Føniksordenen (Hellas)

Føniksordenen (gresk: Τάγμα του Φοίνικος) er en gresk orden. Den ble innstiftet av Hellas' republikanske regjering 13. mai 1926 til erstatning for den kongelige Georg Is orden, som ble avskaffet ved overgangen til republikansk statsform. Ordenen fikk navn etter den mytiske fugl Føniks, som et symbol på den republikkens og Hellas' gjenfødelse. Føniksordenen ble beholdt da Hellas igjen ble et monarki i 1935 og har siden eksistert under skiftende statsformer og regimer. Under monarkiet var kongen ordenens ordensherre. I dag er republikkens president stormester. I dagens greske ordensvesen rangerer Føniksordenen etter Frelserens orden og Æresordenen, men foran Velgjørenhetens orden.

Insignier

Utformingen av ordenstegnene for Føniksordenen har skiftet i periodene landet har vært republikk eller monarki. Ved innstiftelsen besto ordenstegnet av et hvitemaljert gull kors med svakt utbuede armer og utrundede korsender. Over korsmidten var det plassert en gull Føniks som stiger opp av flammene. En stjerne i gull var plassert over fuglens hode. Korsarmene var besatt med bokstavene E, T, T og A», for mottoet «Εκ Της Τέφρας Αναγεννώμαι» (jeg gjenfødes fra asken), også disse i gull. Baksiden av korset var uten motiver. Ordenstegnet var identisk, men i ulik størrelse, for de ulike gradene, bortsett fra at korset for den laveste graden var i sølv. Ordensstjernen har åtte tagger og bar Føniks-motivet i midten. Ordensbåndet er mørk gult av farge og har smale svarte kantstriper.
Da Hellas i 1935 igjen ble et monarki, ble ordenstegnet opphengt i båndet i en kongekrone. Baksiden av korset fikk videre kongens monogram. Ordensstjernen fikk en kongekrone plassert over fuglens hode. Ordenstegnene var ellers uendret. I 1936 ble ordenstegnene imidlertid forenklet, ved at bokstavene ble fjernet fra korset. I noen tilfeller mangler også stjernen over fuglens hode. Ved innstiftelse av en militær avdeling i 1941, fikk ordenstegn tildelt for militære fortjenester tillegg av korslagte sverd.
I 1975, da Hellas igjen ble republikk, ble ordenstegnene for Føniksordenen modifisert ved at kongekronen ble tatt bort og kongemonogrammet fjernet fra korsets bakside. Baksiden fikk i stedet Hellas' riksvåpen som motiv. Våpenet er omgitt av innskriften «ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ» (Hellenske republikk). Korset bærer en femtagget gull stjerne øverst på den vertikale korsarmen. Ordensstjernen er i sølv og har åtte grupper av tagger. I midten av stjernen er relieffet med fugl Føniks plassert. Fuglen er i gull.

Tildeling

Ved innstiftelsen kunne Føniksordenen tildeles både grekere og andre lands borgere. Grunnloven av 1927 forbød tildeling av ordener til grekere og ordenen ble deretter bare tildelt utlendinger. Ved gjenopprettelsen av monarkiet i 1935 ble ordenen igjen tildelt også greske statsborgere, som belønning for sivil eller militær innsats. Det var satt begrensninger på antallet tildelinger i hver grad. Da det i 1941 ble etablert en egen militær avdeling, ble ordenen tildelt for utvist mot i krig.
I våre dager tildeles Føniksordenen greske borgere som har utmerket seg innen offentlig forvaltning, vitenskap, kunst og kultur, samt handel, industri og skipsfart. Tildelinger i den militære avdeling, det vil si med sverd, har ikke funnet sted siden avskaffelsen av monarkiet. Den ordinære, sivile utgave av Føniksordenen tildeles likevel militært personell, samt medlemmer av det greske politiet, kystvakten og brannvesenet. Tildeling skjer da etter den rang mottageren innehar. Ordenen kan også tildeles utlendinger som har virket til fremme av Hellas på de nevnte områdene.
Det første storkors av Føniksordenen, som ble tildelt etter overgangen til republikk i 1975, ble gitt til arkeologen Manolis Andronikos som belønning for utgravningene av Filip II av Makedonias grav ved Vergina.

Norske innehavere

Føniksordenen er også tildelt nordmenn. Blant disse er Harald Juell, Peter Michael Motzfeldt og Ulf Erik Husebø.