Mordet på Benazir Bhutto

Drapsforsøket i Karachi 18. oktober 2007

Benazir Bhutto var også tidligere blitt utsatt for attentat. Den 18. oktober 2007 kom hun uskadet fra et angrep i Karachi som tok livet av 136 mennesker og såret mange hundre flere. To kraftige eksplosjoner fant sted rett etter at hun hadde ankommet med fly til og forlatt Jinnah internasjonale lufthavn. Det ble fastslått at det dreide seg om selvmordsangrep, der en selvmordsbomber først kastet en liten håndgranat inn i den folkemengden rundt bussen Bhutto var i, før han tyve sekunder senere sprengte seg selv i luften like ved bussen.

Drapet i Rawalpindi 27. desember 2007

27. desember 2007 deltok Bhutto i et valgmøte i Rawalpindi. Her talte hun til titusenvis av fremmøtte tilhengere av Pakistan Peoples Party, før hun forlot podiet og steg inn i den pansrede bilen som ventet på henne utenfor hovedinngangen. Angrepet skjedde da hun forlot møtet i en bil. Minst en angriper avfyrte 3 skudd, 2 av disse rettet mot Bhutto da hun stod oppreist i takluken på sin pansrede bil. Sekunder etterpå detonerte en bombe i nærheten av bilen, sannsynligvis en selvmordsbomber. 
Bhutto ble etter angrepet fraktet rett til sykehuset Rawalpindi General Hospital med kritiske skader og kort tid etter kom meldingen om at den tidligere pakistanske statsministeren var død. Wasif Ali Khan, som er medlem i Bhuttos parti, var til stede på sykehuset da Bhutto døde og kunne fortelle at Bhutto gikk bort klokken 18.16 lokal tid (14.16 norsk tid).

Uklarhet om dødsårsaken

Det er per 29. desember 2007 uklart hva som drepte Bhutto. På kvelden 27. desember ble det meldt at hun hadde blitt skutt i nakken og brystet idet hun satte seg inn i en bil, men dagen etter drapet meldte innenriksdepartementet i Pakistan at Bhutto ikke ble drept av et skudd, men av et kraniebrudd etter at hun slo hodet i et håndtak på soltaket til bilen da hun dukket for skuddene. Bhuttos nærmeste medarbeidere avviste denne forklaringen som «løgn», og fastholdt at Bhutto ble truffet av to kuler. Andre meldinger fra regjeringen meldte at Bhutto var blitt drept av fragmenter fra bombeeksplosjonen, mens en lege meldte at hun hadde et stort sår på den ene siden av hodet. En av Bhuttos egne hjelpere stod frem og sa at hun hadde sett et kulehull i Bhuttos hode da hun vasket liket i forkant av begravelsen.
Hun ble fraktet til sykehuset etter en lang stund. Ruten til bilen ble endret av en av partiet til Benazir. Og da måtte de gå rundt hele Islamabad for å komme seg til sykehuset. Og i veien ble hjulet punktert og deretter måtte de hente en ny bil som to
Ifølge meldinger som kom to dager etter drapet ble det ikke utført noen formell rettslig obduksjon av Bhutto før hun ble begravet, kun en utvendig undersøkelse og røntgen. Årsaken var at politiet ikke krevde en obduksjon, og at Bhuttos mann ikke ga tillatelse til det. 
Detaljene i forbindelse med den medinsinske behandlingen av Bhutto ble kjent noen dager etter attentatet. Rapporten forteller at Bhutto hverken hadde puls eller åndedrett da hun ankom sykehuset. Blod kom fra et sår på høyre side av hodet, fra begge ørene og høyre nesebor, og hvitt materie som ble antatt å være hjernemasse var synlig. Klærne hennes var gjennomvåte av blod. I 41 minutter forsøkte legene å gjenopplive Bhutto før de erklærte henne død. Såret i hodet ble målt til 3 x 5 cm. Det var ingen andre synlige sår. Legene kjente ingen fremmede objekter i såret, selv om det ikke ble nærmere undersøkt. Rapporten ble underskrevet av 7 leger.
På grunn av uklarhetene rundt Bhuttos død ga pakistanske myndigheter dagen etter begravelsen tillatelse til å åpne graven for videre undersøkelser dersom Bhuttos parti og familie ønsket det. Bhuttos ektemann, Asif Ali Zardari, ville ikke dette da han ikke hadde tiltro til at pakistanske myndigheter ville håndtere en obduksjon riktig.
1. januar 2008 trakk pakistanske myndigheter tilbake forklaringen om at Bhutto skulle dødd da hun traff soltaket. Departementet ønsket å vente på rettsmedisinske analyser fra leger som behandlet henne ved et sykehus i Rawalpindi.
Etterforskere fra Scotland Yard konkluderte etter sin gjennomgang at Bhutto døde av selve eksplosjonen, ikke skuddene.

