Statens helsetilsyn

Områdeovervåking

Områdeovervåkning er tilsyn med et overordnet perspektiv, og består i å innhente, systematisere og tolke kunnskap om sosiale tjenester i Nav, barnevern-, helse- og omsorgstjenester i et tilsynsperspektiv. Slik kunnskap gir grunnlag for å vurdere behovsdekning og kvalitet.

Planlagt tilsyn med virksomhetene

I tilsynet med de enkelte virksomhetene (kommuner, barneverninstitusjoner, sykehjem, sykehus osv.) brukes systemrevisjoner basert på internasjonalt anerkjent metodikk. Virksomheten granskes gjennom dokumentgjennomgang, intervjuer, befaring og stikkprøver. Rapporten fra tilsynet beskriver de punktene der forholdene ikke er i samsvar med lov eller forskrift, kalt avvik. Tilsynsmyndigheten følger opp avvik overfor eiere og ledelse inntil forholdene er brakt i samsvar med lov eller forskrift. 
Hvert år utpeker Statens helsetilsyn to til fire områder for landsomfattende tilsyn, der Fylkesmannen gjør enkelttilsyn etter felles veileder. Hvert av disse landsomfattende tilsynene oppsummeres i egen rapport. 
Fylkesmannen i Rogaland fører tilsyn med helseforhold i petroleumsvirksomheten, og samarbeider med Petroleumstilsynet og andre om dette.

Enkeltsaker om svikt i tjenestene

Fylkesmennene får inn informasjon om mulig svikt i tjenestene fra mange kilder (pasienter, pårørende, arbeidsgiver, politiet, massemedia). De ca. 2000 sakene per år undersøkes for å klarlegge om det finnes brudd på lov eller forskrift. 
Der det finnes svikt kan Statens helsetilsyn gi reaksjon mot virksomheten i form av pålegg om å rette forholdene, eller reaksjon mot helsepersonell med autorisasjon. Reaksjonen her kan være advarsel, tilbakekall av forskrivningsrett til visse legemidler, eller tilbakekall av autorisasjon. Hvert år trekkes mellom 50 og 100 autorisasjoner tilbake. Flest gjelder sykepleiere og leger. Det er ca. 300.000 helsepersonell med autorisasjon i Norge. De viktigste grunnene til tap av autorisasjon er rusmisbruk, seksuelt misbruk av pasient og annen atferd som er uforenlig med å være helsepersonell.

Meldinger om hendelser som har ført til eller kunne ført til betydelig personskade

Statens helsetilsyn hadde frem til 1 juli 2012 ansvar for Meldesentralen, som samlet meldinger om hendelser i spesialisthelsetjenesten som har ført til eller kunne ha ført til betydelig personskade. Sykehusene og annen spesialisthelsetjeneste har lovbestemt plikt til å melde fra om slike hendelser, fra 1. juli 2012 til Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten. Statistikk over meldinger finnes i årsrapport fra Meldesentralen som Statens helsetilsyn utgir.

Klager på tjenester og manglende oppfyllelse av rettigheter

Pasient- og brukerrettighetsloven gir befolkningen mange rettigheter i møte med helsetjenesten. Loven omhandler rett til nødvendig helsehjelp, vurdering av legespesialist innen 30 dager, valg av sykehus, innsyn og retting i pasientjournal, medvirkning, informasjon. Det er også bestemmelser om barns særlige rettigheter, samtykke til helsehjelp og om individuell plan for de som trenger flere tjenester. Hvert år er det mellom 500 og 1000 slike klager. Klagene behandles av Fylkesmannen.
Helse- og omsorgtjenesteloven, som fra 1. januar 2012 erstattet sosialtjenesteloven og det meste av kommunehelsetjenesteloven, inneholder kommunenes plikt til å gi befolkningen tjenester, blant annet opplysning, råd og veiledning som kan bidra til å løse eller forebygge sosiale problemer, praktisk bistand og opplæring til dem som har et særlig hjelpebehov på grunn av sykdom, funksjonshemming, alder eller av andre årsaker, avlastningstiltak og lønn for personer og familier som har et særlig tyngende omsorgsarbeid, støttekontakt for personer og familier, plass i institusjon eller bolig med heldøgns omsorgstjenester, bolig til vanskeligstilte, helsetjenester og omsorgstjenester for øvrig. Klage som gjelder disse tjenestene behandles av Fylkesmannen. Hvert år er det mellom 5000 og 7000 slike klager.

Bruk av funn og erfaringer fra tilsyn

Tilsynsmyndighetene arbeider aktivt for at virksomheter som yter helse- og sosialtjenester skal bruke tilsynsrapportene, vedtakene i enkeltsaker, meldinger om feil og Statens helsetilsyns publikasjoner som kunnskapskilde i sitt arbeid med å utvikle styringssystemer og med forbedringer av tjenestenes kvalitet. 
Funn og erfaringer fra tilsyn, øvrig kunnskapsgrunnlag og tilsynsmetoder er offentlig tilgjengelig.

Organisasjonen

Tilsynsmyndighetene er Statens helsetilsyn og Fylkesmannen. 
Statens helsetilsyn er overordnet, nasjonal tilsynsmyndighet. Statens helsetilsyn har ca. 115 ansatte i 2013. Jurister og leger er de største profesjonsgruppene og for øvrig er det blant annet barnevernfaglig og sosialfaglig utdannete og annet helsepersonell enn leger. Årsbudsjettet er ca. 105 mill. kr i 2013. 
Statens helsetilsyn er organisert med ledelsen, som er direktør Jan Fredrik Andresen, utnevnt i 2012 og i 2018 for en ny seksårsperiode, ass. direktør Jo Kittelsen og ass. direktør Heidi Merete Rudi, kommunikasjonsdirektør Nina Vedholm, juridisk direktør Anders Haugland og fem avdelinger: avdeling for barnevern og sosiale tjenester, avdeling for kommunale helse- og omsorgstjenester, avdeling for spesialisthelsetjenester, avdeling for varsler og operativt tilsyn (til 2018: undersøkelsesenheten) og administrasjonsavdelingen. Statens helsetilsyn har kontorer i Møllergata like ved Regjeringskvartalet i Oslo sentrum.