Direktiv om opphavsrett i det digitale indre marked

Formål og omfang

Hensikten med direktivet er å harmonisere og modernisere bestemmelsene om opphavsrett for den digitale tidsalderen innen EU. Gjeldende regler før det nye direktivet var skrevet i 2000, som var før etableringen av blant annet Facebook, Twitter og YouTube.
Et videre formål er å redusere inntektsforskjellen mellom monopollignende internett-bedrifter og europeiske opphavere, samt å fremme et digitalt internt marked i EU.
Reglene omfatter ikke Wikipedia og mindre nettsteder. Det samme gjelder undervisnings- og forskningssektoren og museer. Fortsatt skal korte sitater fra nyhetsoppslag i aviser og lenker til slike oppslag, kunne publiseres på internett uten vederlag.

Særlige stridstemaer

Inntil forslaget ble vedtatt var opphavsretten knyttet til hele artikkelen. Uten samtykke kunne ingen kopiere og utgi denne. Direktivforslagets opprinnelige Artikkel 11 innebar at næringsdrivende må betale selv for bruk av små tekstutsnitt. Virkningen av dette ble antatt å være at forlag ville tjene mer, mens nettsteder som Google News ikke lengre kunne videreformidle deler av nyheter uten å betale. Kritikerne fryktet at dette ville true friheten på internett, fremfor alt for bloggere, små nettsteder og private brukere. 
Direktivets opprinnelige artikkel 13 (senere artikkel 17) medførte at plattformene ble ansvarlige for brudd på opphavsretten på deres sider. EU ville tvinge portaler som YouTube til å betale for ulovlig bruk. Opphaveren kunne tidligere bare kreve at verket ble fjernet. Dette måtte medføre at det ble innført filtere for opplasting av materiale. Slike filtere fantes, men var mangelfulle. Kritikerne mente at innføringen av regelen ville medføre mindre opplasting og i verste fall sensur.

Saksbehandling og vedtak

Europaparlamentet behandlet direktivet 26. mars 2019. Etter kontrolltelling av avstemningsresultatet viste det 348 medlemmer for og 284 stemmer mot direktivet. Etter den alminnelige lovgivningsprosedyre måtte Rådet behandle forslaget. Av medlemslandene stemte 19 land, blant dem Tyskland, Frankrike og Storbritannia for forslaget. Seks land stemte mot (Italia, Polen, Nederland, Finland, Sverige, Luxembourg), mens Belgia, Estland og Slovenia avholdt seg fra å stemme.
Etter at direktivet ble godkjent av Rådet, er det ferdigbehandlet i EU. Det vil da tre i kraft 20 dager etter å ha blitt publisert i EUs offisielle kunngjøringsorgan. Det som deretter gjenstår er at hvert av EU-landene innen 24 måneder vedtar lover for å gjennomføre direktivet hos seg. Tyskland som tidligere hadde uttalt seg i retning av på egen hånd å gjennomføre direktivet så snart som mulig, ga senere uttrykk for at landet ønsket en samlet gjennomføring i EU. En fragmentarisk gjennomføring ville ikke være forenlig med ønsket om et digitalt indre marked i EU.

Kritikk og kommentarer

Wikipedia blant annet på tysk og dansk demonstrerte mot forslaget til direktiv ved å legge nettsiden svart 21. mars 2019. Kunstnerorganisasjoner i Norge uttalte seg etter avstemningen positivt til Europaparlamentets vedtak. Lederen for NOPA Ingrid Kindem ga blant annet uttrykk for at «dette er en historisk seier for oss som skaper musikk og tekst».