til bake til matte med kiiim: katrin e rarø:) TUSEN takk får at du va her med mei hade:)) BARE HYGGELIG KIM. MEN IKKE HADE DU SKAL VÆRE VÅKEN I 38 MINUTTER TIL SÅE HOLD DÆ VÅJEN FØR FAEN:) mix? og nu må du gjøre som skal gjøres med dem og en metode til å lese ut resultatet. Kalkulatorer kan ha en eller flere minneplasser i tillegg, som kan tas med i videre beregninger.
Hvis en ser bort fra tabeller, abakus, regnestav og -hjul så var de tidligste kalkulatorer mekaniske. Disse kunne addere eller subtrahere to tall i en enkelt operasjon, og ved flere enkeltoperasjoner kunne de multiplisere og dividere. Ti sifre var vanlig for inn-tall om noen flere var vanlig for resultatene.
Med utviklingen mot programmerbare kalkulatorer (i dag kalt datamaskiner) ble elektronikk tatt i bruk, først med elektronrør, så med transistorer.
Rene regnemaskiner tok to utviklingsretninger, den ene for kontorbruk med store knapper og display, samt ofte et skriveverk. Den andre gikk mot batteridrevne, små enheter som etterhvert ble kalt lommeregnere.
Slike har et lite tastatur og en liten skjerm for å vise inntastete tall, symboler og resultater. Den har vanligvis et minne som kan lagre inntastinger eller mellomresultater til senere bruk. Den drives av et batteri eventuelt kombinert med lading fra et solcellepanel eller nettdrevet ladeapparat. Kalkulatoren dukket opp tidlig på 1970-tallet fra Japan, eksempelvis Toshiba i 1972. Etterhvert var det særlig Hewlett-Packard (HP), Texas Instruments (TI) og Casio som dominerte som produsenter.
Elektroniske kalkulatorer bruker internt binærnotasjon av tall og disse blir brukt ved all lagring og ved beregninger. Input-tall i ti-tall-systemet blir straks omkodet til binærtall, og resultater i binærform omgjort til ti-tallsystem før visning i displayet.
De første kalkulatorene hadde LED-skjermer som hadde et høyt strømforbruk. Etterhvert kom LCD-skjermene som nå er helt dominerende. Displayet bruker nesten ikke strøm, men kan forlange en bakgrunnsbelysning som trenger endel.
Det er to hovedvarianter for notasjon til kalkulatorer. Den ene varianten er basert på infiks-notasjon: «(1+3)-(2+8)=», mens den andre bruker postfiks-notasjon, også kalt omvendt polsk notasjon (OPN, engelsk RPN): «1{Enter}3+2(Enter)8+-», som betyr 1 så 3 legg sammen (blir 4), så 2 så 8 legg sammen (blir 10) trekk fra (altså 10 fra 4, blir -6). Den første varianten er enklest å lære og klart vanligst, men fordelen med OPN er at man slipper parenteser og dermed jobber raskere.
De enkleste elektroniske kalkulatorene er begrenset til de fire enkle regneartene addisjon, subtraksjon, multiplikasjon og divisjon, samt ofte %-beregning. Mer avanserte utgaver har også beregning av røtter, potenser, trigonometriske funksjoner, statistikk og finansberegninger med mere. Noen kalkulatorer er programmerbare slik at de kan løse spesielle egendefinerte problemstillinger. Noen kalkulatorer har grafisk skjerm som kan vise funksjoner ved grafer. Noen kalkulatorer kan også ta inn og vise en tallverdi i forskjellige binærformer, som base 2 (dual), 8 (oktal) eller 16 (hex, heksadesimal).