Anemoi

Boreas

Boreas (gresk: Βορέας, Boréas; latin: Aquilo eller Aquilon) var den greske guden for den kalde nordavinden. Hans navn betydde «nordavind» eller «den mektige». Boreas er avbildet som meget sterk og med et hissig gemytt. Han ble hyppig framstilt som en bevinget gammel mann med raggete hår og skjegg, holdende en konkylie og iført en flagrende kappe. Pausanias skrev at Boreas hadde slanger framfor føtter, men i kunsten ble han vanligvis avbildet med bevingede menneskelige føtter.
Boreas var tett assosiert med hester. Det ble sagt at han var far til tolv føll etter å ha opptrådt som hingst til hoppene til Erikhthonios, konge av Dardanos. Grekerne mente at han bodde i Trakia, og Herodotos og Plinius den eldre beskrev begge et nordlig land kjent som Hyperborea («bortenfor nordavinden») hvor folk levde i fullstendig lykke og levde veldig lenge.
Han røvet på guders vis sin kvinne Oreithyia fra Athen og med vold fikk med henne sønnene Kalais og Zetes (de er derfor kalt for boreaderne), samt døtrene Kleopatra og Khione, snøens gudinne. Av den grunn betraktet athenerne Boreas som en inngiftet slektning, og da de ble truet av perserne ba de til ham, som sendte stormfulle vinder som senket den persiske flåten. Myten om Boreas og Oreithyia var populær i Athen i tiden rundt perserkrigene og kvinnerovet ble også dramatisert i Aiskhylos’ (nå tapte) drama Oreithyia.

Zefyros

Zefyros (gresk: Ζέφυρος, Zéphyros, «vestavinden»; latin: Favonius) er den greske guden for vestavinden. Han var mest milde og varsomme av vindene. Han var kjent som den som varslet at våren var på vei. Det var tenkt at han bodde i en grotte i Trakia.
Han skal ha hatt ulike hustruer i ulike fortellinger. Han var blant annet ektemann av Iris, regnbuens gudinne. På samme vis som Boreas røvet han bort en ung kvinne med navnet Kloris og fikk med henne sønnene Ampyx, Karpos og Mopsos. En annen kvinne skal ha vært harpyen Podarge, og med henne avlet han sønnene Balios og Xanthos, hestene til Akilles.

Notos

Notos (gresk: Νότος, Nótos; latin: Auster) var den greske guden for søravinden. Han var assosiert med tørre, varme vinder ved stjernen Sirius’ stigning etter midtsommer og var antatt å føre med seg stormene til sensommeren og høsten. Han var fryktet som avlingenes ødelegger.

Euros

Euros (gresk: Εὖρος, Euros; latin: Vulturnus) var den greske guddommen som representerte den ulykksalige østavinden. Det var antatt at han brakte med seg varme og regn, og hans symbol var en vase snudd på hode og sølte vann. Hans romerske motpart Vulturnus er ikke lik en elvegud av samme navn som senere ble guddom for elven Tiber.
Euros var ikke knyttet til noen av de tre greske årstidene, og den eneste av disse anemoiene som ikke er nevnt i Hesiods Theogonien eller i de orfiske hymner. Den er dog nevnt i Homers Odysseen.

Kult

Anemoiene ble i kun liten grad dyrket som en egen kult, men de spilte en viktig rolle i gresk historie, som da deres vinder ødela den persiske invasjonsflåten. Herodotos har fortalt at innbyggerne i Delfi hadde fått instruksjoner fra Apollon om å reise et alter for anemoiene i Thyia ved Delfi.
I Athen ble det ofret og bedt til Boreas i særdeleshet, ettersom byen mente å ha en tilknytning til guden grunnet den athenske nymfen Oreithyia. Pausanias har rapportert om altre i Titane og Koroneia.