Pierre-Jean De Smet

Bakgrunn

Pieter-Jan de Smet ble født i Dendermonde i Øst-Flandern, del av bispedømmet Gent. Hans far var kremmer som opparbeidet en betydelig formue. Som 19-åring begynte han på presteseminar i Mechelen. Han dro første gang til Amerika i august 1821, ledsaget av Charles Nerinckx, for å tre inn som novise i White Marsh, et sted ved Baltimore drevet av jesuittene. I 1823 ble novisiatet flyttet til Florissant ved Saint Louis i Missouri.

Prest

Der ble han presteeviet den 23. september 1827. Årene 1824 til 1830, mens han var prefekt på en gutteskole, satte han seg inn i indianske skikker og språk. Han studerte ved College of St. Louis (nå University of Missouri–St. Louis), der han var økonom, men i september 1833 måtte han tilbake til Belgia på grunn av en hudsykdom. Der var han til november 1837.

Iowa

Årene 1838 og 1839 støttet De Smet oppbyggingen av «St. Joseph's Mission» i det som senere ble Council Bluffs. Han overtok det forlatte Fort Council Bluffs, et større blokkhus, og misjonerte fremfor blant stammen potawatomi under Sauganash (1780-1841). Han hadde lite fremgang der, men døpte i dølgsmål noen barn. Ved siden av hjalp han Joseph Nicollet med kartleggingsarbeid i regionen. Han lærte så meget av dette at han skulle bli den første som fikk utarbeidet et nøyaktig kart over Missouriflodens elvesystem mellom Platte River og Big Sioux River. Det er et særdeles viktig kart, ikke minst fordi det også markere indianske landsbyer og innretninger.

Flathead-misjon

Deretter begynte han fra februar med misjon blant de stammer som nå regnes til Confederated Salish and Kootenai Tribes of the Flathead Nation. Biskop Joseph Rosati sendte ham dit etter at en rekke indianske delegasjoner hadde bedt om at de skulle få prester til seg. Fra 30. april til 31. desember 1840 utforsket han i dette området i Rocky Mountains mulighetene for en mer organisert misjonsreise. Hans plan var å opprette, etter forbilde fra jesuittreduksjonene i Paraguay, å opprette en slags «reduksjon», en bymessig bosetting, som skulle være reservert for indianere og der hvite ikke skulle trenge inn.
I 1841 kom han med to prester og tre legbrødre til Montana og inn i Bitterroot Valley, og grunnla er misjonsstasjonen  Sainte-Marie, i dag Stevensville, rundt 60 km sør for Missoula. Våren 1842 besøkte misjonærene François-Norbert Blanchet og Modeste Demers i Fort Vancouver. Sammen la de planer for misjonen i Oregon Country. De Smet skulle skaffe finansiering i Europa. Atter krysset han Atlanterhavet, og returnerte først den 31. juli 1844 til Columbiaelven. Med ham ankom fem jesuitter og ordenssøstre av Notre-Dame de Namur. De Smet mente at uten å vinne fred med blackfeetindianerne ville det ikke være mulig å drive noen fremgangsrik misjon. Derfor bestemte han seg for å reise til denne stammen.

Misjonsreise til Canada

Med denne reisen kom han inn i Hudson’s Bay Companys områder. I august 1845 brøt han opp fra Lake Pend Oreille (i dagens Idaho) mot Kootenay River. Han nådde Columbia Rivers kilder, krysset Sinclair Pass, og dro tilbake til Kootenay. Derfra gikk det over White Man's Pass til Bow River ved dagens  Canmore og nordover til Rocky Mountain House, dit han ankom 4. oktober. Der traff han indianere fra stammene cree, chippewa og blackfeet, skjønt bare to små grupper av de sistnevnte. Vinteren tilbragte han, etter å ha gått seg vill i flere dager, i Fort Edmonton.
Våre netter dro han over øvre North Saskatchewan River til Jasper House, der han feiret Påske den 12. april 1846, og videre om Fort Colville nær Kettle-fossene (29. mai) helt til Fort Vancouver, der han ankom i juni, for så å returnere til sin misjonsstasjon Sainte-Marie ved Bitterroot River (ca 8. august). Så dro han tilbake til St. Louis. Fra Fort Vancouver utforsket han Willamette-dalen.

Etter misjonsvirksomheten

De neste årene holdt han kontakten vedlike med Europa, og sammenlagt krysset han Atlanterhavet 19 ganger. For den amerikanske regjering dro han flere ganger mellom  1851 og 1870 til øvre Missourielvens områder. I 1868 overbeviste han Sitting Bull til å akseptere Fort Rice-traktaten. I 1870 besøkte han siouxindianerne en siste gang.
De Smet døde i St. Louis og ble begravet i St. Stanislaus Seminary i Florissant. Hans levninger og andre misjonærers ble i 2003 bragt til nye graver ved St. Louis.