Angrepet mot Qana 30. juli 2006

Israel

De første meldinger i løpet av den påbegynnende granskingen som er startet av den israelske forsvarsministeren har vist forbausende innhold, om at bygningen som kollapset etter luftangrep var riktignok angrepet, men mellom midnatt og kl. 1 om natt opptil 7 timer før. Videoopptak viste at Hizbollah hadde foretatt rakettangrep og siden kjørt inn i landsbyen for å bevise at Qana var en base for rakettangrep mot Israel. 150 raketter i 30 salver var hevdet registrert av IDF som siden lansert en rekke angrep. Det første angrepet om natt var mot selve bygningen som kollapser, det andre angrepet kl. 2 mot to bygninger 400 m vekk og et tredje angrep mot tre bygninger 430 m vekk kl. 07.30 om morgen. Etterhvert vist det seg at man hadde syv timer mellom luftangrepet som rammet bygningen og den første nyhetsmelding som kom ut fra Qana. Spekulasjonene om forsinkelsen i nyhetsmeldningene som først kom ved morgen er det flere av. Foreløpige holde etterforskerne i IDF alle muligheter åpen.
Stabssjefen ved Israels flyvåpen sa 31. juli at Israel kanskje ikke er ansvarlige for de sivile dødsfallene etter angrepet. General Amir Eshel uttalte at Hizbollahs egne eksplosiver inne i selve det rammede bygget kan ha vært ansvarlig for kollapsen. Israels FN-ambassadør Gillerman på sin side anklaget Hizbollah for «på en kynisk og brutal måte» å ha sperret folk inne i bygget og selv sprengt den i lufta.
Senere ble det imidlertid klart at IDF ikke hadde noen informasjon om raketter avfyrt fra/eller i nærheten av bygget som ble truffet, eller om Hizbolla-styrker i nærheten av stedet. IDF forandret etter dette sine tidligere påstander. Stedet skulle etter israelske planer bombes, men det var ingen rakettoppskytninger fra Qana den dagen stedet ble angrepet av Israel.

Libanon

Lokale innbyggere i Qana bestridte påstandene fra israelske militære. De sa at bygningen kollapset i de tidlige timene av dagen. Vitner på stedet sier at angrepet i Hariva-området i Qana skjedde ca. 1:00 A.M. Etter det første angrepet, forlot noen av beboerne i bygget for å undersøke skadene, disse overlevde. Noen få minutter etter ble bygningen angrepet igjen, noe som medførte at veggene kollapset. Dette drepte folkene innvendig som ikke hadde forlatt bygget.
Internasjonale medier fikk først høre om hendelsen kl. 0800 fra libanesiske kilder. Den sene offentliggjøringen ble forklart med at elektrisitet og telefonforbindelse til Qana var helt eller delvis brutt av israelske flyangrep.

Reaksjoner

Se også BBC:In quotes: Lebanon reaction og News.com.au – Leaders speak out over the raid on Qana

Libanon/Hizbollah

Etter angrepet sa libanesiske myndigheter at de ikke vil treffe USAs utenriksminister før Israel går med på en våpenhvile Libanons statsminister Fouad Siniora krevde også en umiddelbar våpenhvile og gransking av angrepet. Han sa også at Israels angrep var «avskyelige overgrep», og ba om en internasjonal etterforskning av drap på sivile.
Hizbollah sa at de ville gjengjelde angrepet mot Qana. Flere katyusha-raketter traff like etter den israelske byen Kiryat Shemona. Flere ble såret i det som innbyggerne i byen beskrev som den verste dagen så langt i konflikten.
Når angrepet ble kjent stormet rasende demonstranter FNs hovedkvarter i Beirut.

Internasjonale reaksjoner

USAs utenriksminister, Condoleezza Rice, sa at "det er på tide med våpenhvile". Mens Frankrikes president Jacques Chirac sa:Frankrike fordømmer denne handlingen. Den kan ikke rettferdiggjøres og demonstrerer mer enn noen gang før, behovet for en umiddelbar våpenhvile. Uten det vil det bli flere slike hendelser. Norges utenriksminister Jonas Gahr Støre sa at angrepet var et klart brudd på Folkeretten, mens Egypts president Hosni Mubarak fordømte det israelske angrepet på det sterkeste. Stoltenberg fulgte opp Støre og kalte angrepet for "Meningsløst, tragisk og uakseptabelt, og fordømte også Israels brudd på folkeretten" og kalte det senere for en krigsforbrytelse. 
FNs spesialutsending til Libanon, Geir Pedersen, fordømte angrepet mot Qana. Kongen av Jordan, Abdullah II, beskriver angrepene som «aggressive folkerettsbrudd», mens den britiske utenriksminister mente at angrepet var «et trist tilbakeslag for videre forhandlinger mellom Israel og Hizbollah».
Flere norske bistandsorganisasjoner og den Norske Kirken fordømte angrepet. Hans Morten Haugen fra Kirkens Nødhjelp kalte angrepet mot Qana for "en klar krigsforbrytelse". Human Rights Watch la det hele og fulle ansvaret for hendelsen i Qana på Israel og kalte det senere for en krigsforbrytelse.

Israel

Israelerne sa etter angrepet ble kjent, at målet for angrepet var Hizballah-grupper som skal ha avfyrt raketter mot Israel fra området. Vi angrep folk som skjøt raketter, sa kaptein Jacob Dallal, talsmann for den israelske hæren, til Reuters. Israel hevder også at de slapp flyveblad over byen tidligere som advarte mot å oppholde seg der. Israels justisminister Haim Ramon fastslo at alle som fortsatt befinner seg i Sør-Libanon, blir sett på som legitime mål.
«Israel beklager på det sterkeste og uttrykker dyp sorg over angrepet mot uskyldige sivile i Libanon. Israel kommer til å sette i gang en gransking for å finne ut hvordan dette skjedde», uttalte den israelske regjeringens talsperson Miri Eisin. Den israelske forsvarsministeren ga ordre om etterforsking av hendelsen.

FNs sikkerhetsråd

Et ekstraordinært møte i FNs sikkerhetsråd ble innkalt 30. juli. Dette møtet skulle blant annet ta opp et krav om umiddelbar våpenhvile. FNs generalsekretær sa dette ved innledningen på møtet: "Excellencies, we must condemn this action in the strongest possible terms, and I appeal to you to do likewise,".
Møtet endte imidlertid ikke med en fordømmelse av Israel, da USA la ned veto mot dette. En uttalelse som beklaget tapet av sivile liv ble vedtatt.

Midlertidig våpenhvile

Israel vedtok en ensidig 48 timers stopp i luftangrepene for å «etterforske hendelsen i Qana». Israelerne forbeholdt seg likevel retten til å slå til mot posisjoner som angrep Israel med raketter i denne perioden.