Nagasaki

Den eldste tid

Nagasaki ble grunnlagt rundt 1500 og var ikke viktig før portugiserne dukket opp i området i 1542, et sted i prefekturet Kagoshima. Jesuittermisjonæren Frans Xavier ankom en annen del av området i 1549, men dro videre mot Kina i 1551 og døde der kort etter. De av hans følgesvenner som forble i Japan klarte å omvende en del føydalherrer (daimyo) til katolisismen.
Den som åpnet døren for dem i Nagasaki-området var føydalherren Nagasaki Sumikage, som var en vasall under daimyoen Omura Sumitada. I mai 1563 lot Omura og 24 av hans vasaller (deriblant Sumikage) seg døpe i havnebyen Yokoseura, som året før var blitt anløpt av portugisernes årlige handelsskip. Etter sin dåp vendte Sumikage tilbake til Nagasaki. Omura Sumitadas dåp innebar at alle som bodde i hans domener måtte konvertere til kristendommen.
I 1571 utvirket Sumitada en avtale om utviklingen av Nagasaki som handelssted for portugisere. Den lille havnebyen vokste fort til et handelssentrum, og mange av produktene som portugiserne importerte hit ble en del av den japanske kulturen, som for eksempel tobakk, brød, tempura, tekstiler og en portugisisk kake kalt castellas. Portugiserne tok også med seg mange handelsvarer fra Kina.
I den ustabile perioden kalt de stridende staters tid utviklet Sumitada og jesuittenes leder, pater Alessandro Valignano, en plan om at den administrative kontroll over den nå katolske byen Nagasaki skulle gå over til jesuitterordenen, for å forebygge at byen senere skulle falle under en ikke-katolsk daimyo hvis makt var sterkt tiltagende på Kyushu. Slik gikk det til at byen i en kort periode i 1580-årene var en jesuittisk koloni der denne presteordenen hadde kontroll med administrative og militære anliggender.
Men i 1587 endret dette seg; da ble Nagasakis velstand berørt av at Toyotomi Hideyoshi kom til makt i landet. Han var bekymret over den store kristne innflytelsen i det sørlige Japan, og beordret alle misjonærer utvist. Nå ble alt tilbakeført til keiserlig kontroll. Japanske og utenlandske kristne ble forfulgt, og i 1596 korsfestet Hideyoshi 26 kristne i Nagasaki for å avskrekke alle som måtte ha tanker om å vende seg mot ham. De portugisiske handelsfolkene ble imidlertid ikke fordrevet, og byens økonomi ble ikke skadelidende.

Tokugawa-shogunatets tid

Da Tokugawa Ieyasu grep makten nesten tyve år etter, ble ikke forholdende vesentlig endret. I 1614 ble kristendommen regelrett forbudt. Alle misjonærer ble landsforvist, likeså enhver daimyo som ikke ville avsverge kristentroen. En brutal kristenforfølgelse fulgte, med tusener av dødsofre over hele Kyushu og i andre deler av Japan. De kristne gjorde til å begynne med motstand: Folket i Shimabara-enklaven i Nagasaki gjorde opprør i 1637. Et flertall av opprørerne var kristne. De var til slutt 40 000 mann og klarte å erobre Shimabaraborgen og ydmyket den stedlige daimyo. Men shogunen sendte 120 000 soldater for å slå ned oppstanden, og slik kom Japans korte «kristne århundre» til sin avslutning. Det var fremdeles mange kristne i befolkningen, men de gikk i dekning og holdt sin tro hemmelig. De ble av og til ofre for forfølgelser.
På denne tiden hadde nederlenderne bygget seg opp i Nagasaki og det lyktes dem å overbevise shogunen om at de bare var interessert i handel og ikke misjonsvirksomhet. I 1644 fikk nederlenderne en egen øy, Hirado, utenfor Nagasaki. I 1720 ble forbudet mot nederlandske bøker opphevet, og det førte til at hundrevis av japanske lærde strømmet til Nagasaki for å studere rangaku, «hollandsk lærdom». Frem til 1855 var dette Japans eneste kontakt med omverdenen.

Den gjenoppbygde by

Etter annen verdenskrig ble byen gjenoppbygd, skjønt med dramatiske forandringer. Nye templer ble bygd, likeså nye kirker, ettersom det kristne nærværet ikke forsvant og antallet kristne tvert i mot økte markant i etterkrigstiden. Noen av ruinene er blitt beholdt som minnesmerker, og atombombemuseet er tilknyttet slike ruiner.
I ruinene til Uramikatedralen ble det funnet hodet til en Mariafigur, med utbrente øyne. Hodet er senere blitt satt på en ny figur, og ble på 60-årsdagen den 9. august 2005 satt inn i et nybygd kapell «Vår Frue av Atombomben» i den nye katedralen, som ble gjenoppbygd i 1959.