Gassco

Historie

Gassco ble stiftet av Olje- og energidepartementet 14. mai 2001 og overtok operatøransvaret for transport av all gass fra den norske kontinentalsokkelen fra 1. januar 2002. Før dette ble gasstransporten utført av flere selskap. Opprettelsen av Gassco var en del av den omfattende reorganiseringen av den norske olje- og gassektoren som fant sted rundt 2001. Opprettelsen av Gassco imøtekommer EUs krav til organisering av gasstransportvirksomhet i det europeiske gassmarkedet, slik det kommer fram i gassmarkedsdirektivet.
De politiske føringer som ligger til grunn for opprettelsen av Gassco kommer til uttrykk i Stortingsproposisjon nr. 36 (2000- 2001) og Energi-og miljøkomiteens innstilling nr. 198 (2000- 2001).
Her heter det blant annet at transport- og behandlingsanlegg skal tjene alle produsentene av gass, og at Gassco skal opptre nøytralt i forhold til disse. Gassco skal ha en sentral rolle når det gjelder videreutviklingen av gasstransportsystemet. Transport- og behandlingsanleggene skal tjene alle produsenter av gass og bidra til en samlet effektiv utnyttelse av ressursene på kontinentalsokkelen.

Operatøroppgavene

Gassco er operatør for det integrerte transportsystemet for gass fra norsk kontinentalsokkel til land i Europa. Som operatør har Gassco et overordnet ansvar for drift av infrastrukturen på vegne av eierne. Rammebetingelsene for vår virksomhet er bestemt av norske myndigheter. Dette gjelder også forholdet mellom eierne av gasstransportsystemet og Gassco. Vårt operatøransvar er hjemlet i Petroleumsloven og i avtalene med eierne av transportsystemet.
Gassco har som operatør flere roller. Arbeidet Gassco utfører på vegne av eierne av transportsystemet omtales gjerne som det alminnelige operatørskapet. Eierne av transportsystemet finansierer de fleste større investeringer i transportsystemet og disse aktiveres i eiernes regnskap. Gasscos ansvar knyttet til systemoperasjoner og kapasitetsadministrasjon omtales gjerne som det særskilte operatørskapet. Disse operatøroppgavene utføres med direkte hjemmel i Petroleumsloven i forhold til alle brukere av transportsystemet for norsk gass. Kostnadene til driften av transportsystemet dekkes av brukerne gjennom tariffbetalingen. Kapitalelementet i tariffen dekker også eiernes investeringer.
Gassco har med hjemmel i Petroleumsloven også en rett og en plikt til å ivareta en helhetlig videreutvikling av gassinfrastrukturen. Gassco skal verken ha tap eller vinning av egen virksomhet.

Prosessanlegg

Gassco er operatør for de to norske prosessanleggene Kårstø og Kollsnes. Kårstø prosessanlegg i Nord-Rogaland har en nøkkelrolle når det gjelder transport og behandling av gass og kondensat fra sentrale områder på norsk sokkel. Hensikten med Kårstø prosessanlegg er å skille fra hverandre de hydrokarboner som kommer sammenblandet i rikgassrørledningene Statpipe og Åsgard Transport. I tillegg mottar Kårstø prosessanlegg ustabilisert kondensat gjennom en rørledning fra Sleipner-området.
Gassblandingen som kommer inn til Kårstø skilles i følgende produkter: metan, etan, propan, isobutan, normalbutan, nafta (naturbensin) og stabilisert kondensat. Tørrgassen – metan og noe etan – sendes videre i rørledningene Statpipe-tørrgass og Europipe II. Våtgassproduktene fraktes fra prosessanlegget med skip. Kårstø-anleggene er en av verdens største LPG-produsenter (Liquefied Petroleum Gas) og denne LPG-en blir eksportert til kunder over hele verden. Propan lagres i to store fjellhaller (kaverner) med en samlet kapasitet på 250.000 m3. Normal butan, isobutan, nafta og stabilisert kondensat blir lagret i tanker. Den første gassen kom til anlegget 25. juli 1985 gjennom en rørledning fra Statfjord-feltet, Statpipe. Den første tørrgassen ble sendt fra Kårstø til Emden i Tyskland 15. oktober samme år. Kårstø er i all hovedsak drevet av fyrgass. Fem av ni kompressorer er drevet av fyrgass, de resterende fire er elektrisk drevet.
Prosessanlegget på Kollsnes nordvest for Bergen ble satt i drift i 1996 som en del av Troll-utbyggingen. Siden oppstart av Kollsnes–anlegget er kapasiteten blitt utvidet flere ganger. I dag kan prosessanlegget på Kollsnes behandle inntil 143 MSm3 med gass og 69 000 fat med kondensat per dag. Kollsnes-anleggene mottar gass i rørledninger fra feltene Troll, Kvitebjørn, Visund og Fram. Økningen av kapasiteten på Kollsnes-anlegget er et resultat av flere betydelige investeringer. I 2004 ble et nytt anlegg for ekstraksjon av NGL (Natural Gas Liquids) satt i drift, i 2005 ble to nye kompressorer på Troll A-plattformen installert, og i 2006 ble den sjette eksportkompressoren satt i drift på Kollsnes.
I behandlingsprosessen på Kollsnes blir gassen tørket og komprimert, før den transporteres videre til Europa via rørsystemene Statpipe, Zeepipe, Europipe I og Franpipe. Gjennom Vestprosess er Kollsnes-anlegget knyttet til oljeraffineriet på Mongstad med rørledning for kondensat. Kollsnes prosessanlegg har levert gass i rørledning til Kollsnes Næringspark i Øygarden siden 1999. Kollsnes er drevet av elektrisitet fra strømnettet.