Manglende sikkerhet

Benazir Bhutto var engstelig for egen sikkerhet etter det første attentatforsøket. Det ble bedt om bistand fra sikkerhetsselskapene Blackwater USA og Armour Group. President Pervez Musharaff skal etter sigende ha nektet selskapene å operere i Pakistan, selv om både Benazhir og hennes ektemann, Zardari mange ganger forsøkte å få visum for vakter fra selskapet, men forespørselen ble hver gang avvist av regjeringen.

Al-Qaida-koblingen

Benazir Bhutto selv mente at potensielle drapsmenn ville komme fra «en gjeng fra den afghanske krigsherren Baitullah Mehsud, eller Hamza bin Laden, sønn av Osama bin Laden, eller fra de pakistanske taliban i Islamabad, eller en gruppe i Karachi». Bhutto uttalte også at hun hadde mottatt et trusselbrev der noen som kalte seg «venner av al-Qaida og Osama bin Laden» truet med «å slakte henne som en geit».
al-Qaida selv tok raskt på seg ansvaret for attentatet: «Vi har utslettet amerikanernes mest dyrebare ressurs, som sverget på å bekjempe mujahedin», uttalte Mustafa Abu Al-Yazid samme dag som attentatet. 
Det pakistanske innenriksdepartementet uttalte dagen etter attentatet at de hadde beviser for at al-Qaida og taliban sto bak. Baitullah Mehsud, en lokal taliban-kommandant ble trukket inn i saken. Mehsud selv avviste at han hadde noe som helst med mordet å gjøre. Mehsud skal ha sendt to emissærer for å berolige Bhutto om at hun ikke var hans fiende etter det første attentatforsøket.
CIAs leder Michael Hayden fortalte i et intervju til Washington Post i januar 2008, at etterretningsorganisasjonen mente at Bhutto ble drept av personer fra gruppen rundt Mehsud, men uten å dokumentere påstandene sine nærmere.

Bhuttos egne folk

På nyåret dukket rykter om at en av Bhuttos livvakter/assistenter hadde oppført seg underlige rett i forkant av attentatet. På et video-opptak skal Khalid Shahinshah, som stod i umiddelbar nærhet av Bhutto på scenen ved valgtreffet i Rawalpindi, ha simulert strupekutting med en håndbevegelse. Livvakten skal også ha vært førstemann som gikk inn i Bhuttos skuddsikre bil etter talen, og ikke Bhutto. Livvakten forsvant etter å ha blitt konfrontert med sin oppførsel.

Opptøyer

Like etter drapet ble offentlig kjent i Pakistan, startet uroen over hele landet. Seks fabrikkarbeidere ble drept da rasende tilhengere av Bhutto satte fyr på en fabrikk i Karachi. I samme by ble over 100 biler satt fyr på. I Hyderabad åpnet politiet ild mot demonstranter dagen etter drapet og skadet fem personer. Fire mennesker skal ha blitt drept i Karachi på grunn av uroen. Ifølge meldinger skal 11 mennesker ha blitt drept i andre byer, blant annet en politimann. I Bhutto sin hjem-region Sindh ble 23 mennesker meldt drept dagen etter drapet. Et passasjertog og flere jernbarnestasjoner ble satt i brann i Sindh-regionen og i byen Multan i Punjab-regionen ble flere banker og bensinstasjoner ranet og satt i brann. I Peshawar ble kontorene til et regjeringsstøttende parti angrepet og satt fyr på.
To dager etter attentatet samlet 10 000 mennesker seg i Lahore, der de ropte slagord mot president Musharraf, mens politi brukte tåregass mot demonstranter i Rawalpindi. Det ble også meldt om demonstrasjoner i flere andre byer som Karachi, Quetta og Peshawar, og tre Bhutto-tilhengere ble meldt drept. Musharraf ba sikkerhetsstyrkene om å skyte mot plyndrere og å sørge for sikkerheten til det pakistanske folket.

