Futhark

Den eldre futharken

Den eldre futharken besto av 24 runer. Den kalles også for den urnordiske, urgermanske eller samgermanske futharken og var i bruk hos alle germanske folk. I Sverige er det funnet futharker som i prinsippet er fullstendige på Kylversteinen fra Gotland, datert til rundt 400 e.Kr., som kan være den eldste kjente futharken i verden. Vadstenabrakteaten fra Östergötland er noe senere, rundt 450-550 e.Kr., Mariedammbrakteaten fra Närke fra omtrent samme tid, og Grumpanbrakteaten fra Västergötland er fra 500 e.Kr. I Danmark finnes det ufullstendige futharker på Lindkærbrakteaten (400-650 e.Kr.), Gudmebrakteaten (400-650 e.Kr.) og muligens også på den udaterte Roskildebrakteaten som ble funnet så sent som i 1997. På det europeiske fastlandet er det funnet fire ufullstendige urgermanske futharker: Den ungarske Aquincumspennen i Budapest (ca. 500 e.Kr.), Charnayspennen i Frankrike (ca. 520-570 e.Kr.), Brezapilaren i Bosnia (ca. 550 e.Kr.) og Beuchtespennen i Niedersachsen (ca. 560-590 e.Kr.).
Kylversteinens futhark: 
f u þ a r k g w h n i j p e/ï R/z s t b e m l ŋ d o ?.
Vadstenabrakteatens futhark: 
 
f u þ a r k g w : h n i j e/ï p R/z s : t b e m l ŋ o (d).
Grumpanbrakteatens futhark:
 
f u þ a r k g w : h n i j e/ï p – – : t b e m l R o d.
Man kjenner til rundt 300 innskrifter som benytter denne runeraden. De fleste er fra den sørlige delen av Skandinavia. Funnene er generelt vanskelig å tolke. Gjennom Kylversteinens og Vadstenabrakteatens futharker kunne runologene gjenskape runenes innbyrdes ordning og gjøre inndelinger.

Slektskap med tyrkiske runer

Utenom disse teoriene finnes det også mulig slektskap med sentralasiatisk skrift; Orkhoninskripsjonene, flere steinsøyler med runer på alle fire sider, etablert under det andre Göktürk-khaganatet, ca år 735, forteller om khaganatets historie i et alfabet med de samme bokstavene som futhark, men med andre lydverdier: ordet Odin i skandinavisk futhark skrives f.eks. med de samme tre bokstavene (Odal Dagr Ing) som bilge (vis mann på tyrkisk) i Orkhoninskripsjonene. Bokstaven Ty (pil) heter/har  i Orkhoninskripsjonene lydverdien k (ok betyr pil på tyrkisk). Bokstaven Wynn (lik latinsk P eller D) heter/har lydverdien y (Yay betyr bue på tyrkisk) .

Hvorfor den eldre futharken oppstod

Det finnes flere teorier om hvorfor skrivesystemet oppstod. Runene har fra starten av vært benyttet dels til økonomiske og administrative behov, og dels i kultisk eller i religiøse sammenhenger, og det har vært en pågående diskusjon i fagmiljøene hvilket av disse som var den primære drivkraften for at futharken ble laget. Den danske professoren Anders Bæksteds syn har vært at motivasjonen primært har vært pragmatisk, og drevet av at samfunnet ble så administrativt komplekst at behovet for et skriftspråk oppstod. Hans syn har siden 1950-tallet hatt gehør i forskermiljøene.
Den danske forskeren Preben Meulengracht Sørensen har i nyere tid foreslått at runene oppsto fra et behov å markere politisk uavhengighet overfor Romerriket ved å ha et eget skriftspråk, og hevder det ikke var et udekket, reelt behov for et skriftspråk i Norden før det store religionskiftet på 1000-tallet.

Den eldre futharkens tre slekter

Den eldre futharken er oppbygd av tre grupper med åtte runer i hver gruppe («slekter»), eller et system der runene deles inn i 8 x 3. Gruppene er Frøys ætt, Hagals ætt og Tyrs ætt. Hver ætt begynner med gruppenavnets førsterune.