Grønn

Lys, optikk og fysikk

Grønn er en del av fargespekteret i hvitt lys og sees i midten av regnbuen.
I subtraktiv fargeblanding, det vil si blanding av malerfarger og annet som absorberer eller gjenspeiler fargene i lyset, oppstår grønt  når en blander primærfargene gult og blått. Grønt er der altså en sekundærfarge.
I additiv fargeblanding, det vil si når en blander farget lys, er grønn en av de tre grunnfargene grønn, rød og blå som til sammen danner hvitt. Dette brukes blant annet i RGB-signalene som styrer lyspunktene i en fargeskjerm.

Planter

Grønn farge blir produsert i naturen av planter med klorofyll i fotosyntesen, det vil si en prosess som omdanner uorganiske stoffer til organiske med lyset som energikilde.

Fargeopplevelse og -psykologi

Grønn er en viktig markeringsfarge i naturen. Den kan gi signaler om for eksempel levende planter, umoden frukt, giftig mugg og farlige frosker. Mennesket har derfor utviklet et fargesyn med en særlig evne til å oppfatte grønne fargenyanser, ofte i motsetning til rødt. I en fargeskala med jevne trinn fra lys til mørk farge vil derfor de grønne trinnene oppleves som grovere og mer unyansert enn tilsvarende valørtrinn av for eksempel blå eller rød.
Mange fargeblinde kan ha problemer med å oppfatte grønt riktig, det vil si som de fleste andre, og kan blande grønne fargenyanser med grå, oransje, brune og rød fargetoner av samme valør.
Ifølge den tradisjonelle fargepsykologien assosieres grønt med livet selv, og virker beroligende, friskt og avslappende. Grønt brukes derfor mye på sykehus. Fordi mennesker så lett ser forskjell på ulike grønnfarger, gjelder det imidlertid å velge den riktige grønntonen, det vil si en som virker naturlig og behagelig, og ikke syke og giftig. Bruk av grønt kan derfor være vanskelig.

Malerkunst og estetikk

I estetikken regnes grønt vanligvis til de kalde fargene, selv om grønn kan gjøres varmere med tilsetting av gult. Grønt blandet med rødt blir brunt. I malerkunsten er det flere grønnfarger med tradisjonelle navn, for eksempel smaragdgrønn og olivengrønn.

Ord med grønn

Ordet grønn har gitt opphav til en mengde ord og uttrykk som knyttes til fargen, for eksempel grønnsaker og grønnskolling. Etymologisk henger ordet sammen med «gro» og «gress».

Symbolikk

Det grønne representerer natur, liv og vekst. Den er derfor valgt til miljøvernets farge, og ordet «grønn» brukes også som et synonym for miljøvennlig. Både de politiske partiene Venstre og Senterpartiet i Norge har valgt grønn som sin symbolfarge. Det samme gjelder De grønne, en politisk bevegelse i flere land.
Grønt brukes dessuten for å betegne at noe er greit og lovlig, som en motsetning til faresignalet og stoppfargen rødt. Grønt brukes i denne betydninga i trafikklys for å indikere «kjør» eller «gå». Grønne trafikklys er forøvrig sterkt blålige for å unngå at fargeblinde skal blande dem med røde lys.
Fra gammelt av var grønn fruktbarhetsfargen, og dermed også kjærlighetsfargen. Først i nyere tid er rødt blitt forbundet med lidenskap og kjærlighet.

Heraldikk

Grønt er en av heraldikkens begrensende antall farger («tinkturer») og finnes i våpenskjold fra middelalderen og opp til idag, i alle land med europeisk heraldikk. 
Grønn farge i våpenskjold var ikke så vanlig tidligere  , men er mye brukt i nyere tid, bl.a. i kommunevåpen  . Det er grønn bunn i  fylkeskommunen Hedmarks skjold fra 1987 og i Opplands fra 1989. I de fleste norske fylkene er det kommuner med grønn bunn i skjoldene, mens bl.a. kommunene Grong og Tingvoll har figurer som er grønne. Også i andre land finnes offentlige våpen med grønn farge på enten bunn eller figurer. 
I norske slektsvåpen   er grønn bunn mer uvanlig: f.eks. 1. felt i skjoldet til Sommerfelt. Grønne figurer er det derimot flere av: f.eks. trær hos Lund og Nissen. Figuren villmann, som finnes i både offentlige og private våpen, har som oftest en krans av grønt eikeløv både rundt hoftene og rundt pannen.