Folkeavstemningen om Storbritannias EU-medlemskap 2016

Spørsmålet på stemmeseddelen

Da lovforslaget om folkeavstemningen ble lagt fram for parlamentet var spørsmålet velgerne skulle ta stilling til formulert slik på engelsk: «Should the United Kingdom remain a member of the European Union?» (norsk: «Skal Det forente kongerike forbli medlem av Den europeiske union?»). Spørsmålet var også formulert på walisisk. Et slikt spørsmål ville gi velgerne mulighet til å stemme ja eller nei.
Spørsmålsformuleringen ble etter dette utredet av Electoral Commission. Kommisjonen anbefalte å endre spørsmålet på stemmeseddelen slik at det på engelsk ble lydende: «Should the United Kingdom remain a member of the European Union or leave the European Union?» (norsk: «Skal Det forente kongerike forbli medlem av Den europeiske union eller forlate Den europeiske union?»). Også denne spørsmålsstillingen skulle foreligge på walisisk. Electoral Commission begrunnet sin tilråding med at spørsmålet var klart og enkelt forståelig for velgerne og at det anbefalte spørsmålet var den mest nøytrale blant spørsmålsformuleringene som var prøvd ut. Spørsmålsformuleringen unngikk de positive konnotasjonene ja-alternativet ville ha gitt. Regjeringen godtok spørsmålsstillingen Electoral Commission anbefalte.
Velgerne måtte velge mellom alternativene «Remain a member of the European Union» («forbli medlem av Den europeiske union») og «Leave the European Union» («forlate Den europeiske union») ved å sette kryss ved foretrukket alternativ på stemmeseddelen.

Stemmerett

Statsborgere av Storbritannia, Irland og samveldeland bosatt i Storbritannia hadde rett til å delta i folkeavstemningen. Britiske borgere som hadde bodd utenlands i mindre enn 15 år, medlemmer av Overhuset og samveldeborgere som bodde i Gibraltar kunne også delta. Statsborgere i andre EU-land bosatt i Storbritannia hadde ikke rett til å stemme, med mindre de var statsborgere av Irland, Kypros eller Malta.
Rundt 5,5 millioner briter bor utenlands. Minst 1,2 millioner av disse bor i et annet EU-land. To briter som hadde bodd utenlands i mer enn 15 år brakte saken om stemmerett inn for rettsapparatet. Storbritannias høyesterett opprettholdt lavere rettsinstansers beslutning om at begrensningen på stemmerett for briter som har bodd utenlands i mer enn 15 år var gyldig. Begrensningen angikk opp til 2 millioner briter, som ikke fikk stemme i folkeavstemningen.  
Befolkningen på Man, Jersey og Guernsey hadde ikke stemmerett, ettersom kronbesittelsene ikke er del av Storbritannia og heller ikke er en del av EU.
Stemmerettsalderen var 18 år. Et forslag i Overhuset om å senke stemmerettsalderen til 16 år ble nedstemt.
Stemmeberettigete måtte registrere seg innen utgangen av 7. juni 2016 for å kunne stemme. Elctoral Commission kunngjorde 21. juni 2016 tentative tall for antall registrerte velgere. I alt var 46 499 537 velgere registrert og kunne stemme i folkeavstemningen. Aldri før hadde så mange vært registrert før et valg. Flest velgere, 38 956 824, var registrert i England, etterfulgt av Skottland med 3 988 492, Wales med 2 270 743, Nord-Irland med 1 260 955 og Gibraltar med 24 117 registrerte velgere.

Avvikling og opptelling

Velgerne avga stemme i valglokaler som ikke dekket flere enn 2500 velgere totalt. Valglokalene åpnet klokken 7 om morgenen (lokal tid). Det var etter søknad mulig å stemme per post. Velgere kunne også søke om at å få avlegge stemme ved stedfortreder.
Opptelling av stemmene startet straks valglokalene stengte, det vil si klokken 22 om kvelden britisk tid. Stemmene ble talt i 382 tellekretser, som rapporterte til 12 regionale sentre. Derfra ble resultatene sendt til Manchester, der den endelige opptellingen foregikk.
Resultatene fra tellekretsene og regionene ble gjort kjent fortløpende. Det endelige resultatet ble kunngjort i Manchester Town Hall av lederen for Electoral Commission, Jenny Watson. Resultatet var klart ved sjutiden på morgenen den 24. juni 2016.

