Burgundervin

Kvalitetsinndeling

Kvalitetsvin fra Burgund, med geografisk opprinnelsegaranti AOC, er inndelt i følgende hierarki: regional, kommune, premier cru og grand cru. 
Det franske cru-systemet er ikke teknisk sett en klassifisering av vinkvalitet per se, men kun ment å indikere det store potensial som ligger i vingården og dets evne til å vise sitt terroir, typisitet. 
Inndelingen begynner med det generelle før det går ned til den miste lille parsell i vinmarken. Denne parsellen kan da oppnå Grand cru eller Premier cru-status som er den høyeste kvalitetsinndelingen i det franske vinsystemet. Til mer nøyaktig geografisk plassert en vin er, til høyere er dens potensielle kvalitet. 
Vindistriktet Burgund har 84  AOC'er som utgjør 23 % av totalen i Frankrike. Dette er en høy andel da distriktet kun står for 6 % av den samlede AOC produksjonen. I 2016 ble det solgt 183 millioner flasker til en verdi av cirka 1,5 milliarder euro . 
I tillegg har storregionen «Bourgogne» sine egne regionale inndelinger, Dénomination Géographique Complémentaire (DGC).

Régional

Det er 7 AOC Régional (52 % av produksjonen). Dette er store regionale områder som dekker helt eller delvis over andre inndelinger. Bourgogne, som den største, vil dekke nær hele Burgund. På samme måte er Crémant de Bourgogne en fellesbetegnelse på musserende vin i Burgund. Til større geografisk innsnevring, til høyere er dens potensielle kvalitet. 

Eksempel: Bourgogne, Crémant de Bourgogne.
I 2017 ble produsenter tilhørende den regionale appellasjonen "Bourgogne", og er lokalisert i Côte de Beaune og Côte de Nuits, gitt en mulighet for å legge til "Bourgogne Côte d’Or" som en ekstra geografisk klassifisering (DCG). De blir da Bourgogne-viner med en ytterligere innskrenkning av geografisk område. Dette gjelder cirka 40 landsbyer og omfatter både røde og hvite viner, men ikke musserende .

Village (kommuneviner)

44 AOC Village (47 % inkludert premier cru). Fra de store regionale områder er geografien nå redusert ned til enkeltområder, typisk rundt en landsby. Dette omtales som kommuneviner eller landsbyviner. Men fortsatt er det snakk om ganske store områder. Kvalitet og pris øker.

Eksempel: Petit Chablis, Chablis, Mercurey, Pouilly Fuissé, Saint-Véran, Gevrey-Chambertin 
I 2017 ble AOC Vézelay Village opprettet i vinregionen Chablis & Grand Auxerrois. Vinområdet er på cirka 90 hektar og består av 25 vingårder der 10 er kooperativer. En tredjedel er organisk dyrket. Produksjon på 2800 hl .

Premier cru

Burdund har ikke egne AOC for premier cru direkte, men i staden har de 641 «Climat» som gir Premier cru-status innenfor de 44 AOC Village. Climat er et avgrenset område, nøye oppmålt og registrert, og har unike geologiske (jordsmonn) og klimamessige fortrinn. Legger man til den menneskelige aktivitet opp gjennom historien, vil dette oppmålte området kunne produsere unike Pinot Noir for rødvin og Chardonnay for hvitvin. Disse kultiverte vinparsellene i Côte de Nuits og Côte de Beaune, kom på UNESCOs Verdensarvliste i 2015 . Climat blir registrert av INAO og inngår i fransk lovgivning. En annen inndeling er «Lieux-dits». Samme prinsipp, men den nøyaktige geografiske plasseringen er ikke registrert hos INAO . Lieux-dits kan benyttes på etiketten, men det gir ikke høyere status i AOC hierarkiet.

Eksempel: Chablis Premier Cru Fourchaume

Grand cru

33 AOC Grand cru (1 %). Grands Cru appellasjoner utgjør "eliten" av Burgundviner. Dyrket i de mest berømte «climat» eller vinplotter. Så høyt verdsatt for deres kvalitet at de er tildelt egen AOC status. Kvalitetsvin som blir produseres i små mengder til høye priser. De fleste, utenom chablis, er over 1000 kroner per flaske i Norge .
Det er sjelden en vinprodusent har hele Premier cru eller Grand cru vinmarken alene. Eksempel er Clos de Tart, der «monopole» vil stå på etiketten for å indikere at denne Grand cruen blir produsert kun av en enkelt produsent . En av verdens dyreste viner, Romanée-Conti Grand Cru, er også monopolvin. 
I motsetning til monopolviner kan også en Grand Cru dekke store områder over flere landsbyer, slik som Corton Grand Cru, som produseres i kommunene Aloxe Corton, Ladoix-Serrigny og Pernand Vergelesses, med 90 ulike produsenter.
 
Eksempel: Montrachet, Chambertin, Clos de Vougeot, Clos de Tart, Romanée-Conti, Corton-Charlemagne”

Geografi

Litt nord for Burgund er Chablis vinområdet rundt byen Auxerre. Chablis blir oftest også regnet som del av Burgund. Sør for byen Dijon starter det egentlige Burgund med Côte d'Or som frembringer noen av de aller beste Burgundere og som har alle Grand Cru vingårder (hvis Chablis ikke regnes med) innenfor sine grenser. Côte d'Or kan igjen inndeles i den nordlige Côte de Nuits som starter sør for Dijon og går til Corgoloin, noen kilometer sør for byen Nuits-Saint-Georges, og Côte de Beaune som starter ved Ladoix og ender ved Dezize-les-Maranges. 
Denne delen av vinregionen er omtrent 40 km lang, men for det meste kun 2 km bred. Bygdene ligger på en slette som løfter seg til en slak bakke mot vest/nordvest. Den gir noe beskyttelse mot den vanligste vindretningen fra vest. De beste premier cru markene ligger i den midtre eller øvre delen av åsene. Côte de Nuits har 24 av 25 røde Grand Cru i Burgund, mens alle hvite Grand Crus er i Côte de Beaune. 
Sør for Côte d'Or finner man Côte Chalonnaise oppkalt etter byen Chalon-sur-Saône som ligger litt utenfor vinområdet. Der produseres både røde og hvite viner. Fem bygder har lov å bruker sine navn som subdistriker/appellationer er: Bouzeron Mercurey, Montagny, Rully og Givry, der Mercurey er den viktigste.
Enda lengre sør enn Côte Chalonnaise er regionen Mâconnais, mest kjent for mengdeproduksjon av lettdrikklige og billigere hvitviner, men det finnes også kvalitetsprodusenter. Disse er særlig knyttet til appellasjonene Mâconnais, Pouilly-Fuissé, Pouilly-Loché, Pouilly-Vinzelles og  Saint-Véran, der Chardonnayvinene fra Pouilly-Fuissé regnes som den beste. Området avsluttes mot sør med regionen Beaujolais, kjent for sine fruktige rødviner fra Gamay druen.