300 (film)

Handlingen

En gruppe persiske budbringere kommer til Sparta for å kreve at Sparta underkaster seg kong Xerxes. Opprørte og fornærmet over deres oppførsel la kong Leonidas budbringeren kaste i en grav, og fast bestemt på å møte perserne. Leonidas besøker deretter Orakelet, forklarer sin krigsplan og tilbyr den vanlige betalingen i gull. Orakelets prester som allerede er blitt bestukket av Xerxes tolker Orakelets budskap til å bety at Sparta ikke bør gå til krig slik at det ikke vil avbryte den hellige Karneia-festivalen.
Til tross for advarselen samler Leonidas 300 av sine beste soldater for bekjempe perserne, velger kun de som allerede har sønner som kan arve dem. Etter hvert som de marsjerer nord, slutter grupper av arkadiere og andre grekere til dem. Når de kommer fram til de trange klippene ved Thermopylene i syne for den persiske hæren, bygger de en mur for å forhindre perserne i å avansere. Ephialtes, en pukkelrygget spartaner hvis foreldre flyktet for å forhindre at han ble satt ut, oppsøker Leonidas og ber om å forløse farens navn i kampen, og advarer ham om et hemmelig geitetråkk som perserne kan benytte for å omringe dem. Leonidas snur seg fra ham ettersom hans manglende evne til å holde et skjold skikkelig vil bety et svakt punkt i falanksen.
Før kampen begynner spør perserne om de 300 vil slippe våpnene sine. Leonidas svarer: «Persere! Kom og ta dem!» Spartanere benytter falanksformasjonen og kamp mann-mot-mann for å slå tilbake de tallrike bølgende av persiske angrep, inkludert Xerxes' elitetropper, De udødelige. De 300 forsvarer sin posisjon, mens de unngår store tap. Xerxes som er imponert møter personlig Leonidas og lover ham rikdom og makt for å overgi seg. Den spartanske kongen avslår og sier at han heller vil la «gudekongen» blø. Kort tid etter avslører en bitter Ephialtes det hemmelige geitetråkket til Xerxes, etter å ha bli lovt en lukrativ og mektig posisjon i det persiske riket.
I Sparta forsøker dronning Gorgo å verve den innflytelsesrike Theron til å hjelpe henne å overtale den spartanske rådsforsamlingen til å sende støttetropper til Leonidas. Theron sier at han vil hjelpe henne, men kun om hun går til sengs med ham. Gorgo samtykker motvillig til dette. I mellomtiden har grekerne oppdaget at Ephialtes har forrådt dem, og arkadierne beslutter å trekke seg tilbake i stedet for å møte den sikre døden. Spartanerne avviser å følge dem, bundet av deres lov. Leonidas beordrer en eneste mann, Dilios, til å trekke seg tilbake og bruke sine retoriske evner for å fortelle historien om de 300 til det spartanske folket og således sikre at de blir husket. Motvillig forlater Dilios dem sammen med arkadierne. I Sparta møter Gorgo rådsforsamlingen, men får ikke støtte av Theron som i stedet beskylder henne for hor. Dronningen blir rasende over hans forræderi, river til seg et sverd fra en soldat og dreper Theron. Persiske mynter triller ut fra lommene hans, rådsforsamlingen erklærer at han er en forræder og samler seg i enighet mot Persia.
Ved Thermopylene har perserne omringet de 300 på alle kanter. Xerxes' talsmann krever at de overgir seg, sier at Leonidas kan beholde sin tittel som konge av Sparta og bli krigsherre over alle grekere, ansvarlig kun overfor Xerxes. I trass, slynger Leonidas spydet sitt mot Xerxes, kutter kinnet hans og oppfyller løftet om å la «gudekongen» blø. Rystet av påminnelsen av sin egen dødelighet beordrer Xerxes bueskytterne sine å fyre løs. De gjenværende spartanerne blir drept i en storm av piler, med Leonidas som den siste som dør. Dilios kommer til slutt tilbake til Sparta og inspirer rådsforsamlingen om de 300s tapperhet.
Dilios fullfører sin fortelling om de 300 på en slagmark, omgitt av lyttende krigere i økende antall. Han konkluderer at den persiske hæren som beseiret kun 300 spartanere et år tidligere med store vanskeligheter nå må være livredde over å møte 10 000 spartanere og 30 000 grekere fra alle bystatene. De begeistrete grekerne drar av sted for å bekjempe den persiske hæren, begynnelsen på Slaget ved Plataiai.

