Jazz i Norge

Jazz i Norge er musikkformen jazz spilt av norske artister, og har pågått siden 1920-tallet.

Norske jazzmusikere og jazzgrupper

Etter den første verdenskrig var over lanserte man i 1919 jazzdans ved skoleball i Kristiania, mens man ved det unge NTH hadde mandolinorkesteret Jazz. Bodø Jazz Band ble startet i 1921, tett fulgt av hovedstadens Sixpence Jazzband, aktiv 1923–30. Det eldste blant dagens band er Bodega Band som startet ved Norges Tekniske Høgskole i Trondheim i 1929.
Nordmenn som gjorde karriere i Sverige etter den andre verdenskrig var Bjarne Nerem på saksofon og trommeslageren Egil Bop Johansen. Siden 1960-tallet har saksofonisten Jan Garbarek, bassist Arild Andersen og sangerinnen Karin Krog blitt internasjonalt kjent, delvis grunnet utgivelser på det tyske ECM. Innen jazzrock var ålesunderen Nils Petter Molvær og hans Masqualero ganske populære på 80-tallet, og var banebryter for den norske nu jazz (jazztronika) som ble ledende i Europa på 1990- og 2000-tallet med Bugge Wesseltoft og Jaga Jazzist fra Kongsberg.
En italiensk studie nevner generøse offentlige bevilgninger og flat samfunnsstruktur som mulige årsaker til den spesielle norske jazzen, med utpreget låning mot norsk folkemusikk og andre sjangere.
 Norske jazzmusikere (bildegalleri)

Utdanning

Utbredelsen har økt kraftig etter Jazzlinja (NTNU) ble startet i Trondheim i 1979 og Norges musikkhøgskole fikk egen jazzretning på 80-tallet. Omkring 2006 tilkom jazzlinje ved Griegakademiet i Bergen.  
Jazzlinje finnes også ved Molde videregående skole, Toneheim folkehøgskole ved Hamar og Sund folkehøgskole på Inderøy sør for Steinkjer og Trøndertun folkehøgskole sør for Trondheim.

Nasjonale jazzorganisasjoner

I 1953 etablerte man Norsk jazzforbund (1953–97) som fikk i gang Buddyprisen og avisen Jazznytt fra 1960. Den ble i 1997 slått sammen med Foreningen norske jazzmusikere (1979–97) til det nasjonale Norsk jazzforum (1997–). De har under seg regionale jazzsentre (Midtnorsk, Østnorsk, Vestnorsk, Nordnorsk og Sørnorsk), samt Barnas Jazzhus (2012–). Nordnorsk jazzsenter er delvis en del av Nordnorsk Jazzforum som ble opprettet fylkeskommunalt i 1969.
Norsk jazzforum har sikret at norsk jazz i 2019 blir "Fokusland" på Jazzahead i Bremen.

Lokale jazzorganisasjoner

I Oslo har man Penguin Club (1952–72), diverse restauranter som Hotel Viking (1952–), Oslo Jazzhus (1973–96), Kampenjazz (2000–) og Nasjonal jazzscene (2003–). Ellers finnes blant andre Storyville Jazz Club i Molde (1953–) Jazz Evidence i Kongsberg (1961–), Bergen jazzforum (1972–), Bajazzo i Trondheim, og Ad Lib Jazzklubb (Bodø, 1976–).

Jazzfestivaler

Moldejazz (1961–), Kongsberg Jazzfestival (1964–), Nattjazz i Bergen (1972–), Vossajazz (1973–), DølaJazz på Lillehammer (1977–), Djangofestivalen i Oslo (1980–), Oslo Jazzfestival (1986–), Sildajazz i Haugesund (1987–), Maijazz i Stavanger (1989–), Trondheim Jazzfestival (1994–), SoddJazz på Inderøy (1995–), Hemnesjazz (1995–), Canal Street (festival) i Arendal (1996–). Og Finsejazz.

Internasjonale priser

Nordmenn som Knut Borge og Jan Evensmo har flere gang vunnet den internasjonale Gjett på Jazz.

Nasjonale priser

Siden 1956 deler Norsk jazzforbund ut Buddyprisen årlig, til norske jazzmusikere. Det ble også arrangert NM i jazz på 1950- og 1960-tallet.  Siden 1998 har unge jazzmusikere kjempet om å vinne Jazzintro.
Fond for utøvende kunstnere har siden 1982 delt ut Gammleng-prisen med egen jazzkategori, i likhet med Spellemannprisen («Årets jazzplate»; siden 1973). I 1993 ble Radka Toneff Minnepris innsatt. Ved Kongsberg Jazzfestival har man siden 1996 delt ut en årlig stor pengepremie fra bank og forsikring til markante norske jazzmusikere.

Lokale priser

Festivaler som Moldejazz har delt ut Molderosen (siden 1967) til artister og hjelpere. Ved Vossajazz har Vossajazzprisen siden 1988 gått til vestnorske jazzmusikere. Nord-norske jazzmusikere har siden 1989 minnet Narvik-gitaristen Thorgeir Stubø (1943–86) gjennom Stubøprisen, mens Oslo Jazzfestival siden 1996 har delt ut Ella-prisen til viktige brikker i hovedstadens jazzliv. Smeltedigelen i Mo i Rana deler ut den årlige Stålprisen. I Haugesund har Sildajazzprisen siden 2000 gått stort sett til vestnorske musikere.

Plateselskaper/forlag som gir ut norsk jazz

Av internasjonale selskap som har hatt stor betydning for utbredelsen av norsk jazz må nevnes de to tyske ECM (plateselskap) (1969–) og ACT (plateselskap) (1992–). I 1981 etablerte man Norsk jazzarkiv (1981–), på et tidspunkt da Ole Paus sitt Zarepta (1975–80) hadde gitt seg, og vi fikk det nye Odin Records (1981–93), etterfulgt av Curling Legs (1992–), samt sigøynerjazz utgitt på Hot Club Records (1982–). På 1990-tallet startet Karl Seglem sitt NorCD (1991–), man fikk Gemini Records/Taurus (1994–2012), Jazzland (1996–), Rune Grammofon (1998–), Resonant Music (1998–), Norsk Jazzforlag/Ponca Jazz Records (2004–), Jazzaway (2003–15) og Park Grammofon (2004–). Trondheim hadde selskap som Herman Records (1977–2005), Sonor Records (1989–2004) og Bergland Productions. Andre utgivere er Inner Ear (Bodø, 2007–) og SOFA (2000–).