Flypassasjeravgift

Flypassasjeravgift er en særavgift på flyreiser som ble innført i Norge 1. juni 2016. Avgiften ilegges alle avganger fra norsk lufthavn med en sats på 80 kroner per passasjer.

Bakgrunn

Nesten all bruk av fossilt drivstoff i Norge er avgiftsbelagt eller pålagt å kjøpe CO2-kvoter for å bidra til å redusere utslippene av skadelige klimagasser. Flytrafikk har lenge vært helt fritatt. I budsjettavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre om statsbudsjettet for 2016 ble det derfor enighet om å innføre en «avgift på flyreiser». I innstillingen fra Stortingets finanskomité om skatter, avgifter og toll 2016 presiserte flertallet at «flypassasjeravgiften» skulle ilegges alle avganger fra norsk lufthavn med 80 kroner per passasjer. Dette er likevel bare 10 -20 % av hva avgiften ville vært dersom flybrukerne skulle blitt likebehandlet med bilbrukerne eller oljeindustrien. Flypassasjeravgiften var ikke en del av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2016, slik det ble lagt fram for Stortinget, men Venstre hadde i sitt alternative statsbudsjett for 2016 foreslått å innføre en flypassasjeravgift. Ifølge Venstres finanspolitiske talsmann, nestleder og forhandlingsleder Terje Breivik, var ikke flyseteavgiften Venstres forhandlingsutspill i arbeidet med statsbudsjettet, men "Grunnen til at det ble en [ny] avgift på flyreiser, og ikke [økning] på andre betydelige forurensningskilder som utslipp fra olje- og gassproduksjon eller fra biltrafikk, er Frps motstand mot å avgiftslegge disse sektorene."

Utforming

Stortinget vedtok 14. desember 2015 at det skal innføres en flypassasjeravgift «fra den tid departementet bestemmer». I høringsnotatet fra Toll- og avgiftsdirektoratet av 21. desember 2015 fremkommer det at avgiften er planlagt innført 1. april 2016.
I Stortingsvedtaket er avgiften avgrenset til «ervervsmessig flyging fra norske lufthavner» og satsen er 80 kroner per passasjer. Det er også vedtatt at det skal gis fritak for avgift på flyging av: «luftbefordrerens ansatte på tjenestereise», «barn under to år» samt «transitt- og transferpassasjerer».
Nærmere regler skal fastsettes i forskrift. Toll- og avgiftsdirektoratet sendte 21. desember 2015 forslag til forskrift på høring med høringsfrist 21. februar 2016. Høringsbrevet er flyttet over til Skatteetaten, hvor høringsbrevet , høringsnotat og høringsliste foreligger. Finansdepartementet vil fram mot iverksetting av avgiften 1. april 2016 vurdere forholdene rundt avgiften nærmere og se nærmere på detaljutformingen i lys av innspillene i høringsrunden.
Det er flyselskapet som er avgiftspliktig. De som veksler fly på norsk flyplass mellom to selskaper, må betale avgift til begge flyselskaper.

Konsekvenser

Ifølge flyselskapene SAS, Norwegian og Widerøe vil 5–6000 arbeidsplasser være truet fordi lønnsomheten til distriktene er så lav at de kan måtte legge ned flyruter. Ifølge flyplassjefen Pål F. Tandberg vil Moss lufthavn, Rygge avvikles fra 1. november om avgiften innføres da Ryanair legger ned basen på flyplassen, og 1000 arbeidspasser vil forsvinne i Østfold. Ryanairs kommersielle direktør, David O'Brien bekreftet til NRK i desember 2015 at basen på Rygge legges ned om flypassasjeravgiften innføres. Det er sådd tvil om flyseteavgiften er den egentlige grunnen til at Ryan Air la ned basen sin på Rygge. "Fagforbundet Parat anslår at Ryanairs kostnader i Norge vil øke med 30 til 40 prosent dersom lavprisselskapet taper i Høyesterett i september." "Den italienske flyvertinnen Alessandra Cocca var ansatt i et bemanningsselskap og leid ut til Ryanair med base på Rygge. Hun ble oppsagt i 2013. Parat, med LO som partshjelp, saksøkte Ryanair fordi de mente oppsigelsen var ugyldig etter norsk lov. Ryanair på sin side mener Cocca var ansatt i Irland. Borgarting lagmannsrett ga i fjor flyvertinnen medhold i at hun var beskyttet av norsk lovgivning, noe Ryanair anket. Høyesterett skal nå avgjøre hvilke lands lover som skal legges til grunn i saken."
Av de Ryan AIr-rutene som ble lagt ned med basen på Rygge sivile lufthavn, går nå ti fra andre flyplasser. To fra Gardermoen, og åtte fra Torp ved Sandefjord.
Tall fra NAV viser at det reelt sett er 65 som har mistet jobben etter at Rygge ble nedlagt.

Historie

I perioden fra 1978 til 2002 var det en liknende avgift på flyging i Norge. Avgiften ble innført 1. mai 1978 som en avgift på charterreiser med fly fra norsk lufthavn. Fra 1. januar 1994 ble avgiften omgjort til en avgift på alle flyreiser til utlandet. Fra 1. april 1995 ble også innenriksruter mellom Oslo og byene Bergen, Kristiansand, Stavanger og Trondheim inkludert i avgiftsgrunnlaget, men med en lavere sats enn utenriksruter. Fra 1. april 1998 ble avgiften omgjort fra en avgift per passasjer (flypassasjeravgift) til en avgift per flysete (flyseteavgift). Denne omleggingen ble imidlertid reversert, og fra 1. juni 1999 var avgiften igjen utformet som en flypassasjeravgift. Fra 1. april 2001 ble avgiften utvidet til å omfatte alle innenlandsstrekninger med fritak for flygninger til og fra lufthavner i Nordland, Troms og Finnmark. Fritaket gjaldt likevel ikke flygninger til og fra Tromsø og Bodø. Samtidig ble det innført en felles sats for innenlands- og utenlandsflygninger med 128 kroner per passasjer. Avgiften ble avviklet fra 1. april 2002.

Flyskatt utenlands

Sveriges regjering planlegger en skatt på flyreiser å innføres i 2017-2018. Den skal bli 80 SEK per enkeltreise innenfor Europa, 280 SEK innenfor 6000 km og 430 SEK på lengere ruter.
I Tyskland er det en flyskatt (Luftverkehrsteuer eller Luftverkehrabgabe) på 7,47 euro i Europa og 41,99 euro på langdistanse.