Gibraltar

Gibraltar kom med i EU da Storbritannia ble medlem i 1973. Det er det eneste britiske oversjøiske territorium som er med i EU, selv om territoriet ikke er omfattet av tollunionen eller den felles landbrukspolitikken.
Partiene i Gibraltar, Gibraltar Social Democrats (GSD), Gibraltar Socialist Labour Party (GSLP) og Liberal Party of Gibraltar, støttet å forbli i EU.
Ved opptellingen utgjør Sørvest-England og Gibraltar en felles regional tellekrets. Gibraltar er siden 2004 en del av valgkretsen Sørvest-England ved valg til Europaparlamentet.

Valgkamporganisasjoner og valgkamp

Det ble dannet tre organisasjoner som arbeidet for å få velgerne til å stemme for at Storbritannia skal forlate EU. Organisasjonen Vote Leave ble startet i oktober 2015. Den fikk støtte fra enkeltmedlemmer i Det konservative parti, Arbeiderpartiet og United Kingdom Independence Party.  Vote Leave ble også støttet av Conservatives for Britain, Labour Leave og Business for Britain. Organisasjonen Leave.EU fikk støtte av United Kingdom Independence Party og partilederen Nigel Farage, som også støttet organisasjonen Grassroots Out, der det også fantes personer med bakgrunn i Arbeiderpartiet og Det konservative parti.
Organisasjonen Britain Stronger in Europe arbeidet for å overbevise velgerne om å stemme for fortsatt britisk EU-medlemskap. Organisasjonen var tverrpolitisk og ledet av Stuart Rose, en konservativ livstidspeer som tidligere var direktør i Marks & Spencer. Organisasjonen fikk støtte av British Influence.
Electoral Commission pekte 13. april 2016 ut én av valgkamporganisasjon på hver side: Vote Leave og Britain Stronger in Europe. De valgte organisasjonene fikk valgkampstøtte, kringkastingstid og anledning til å sende materiell gratis i posten. De kunne bruke opp til 7 millioner pund og fikk 600000 pund i offentlig støtte.
Valgkampen startet offisielt 15. april 2016. De utpekte valgkamporganisasjonene og andre måtte etter dette følge reglene nedfelt av Electoral Commission.
I april 2016 sendte regjeringen ut en brosjyre til alle husstander der den la fram sitt syn på hvorfor Storbritannia burde forbli medlem av EU.
I de fire ukene fra 27. mai og til avstemningsdagen hadde offentlige tjenestemenn forbud mot å komme med utspill eller offentliggjøre informasjon som kunne påvirke utfallet av folkeavstemningen. Slike perioder før et valg kalles purdah (fra persisk for «forheng», «slør»).
De to valgkamporganisasjonene innstilte valgkampen den 16. juni 2016 etter at parlamentsmedlem Jo Cox ble knivstukket og skutt til døde i sin valgkrets. Cox drev valgkamp for forbli-standpunktet. Politiet etterforsket rapporter om at den mistenkte gjerningsmannen ropte «Britain first» («Storbritannia først») og om dette hadde forbindelse til det høyreekstreme partiet med dette navnet. Partiet avviste at det hadde noe med angrepet å gjøre. Den mistenkte 52 år gamle mannen hadde også kontakt med høyreekstreme grupper i USA og Sør-Afrika. Han hadde hatt problemer med sin psykiske helse og vært behandlet for dette. Valgkampaktiviteten ble suspendert til søndag 19. juni 2016.

Meningsmålinger

En analyse av meningsmålinger publisert i oktober 2015 antydet at yngre velgere og velgere med høyere utdannelse helte mot forbli-standpunktet, mens eldre velgere og velgere med lav utdannelse i større grad foretrakk at Storbritannia forlater EU.
Meningsmålingsfirmaet YouGov fant i februar 2016 at EU-skepsisen var sterkest i områder med lav inntekt, mens også i områder der de konservative sto sterkt. I Skottland var det en overvekt av områder med støtte til å forbli i EU. Det var også støtte for å forbli i store deler av Wales og i London, samt i universitetsbyer i England. Oppslutningen om å forbli var størst i mindre byområder.
På bakgrunn av sprikende meningsmålinger, oppsto det en diskusjon om forskjellene på målinger utført ved telefonintervjuer og målinger utført via internett. Målinger utført ved hjelp av telefonintervjuer viser at forbli-siden har en betydelig ledelse, mens internettmålingene gir et jevnere resultat. En analyse konkluderte med at målinger utført ved telefonintervjuer gir et mer presist bilde av holdningene og at målinger utført via internett gir en for høy andel svar til fordel for forlat-alternativet.