Ringvei

En ringvei er en vei eller gate – eller lenke av veier og gater – som helt eller delvis er bygget rundt et bysentrum. Enkelte av de eldste ringveiene ble bygget for raske troppeforflytninger eller som utstillingsvinduer. Men utbygging av ringveier er etter hvert først og fremst en tilpasning til bilismen fordi denne både forutsetter at aktivitetene spres, og selv bidrar til ytterligere spredning av aktivitetene. Før bilismens tid ble de viktigste veiene vesentlig anlagt mellom byene, ikke rundt dem («Alle veier fører til Rom»). Denne utviklingen fortsatte med utviklingen av jernbaner, trikker og tunnelbaner fordi denne formen for kollektivtransport er tilpasset – og bidrar til – en konsentrert byutvikling. Ringveiene er praktiske hvis en vil kjøre bil fra den ene forstaden til den andre – mens trikken eller T-banen vanligvis ikke er det: De fleste baner – med unntak av noen ringbaner som T-baneringen i Oslo – er sentrumsrettet, slik at trafikantene må innom sentrum for å komme fra en forstad til en annen.

Ring 3 har mye kø

Oslos ytterste komplette ringvei, Ring 3 (Store Ringvei), går tvers gjennom byen, og kapasitetsøkninger etter stadige utvidelser og utbygging av Sinsenkrysset og andre kompliserte trafikkmaskiner er blitt spist opp av stadig større biltrafikk. Derfor er den store ringveien stadig preget av bilkøer. Åpningen av Lørentunnelen i 2013 førte f.eks. til at køene flyttet seg vestover, til Sinsenkrysset. Trafikkforskere frykter også at veiplanene i Oslopakke 3 vil gi mer biltrafikk og forverre køsituasjonen, også på Ring 3.

Planer om en Ring 4 (og Ring 5)

Vanskelighetene på Ring 3 har bidratt til ønsker om én eller flere ringveier lenger vekk fra Oslo sentrum. Ytre Ringvei mellom Skullerud og Alna sørøst og øst i Oslo ble påbegynt som del av et stort ringvei-prosjekt, men dette kjørte seg fast. Senere har det vært lansert en rekke forslag til en «Ring 4» utenfor Ring 3, og også en «Ring 5» enda lenger ut – men ingen av delene har vært grundig utredet, kostnadsberegnet eller politisk vedtatt. Oslofjordtunnelen kunne blitt en naturlig del av en slik ringvei. Dagens veisystem gjør at trafikk fra Buskerud/Vestfold i vest, Innlandet/Romerike i nord og Follo/Østfold i sør vanskelig kan unngå å blandes med Oslo-trafikken. Dette gjør at trafikk mellom disse regionene, som har nesten 2 millioner innbyggere, belaster den allerede store trafikken i Oslo-området. Særlig utfordrende er det at trafikk fra vest og sør ikke kan komme seg til landsdelens hovedflyplass, Gardermoen, uten å kjøre gjennom Oslo. Her gir riktignok Gardermobanen en betydelig avlastning, da den brukes av over 40 % av flypassasjerene.
Et hovedspørsmål vil bli om en evt. ny ringvei skal ha en rolle for trafikken i Stor-Oslo eller legges så langt vekk fra Oslo at den bare blir nyttig for det ytre av Østlandet. En ringvei i komplett sirkel som tangerer tettstedet Oslos ytterpunkter Ski, Lillestrøm, Nittedal, Asker og krysser Oslofjorden via Oslofjordtunnelen vil bli cirka 115 km lang og vil kreve lange tunneler under Nordmarka og Østmarka.
En ringvei lenger ut vil kunne dannes hvis man lager ny vei fra Kongsberg til Vestfold, ny fast forbindelse mellom Vestfold og Østfold, vei fra Østfold til Romerike utenom Oslo og deretter dagens E16 fra Jessheim til Hønefoss og riksvei 35 fra Hønefoss til Hokksund. En slik ringvei vil spare enormt med tid for reiser mellom regionene på ytre Østlandet, men vil bli over 300 km lang og på store deler av veien uten trafikkgrunnlag til å forsvare motorveistandard.
En «ring 4» eller «ring 5» vil uansett bli et meget kostbart prosjekt. Eksempelvis er en bro mellom Moss og Horten alene beregnet å koste 35-60 milliarder kr, en biltunnel 15-25 milliarder.