Pakistansk politikk og økonomi

Mange fryktet at attentatet ville medføre ustabilitet for demokratiet i Pakistan, Norges ambassadør i Pakistan, Aud Marit Wiig, var blant dem som betegnet «situasjonen i landet som alvorlig», russiske myndigheter uttalte «Vi håper at pakistanske myndigheter vil gjøre det som er nødvendig for å sikre stabilitet i landet» og norsk-pakistaneren Aslam mente at drapet ville skape ytterligere kaos i landet. 
Tilhengerne av Bhutto rettet hovedsakelig raseriet sitt mot president Pervez Musharraf etter drapet, og mente han var ansvarlig for drapet. «Musharraf! Musharraf! He killed her! And we will take revenge. We will kill him in return!» ropte demonstranter.

Valget

Fungerende statsminister Mohammedmian Soomro meldte raskt at valget den 8. januar ville gå som planlagt, selv om flere av kandidatene til statsministervervet og sentrale politikere bestemte seg for å boikotte valget.
Tariq Azim, informasjonssekretær i Pakistan Muslim League-Q, partiet som støtter president Musharraf uttalte 30. desember at valget på ny nasjonalforsamling ville mistet all legitimitet hvis det ble avholdt 8. januar som først planlagt, siden flere partier i opposisjonen truer med boikott, og medlemmer av Benazir Bhuttos parti fremdeles sørger over drapet på henne.
Valgkommisjonen i Pakistan uttalte 31. desember at den anbefalte å utsette valget på ny nasjonalforsamling. Like over nyttår ble det klart at valget ble flyttet av valgkommisjonen til 18. februar 2008.
Utdypende artikkel: Valget i Pakistan 2008

Økonomi

Det pakistanske aksjemarkedet reagerte med sterkt kursfall på den første børsdagen, fire dager etter selve attentatet. Børsen i Karachi falt 4,6% like etter åpning, og endte tilslutt ned  694.92 poeng eller 4.7%, det største fallet noensinne i poeng og prosent. Dagen etter, 1. januar 2008, fortsatte børsfallet i Karachi, og sank 3,8% like etter åpning.
Bomulls-industrien i Pakistan ble hardt rammet av opptøyene i landet. Flere enn 4 fabrikker fikk utstyr og fabrikker skadet eller ødelagt, og masse bomull ble også brent opp eller ødelagt av mobben. En fryktet langvarige problemer for bransjen som en følge av skadene.
Sentralbanksjefen, Abdullah Yousaf, uttalte at den pakistanske økonomien hadde fått et tap på 35 milliarder pakistanske rupi som en følge av attentatet og uroen etterpå.

Internasjonale reaksjoner

Drapet på Benazir Bhutto ble fordømt av en rekke internasjonale ledere, inkludert USAs president George W. Bush som uttalte at dette var et drap utført av «ekstremister» og at «Bhuttos drapsmenn må få sin straff». Den tidligere norske statsministeren Kjell Magne Bondevik uttalte at «de ekstreme var ute etter Benazir Bhutto fordi hun var en moderne leder og kvinne», mens Norges nåværende statsminister Jens Stoltenberg sa at «vi [regjeringen] fordømmer angrepet som er et alvorlig overgrep mot arbeidet for å gjenreise demokratiet i Pakistan».
Pakistanere i Norge reagerte også sterkt på drapet. Aslam Ahsan uttalte «Nå har landet mistet en profil med integritet, respekt og troverdighet ute i verden».

