Arne Myrdal

År før Folkebevegelsen mot innvandring

Utdannelsen hans bestod av realskole, handelsskole og Befalsskolen for infanteriet. Myrdals arbeidspraksis var variert: I fire til fem år skrev han bygdebøker om Øyestad kommune utenfor Arendal, og han arbeidet som hjelpearbeider på oljeanleggene Gullfaks B og C, Mongstad og Rafnes. Han drev virksomhet som skraphandler, arbeidet i Televerket, drev bilforretning i Arendal og var på sjøen.
I tiden før sitt engasjement mot innvandring var Myrdal lokalpolitiker for Arbeiderpartiet. Han trakk seg fra Arbeiderpartiet da han ikke fikk verve hvem han ville til partiet og startet Øyestad frie Arbeiderparti, som ved valget ble godt representert i kommunestyret. I åtte år representerte Myrdal dette partiet i kommunestyret og formannskapet i Øyestad.
Da Arne Myrdal på slutten av 1970-tallet ikke fikk i oppdrag å skrive bygdebok for Øyestad kommune, skrev han en likevel og utgav bygdebøkene på eget forlag for egen regning. Boka ble utgitt i 1981 og ble raskt en bestselger, men den ble også en kilde til motstand på grunn av sitt innhold. Striden rundt utgivelsen skyldtes at Myrdal hadde «krydret» enkelte av bokas avsnitt med pikante episoder fra gammel og ny tid. Utgivelsen fikk førstesideoppslag i VG og var ifølge avisa fylt med injurierende innhold. Øyestad historielag forsøkte å få den stoppet, og flere i bygda mente den grafset i folks privatliv. I 1982 søkte han om kommunal støtte til å skrive et kulturbind for Øyestad og His historie, men søknaden ble avslått.

Dømt for planlegging av angrep mot et uferdig asylmottak

I romjula 1988 ble Arne Myrdal oppsøkt av FMI-aktivisten Tom Krømcke, og med seg på bussen til Arendal hadde Krømcke 2,3 kilo dynamitt. Denne dynamitten hadde han med seg inn i Myrdals hjem. Den påfølgende morgenen stormet politiets beredskapstropp Myrdals bolig. Politiet beslagla dynamitten og en detaljert liste over utstyr som skulle til for å gjennomføre et attentat mot asylmottaket på Tromøy (som på denne tida var under oppføring og fortsatt stod ubebodd). I politiavhør tilstod Myrdal å ha skrevet den detaljerte utstyrslista.
Myrdal ble siden tiltalt for å ha planlagt sprengningen av Hove asylmottak. I retten kom det fram at kronvitnet Tom Krømcke på forhånd hadde informert Overvåkningspolitiet om at dynamitten skulle overleveres til Myrdal, slik at politiet stod klar til å aksjonere i det dynamitten ble overlevert. Krømcke hevdet at han på et tidlig tidspunkt hadde blitt kjent med Myrdals planer om å sprenge asylmottaket, og han startet et dobbeltspill i samarbeid med Overvåkningspolitiet for å få Myrdal tatt på fersk gjerning. Kontakten med Overvåkningspolitiet ble innledet med hjelp fra en journalist (Finn Sjue) i avisa Klassekampen. I et intervju med Klassekampen slo Krømcke fast at han i sin tid hadde meldt seg inn i FMI ene og alene for å motarbeide organisasjonen.
Myrdal hevdet på sin side at han var blitt utsatt for et komplott. Ifølge Myrdal var det Krømcke som selv hadde foreslått å aksjonere mot asylmottaket, og det var Krømcke som hadde fått ham til å skrive ned den beslaglagte utstyrslista den samme kvelden som Krømcke kom med dynamitten – en kveld Myrdal var kraftig alkoholpåvirket og ikke tenkte over hva han gjorde. Etter norsk straffelov er det å planlegge en straffbar handling ikke straffbart i seg selv, men unntaket er oppbevaring av sprengstoff med formål å begå en straffbar handling.
Politiinspektør Iver Frigaard ved Overvåkingssentralen bekreftet i Agder lagmannsrett at det ideelle scenario sett fra hans synspunkt ville ha vært å la Arne Myrdal og Tom Krømcke liste seg ut i nattens mulm og mørke med dynamitten før politiet slo til. Politiadjutant Jan Atle Hansen ved Arendal politikammer ville det imidlertid annerledes. Han lot sine tjenestemenn gå inn i Myrdals hjem mens Myrdal lå og sov, og saken ble dermed bevismessig vanskeliggjort – ikke minst fordi politiets informant og «muldvarp» Krømcke selv skulle delta i sprengningen av asylmottaket på Tromøy.
Påstand stod dermed mot påstand, og et momentet i saken ble spørsmålet om Krømckes troverdighet. Myrdal ble siktet for å ha hatt til hensikt å sprenge asylmottaket en måned før det var planlagt tatt i bruk. I dommen som fulgte, ble Myrdal kjent skyldig på alle punkter, blant annet etter straffelovens §161 for å ha oppbevart sprengstoff i den hensikt å begå en straffbar handling. Det var dissens fra den ene av de tre fagdommerne, Sverre Innjord som mente kjennelsen måtte settes til side og saken tas opp igjen i sin fulle bredde. Dommeren fant at det ikke var presentert tilstrekkelige bevis for skyld under rettsforhandlingen. Han ble imidlertid nedstemt av sine kolleger, administrator, lagdommer John Årseth, og sorenskriver Birger Lassen. Myrdal ble idømt ett års fengsel.