Blandet

Siden filmens før-verdenspremiere ved Berlins internasjonale filmfestival den 14. februar 2007 for 1700 tilskuere har 300 generelt møtt blandet mottagelse. Mens den møtte stående applaus ved premieren var det mishagsytringer ved pressevisningen og hvor en del forlot salen før slutten.
I USA var kritikken delt. På filmnettstedet Rottentomatoes.com var det 61 % som stemte for filmen fra en liste av kritikere. På nettstedet MetaCritic.com fikk 300 en oppslutning på 51/100 basert på 34 kritikker, noe som resulterte en status som «Blandet eller gjennomsnittlig kritikk».
To betydningsfulle bransjemagasiner trykte generelt positive kritikker. Varietys Todd McCarty beskrev filmen som «visuelt fengslende», mens Kirk Honeycutt for The Hollywood Reporter roste filmens «topografiske skjønnhet, farger og former».
300 ble også varmt mottatt av nettsteder som omtaler tegneserier og videospill. Comic Book Resources' Mark Cronan ment at filmen var fengslende, og ga ham «en følelse av makt etter å ha vært vite til noe storslått». IGNs Todd Gilchrist utropte Zack Snyder til en filmisk visjonær og «den mulige frelseren av moderne filmkunst».
Et antall negative kritikker kom i en del betydningsfulle amerikanske dagsaviser. A.O. Scott i The New York Times beskrev 300 som «omtrent like voldelig som Apocalypto og dobbelt så tåpelig», foruten å kritisere den fargeskjema og antydet at handlingen hadde rasistiske undertoner. Kenneth Turan skrev i Los Angeles Times at «om du ikke elsker vold like mye som en spartaner, Quentin Tarantino eller videospillende tenåringsgutt vil du ikke bli uendelig fascinert». Noen greske dagsaviser har vært spesielt kritiske og hvor filmkritikeren Robby Eksiel sier at filmpublikumet vil bli fortrollet av den «digitale action», men irritert over «den pompøse fortolkningene og de en-dimensjonale figurene».

Historisk nøyaktighet

Filmens regissør uttalte i et intervju for MTV at «Hendelsene er 90 prosent riktige. Det er bare visualiseringen som er sprø... Jeg har vist med denne filmen til historikere av verdensklasse som sa at den var forbløffende. De kan ikke tro at den var så nøyaktig som den var.» Han fortsatte å si at filmen er «en opera, ikke en dokumentar. Det er hva jeg vil si når folk sier at den er historisk unøyaktig.» Sitert i et nyhetsinnslag på BBC uttalte Snyder at filmen er i sin kjerne er «en fantasifilm». Han beskrev filmens forteller, Dilios, som «en fyr som vet hvordan man ikke ødelegger en god fortelling med sannheten».
Paul Cartledge, professor i gresk historie på University of Cambridge, rådet filmprodusentene på uttalelsen av greske navn og uttalte at de «gjorde god bruk» av hans utgitt verk om Sparta. Han roste filmen for den portrett av «spartanernes heroiske kodeks», og av «den nøkkelrolle som kvinner spilte ved å støtte opp, faktisk støtte opp under den mannlige krigskodeks om ære», mens han uttrykte reservasjon for filmens «vestlig (de gode) kontra østlig (de slemme) polarisjon».
Ephraim Lytle, derimot, amanuensis i hellenistisk historie ved Universitet i Toronto, uttalte at 300 selektivt idealiserer det spartanske samfunn på en «problematisk og forstyrrende» måte, foruten å portrettere perserne som monstre og ikke-spartanske grekere som svake. Han antydet at filmens moralske univers ville ha vært like «bisarr for de antikkens grekere som den er for moderne historikere».
Militærhistorikeren Victor Davis Hanson, som skrev forordet til gjenutgivelse av Frank Millers tegneserieroman, uttrykte at filmen demonstrerte et spesielt slektskap med Herodots opprinnelige fortelling ved at den fanget inn den krigerske livssyn til det historiske Sparta og representerte Thermopylene som «sivilisasjonenes sammenstøt». Han bemerket at Simonides, Aiskhylos og Herodot så på Thermopylene som en kamp mot «østlig sentralisme og kollektive livegenskap» som i opposisjon til «ideen om en fri borger i en selvstyrt bystat». Han la ytterligere til at filmen viser slaget på en «surrealistisk» måte, og at dens hensikt var å «først og fremt å underholde og sjokkere og i andre rekke å belære».
Touraj Daryaee, professor i persisk historie ved California State University, Fullerton, kritiserte det sentrale temaet i filmen at «frie» og «demokratielskende» spartanere mot «slave»-persere. Daryaee uttrykte at det persiske riket hyrte og lønnet folk uten hensyn til deres kjønn eller etniske bakgrunn hvorav det 5. århundres Hellas «mindre enn 14 %» av befolkningen deltok i demokratiske beslutninger og «bortimot 37 %» av befolkningen« var slaver. Han la ytterligere til at Sparta «var et militært monarki, ikke et demokrati», og la til at Sparta kollektivt eide hele den befolkningen som var slaver (helotene).