Påvirkning på andre land

Flere av de amerikanske presidentkandidatene tok opp drapet eller refererte til det i dagene etterpå. Mike Huckabee mente at USA måtte skjerpe grensekontrollene for å forhindre nye terrorhandlinger i USA. Hillary Clinton på sin side, etterlyste en internasjonal etterforsking av drapet.
Amerikanske myndigheter fryktet også at stridigheter med islamske ekstremister i Pakistan kunne utvikle seg og eventuelt blande seg med kampen mot taliban i nabolandet Afghanistan, slik at det hele ble en stor konflikt.
Flere asiatiske børser opplevde fall i sine kurser dagen etter attentatet, og oljeprisen steg med 52 cents til 94,46 dollar.
Storbritannia, Italia, Nederland, Frankrike, Malaysia, Singapore og Japan oppfordret sine innebyggere til å unngå unødvendige besøk til Pakistan på grunn av frykt for voldelige oppløp etter drapet.
India økte beredskapen på grensen mot Pakistan og stengte buss- og toglinjer mellom landene, som en følge av drapet. Iran stengte etterhvert også sine grenser mot Pakistan.

Virusangrep

Dagen etter attentatet opplevde en at hackere sendte ut datavirus, med bakgrunn i filmer av drapet på Bhutto.

Begravelse

Bhuttos begravelse fant sted på ettermiddagen fredag 28. desember 2007. Liket hennes ble flyttet fra Chaklala Airbase i Rawalpindi til Sukkur lufthavn kl. 01.20 om natten 28. desember. Alle hennes barn og hennes mann reiste sammen med båren. Tidligere på dagen hadde de nådd Chaklala Airbase på en spesial-flygning, for å hente båren. Sørgende fra hele Pakistan kom til Larkana for å delta i begravelsesseremonien for den tidligere statsministeren. Familien sendte båren til gravstedet med helikopter.

Etterforsking av mordet

Restene av en av attentatmennene sitt hode ble funnet av politiet dagen etter drapet ca. 30 meter unna der bomben gikk av. To dager etter attentatet offenliggjorde politiet bildet av selvmordsbomberen. Nye bilder dukket også opp som viste to menn, den mistenkte pistolmannen og selvmordsbomberen, før og under selve attentatet. En amatørvideo som ble offentlig 4 dager etter drapet, viste klart en attentmann som avfyrte tre skudd mot Bhutto, samt at Bhutto ser ut til å bli truffet, alt før selve selvmordsbomben går av.
Pakistan Peoples Party krevde en FN-ledet etterforsking av drapet. Dette ble avvist av pakistanske myndigheter og andre som «lite sannsynlig».
President Pervez Musharraf aksepterte imidlertid internasjonal hjelp i etterforskningen av mordet. I en tv-overført tale 2. januar 2008 kunngjorde presidenten at han hadde akseptert at britiske etterforskere fra Scotland Yard kunne komme til landet for å bidra i etterforskingen. Samme dag offentliggjorde pakistanske myndigheter bilder av de mistenkte for ugjerningen og tilbød belønning for informasjon til identifiseringen av dem.

Pågripelse

19. januar 2008 ble det kjent, gjennom lekkasjer til media, at en 15-årig gutt skulle være arrestert i forbindelse med drapet på Bhutto. Gutten, Aitezaz Shah, skal angivelig ha tilstått at han var i Rawalpindi sammen med fem andre samme dag som attentatet fant sted. Gutten skal også ha sagt at denne gruppen hadde som oppdrag å drepe Bhutto. Gutten skal også ha tilstått at gruppen var sammensatt av Baitullah Mehsud.
7. februar ble to nye mistenkte arrestert, de ble innledningsvis bare identifisert som «Rafaqat» og «Husnain». 13. februar ble det kjent fra pakistansk politi at to personer, identifisert som «Husnan Gul» og «Rufukat» hadde tilstått at de hjalp angriperne.
1. mars 2008 varslet pakistansk politi at de tiltalte Baitullah Mehsud og fire andre personer for mordet på Benazir Bhutto.
26. mars meldte CNN at en av de pågrepne i forbindelse med attentatet i oktober 2007, Qari Saifullah Akhtar, ble satt fri av en pakistansk domstol på grunn av «manglende bevis». Samtidig ble det også meldt at en annen mistenkt for attentatet i desember, Mohammed Afzal, var blitt funnet død i cellen sin.