Guernsey

Etymologi

Navnet Guernsey, slik som med Jersey, er antagelig av norrøn opprinnelse. Det andre elementet i navnene, -ey, er norrønt for «øy», mens den første delen i navnet Guernsey, Guern(s), er av ukjent opprinnelse og betydning. En populær forståelse, men ikke bevist, er at navnet Guernsey kommer av green(s)ey, eller «den grønne øy». En mer sannsynlig opprinnelse er at det representerer et personnavn, Grane, norrønt: Grani.

Historie

En gang rundt 6000 f.Kr. førte havstigningen til at den engelske kanal ble skapt og skilte forhøyningen som utgjør dagens Normandie fra øyene Guernsey og Jersey fra det kontinentale Europa. Neolittiske bønder bosatte seg deretter langs kysten av øyene og bygde de mesolittiske steinmonumentene og dyssene som fortsatt finnes på øyene.
I løpet av de keltisktalende britonere innvandring til Bretagne fra De britiske øyer bosatte de seg også på Kanaløyene. Det tidligere navnet på Kanaløyene var Lenur, inkludert Sarnia eller Lisia (Guernsey) og Angia (Jersey). Den kristne Samson av Dol reiste på begynnelsen av 500-tallet fra Gwent i dagens Wales til Guernsey og er den som er kreditert for å ha brakt kristendommen til øya. Han ble senere abbed av Dol i Bretagne.
I 933 var Guernsey formelt underlagt autoriteten til Vilhelm Langsverd, hertug av Normandie, og med den normanniske erobringen av England i 1066 ble hertugdømmet Normandie og kongedømmet England ble styrt under en monark. I 1204 ble Normandie avstått til kong Filip II av Frankrike, men Kanaløyene forble en del av den engelske kongens besittelser og representerer i dag de siste levningene av middelalderens hertugdømme Normandie.
I løpet av middelalderen var øyene et fristed for pirater som angrep forbipasserende skip. Det økte under Hundreårskrigen da øyene fra 1339 ble okkupert av de franske kongene ved flere anledninger. I 1372 ble Guernsey invadert av aragonesiske leiesoldater, ledet av waliseren Owain Lawgoch (husket som Yvon de Galles), på oppdrag av den franske kongen. Lawgoch og hans svarthårete leiesoldater ble senere absorbert inn i legender på Guernsey som invaderende eventyrfigurer fra andre siden av havet.
På midten av 1500-tallet ble øya påvirket av kalvinistiske reformatorer fra Normandie. I løpet av den marianske forfølgelse (den katolske Maria I av Englands forfølgelse av protestanter) ble tre kvinner brent til døde for deres religiøse overbevisning.
Under den engelske borgerkrigen gikk Guernsey sammen med parlamentarikerne som kjempet mot kongen. Alliansen var ikke total da det var noen få rojalistiske opprør sørvest på øya mens festningen Castle Cornet ble okkupert av øyas guvernør Peter Osborne og rojalistiske soldater. Castle Cornet var den siste rojalistiske utposten på De britiske øyer som overga seg.
I krigene mot Frankrike og Spania på 1600- og 1700-tallet fikk skipseiere på Guernsey muligheten til å utnytte øyas nærhet til det europeiske fastlandet ved å skaffe seg kaperbrev og drive kaperfart. På samme tid, fra 1700-tallet og framover, begynte beboere på Guernsey å utvandre til Nord-Amerika. På 1800-tallet fikk Guernsey en stor økonomisk framgang grunnet øyas suksess i den globale maritime handelen, og vekst i steinindustrien.
Under den første verdenskrig var det rundt 3000 menn fra Guernsey som tjenestegjorde i British Expeditionary Force. Av disse var det rundt en tredjedel som tjenestegjorde regimentet Royal Guernsey Light Infantry, opprettet fra den kongelige militsen på Guernsey i 1916.
Under den andre verdenskrig ble Guernsey, som de andre Kanaløyene, okkupert av Nazi-Tyskland. Før okkupasjonen ble mange barn fra Guernsey evakuert til England for å bo sammen med slektninger eller andre under krigen. En del barn ble aldri gjenforent med sine familier. De tyske styrkene deporterte en del av øyas bosettere til leirer i Tyskland, særlig Lager Lindele (Lindeleleirern) i nærheten av Biberach an der Riß. I løpet av krigen ble Guernsey tungt befestet, hinsides øyas strategiske verdi. Mange av de tyske forsvarsanleggene, bygget av utenlandske tvangsarbeidere under forferdelige forhold, er fortsatt synlige.

Befolkning

Guernsey hadde i 2012 en befolkning på 63 085.

Politikk

Guernsey er et bailiwick (fogdesogn eller juridisk område) med dronning Elisabeth II som statssjef. Dronningen er representert i fogdesognet av en viseguvernør. Det lokale styringsorganet er States of Deliberation, som består av fogden (Bailiff), generaladvokaten, generalsakføreren, 45 valgte folkerepresentanter og to representanter fra Alderney.
Guernseys regjering ledes av en statsminister valgt av States of Deliberation.
Det er ingen politiske partier på Guernsey.

Transport

Det finnes havner i sognene St Peter Port og St Sampson. Guernsey har også to flyplasser, en på hver øy: Guernsey Airport og Alderney Airport. Det er dessuten en 5 km jernbane på Alderney.

Språk

Engelsk er i dag morsmålet til de fleste fastboende på øya, men guernésiais, den normanniske dialekten er fortsatt snakket flytende av rundt 2 prosent av befolkningen (i henhold til folketelling av 2001). I midlertidig hevder rundt 14 prosent av befolkningen at de har en viss forståelse av språket. Sercquais er den tilsvarende normanniske dialekten på naboøya Sark, men snakket eller forstått av kun noen få. Auregnais var den normanniske dialekten på Alderney, men døde ut tidlig på 1900-tallet. Fram til tidlig på 1900-tallet var fransk det eneste offisielle språket på Guernsey (og de underliggende øyene), og alle avtaler og traktater for salg og kjøp av eiendommer på Guernsey ble skrevet på fransk fram til 1971. Familienavn og stedsnavn reflekterer denne språklige arven. George Métivier (1790–1881), som skrev på guernesiais, er blitt fremmet som Guernseys nasjonalpoet. Tapet av øyas opprinnelige språk og anglifiseringen av dens kultur, som begynte tidlig på 1900-tallet, økte særlig da øyas skolebarn ble utdannet i Storbritannia i fem år mens Nazi-Tysklands okkupasjon i 1940–1945.

Mat

Blomsten guernseylilje (Nerine sarniensis) er benyttet som symbol på øya, men den urteaktige blomsten, som til tross for navnet, er ikke en lilje, ble introdusert fra Sør-Afrika. 
En lokal delikatesse er sjøøre (Haliotis tuberculata), en rekke mollusker er høstet under strenge lover fra strendene ved fjæresjø. Av de mange tradisjonelle matrettene på Guernsey, er den mest vanlige en gryterett eller stuing kalt for «Guernsey Bean Jar». Den har vært benyttet i flere århundrer og er fortsatt meget populær blant øyboerne, særlig ved den årlige festivalen Viaer Marchi hvor serveringen av matretten er et av høydepunktene. De fremste ingrediensene er flesk med snitte- og voksbønner. «Guernsey Gâche» er et eget brød som blir framstilt av blant annet rosiner.