Elefantine

Elefantine (arabisk: جزيرة الفنتين) er ei øy i Nilen. Den ligger like nedenfor Nilens første katarakt, like ved byen Aswan som den også er en del av. Øya kan ha fått navnet ettersom den var en handelsplass for elfenbein, eller fordi den har form som en elefants støttann. Øya er rundt 1200 meter lang fra nord til sør og rundt 400 meter bred på det meste. På sørspissen av øya ligger et arkeologisk utgravningsområde og Aswanmuseet. I midten ligger tre landsbyer, og i nord ligger et stort, dominerende luksushotell.

Oldtidens Egypt

Øya var kjent for de gamle egypterne som Abu eller Yebu, og lå ved grensa mellom oldtidens Egypt og Nubia. Den var et utmerket defensivt sted for en by, og øyas beliggenhet gjorde den til et naturlig omlastingssted for elvehandelen. 
Ifølge egyptisk mytologi var dette bostedet for Khnum, kataraktenes vær-hodete gud, som voktet og kontrollerte Nilen fra huler under øya, og som ble tilbedt her som en del av en triade blant det egyptiske pantheon av guddommen. Elefantinetriaden besto foruten Khnum av Satis og Anuket. Satis ble dyrket helt fra de tidligste tider som en krigsgudinne og beskytter av denne strategiske regionen av Egypt. Da hun ble betraktet som en fruktbarhetsgudinne personifiserte hun den rike årlige flommen i Nilen, som ble identifisert som hennes datter, Anuket. Satiskulten hadde sin opprinnelse i den gamle byen Swenet, dagens Aswan. Senere, da triaden ble dannet, ble Khnum identifisert som hennes gemal, og ble dermed sett på som Anukets far.

Tempel

Det finnes nedtegnelser om et tempel til Khnum på øya så tidlig som det tredje dynasti. Mesteparten av den sørlige delen av øya består av ruiner av et senere tempel til ham. Dette tempelet ble fullstendig ombygget i en senere periode, under 30. dynasti, like før Egypt falt under fremmed styre under den gresk-romerske perioden. 
I oldtiden var øya også et viktig steinbrudd, og granitten herfra ble transportert over hele Egypt for monumenter og bygninger.
Pågående utgravninger ved byen, i regi av Det tyske arkeologiske institutt, har avdekket mange funn som nå er utstilt i museet på øya, herunder en mumifisert vær av Khnum. Gjenstander datert helt tilbake til førdynastisk tid er blitt funnet på Elefantine. 
De eldste ruinene som fremdeles står på øya er en trappepyramide i granitt fra det tredje dynasti, og en liten helligdom bygget for en lokal fyrste, Hekayib, under det sjette dynasti.

Jødisk tilstedeværelse

Papyrus fra Elefantine har avdekket juridiske dokumenter og brev skrevet på arameisk, noe som vitner om et jødisk samfunn, kanskje oppstått av handelsmenn. Det er datert til en gang på 500-tallet f.Kr. Jødene hadde sitt eget tempel, «Jahves hus», således demonstrerer polyteistisk tro som fungerte på siden av den til Khnum. Tempelet kan ha blitt bygget som reaksjon til den jødiske kongen Manasses gjeninnføring av hedensk dyrkelse, eller rett og slett for å dekke de åndelige behovene til det jødiske samfunnet.

Nilometere

Det ligger to nilometere på Elefantineøya. Det mest berømte er et korridor-nilometer i tilknytning til Satistempelet, med ei steintrapp nedover korridoren. Det finnes mange markeringer og symboler på veggene i nilometeret for måling av Nilens vannstand. Det andre nilometeret, sannsynligvis det eldste av de to, er et rektangulært basseng som ligger nær Khnumtempelet på sørspissen av øya. Et av nilometerne nevnes av Strabon, en gresk historiker, men det er ikke sikkert hvilket av dem han refererer til.