Thesevs

Medeia og Den marathonske okse

Da Thesevs kom til Athen avslørte han ikke umiddelbart sin identitet for kong Aigevs. Han ble mottatt som en gjest hos kongen, som imidlertid var mistenksom på hans intensjoner. Aigevs hadde nå giftet seg med Medeia (kjent fra myten om Jason og argonautene), og hun gjenkjente Thesevs som Aigevs’ sønn. Hun fryktet at Thesevs ville bli Aigevs’ arving fremfor hennes egen sønn Medos (Medeios). Hun sådde derfor mistenksomhet mot Thesevs hos sin mann og prøvde å få ham drept ved å kreve at han skulle fange Den marathonske okse
Underveis til Marathon måtte Thesevs søke ly mot en storm i ei hytte hvor den gamle kvinnen Hekale bodde. Hun lovte å ofre til Zevs hvis Thesevs lyktes i å fange oksen. Thesevs fanget oksen, men da han kom tilbake til Hecales hytte var kvinnen død. Thesevs æret henne med å oppkalle et av demene etter henne. (En deme var datidens administrative enhet i Attika, noe tilsvarende kommune.)
Tilbake i Athen ofret Thesevs oksen. Medeia forsøkte nå å forgifte Thesevs ved å gi ham et vinkrus med gift. I siste sekund gjenkjente nå Aigevs sverdet og sandalene som Thesevs bar, og han slo giftbegeret ut av sønnens hånd. Medeia skal etter dette ha flyktet til Asia.

Oppgjøret med Pallas’ sønner

Før Thesevs dukket opp hadde Aigevs’ bror Pallas og hans femti sønner sett for seg at de skulle overta makten i Athen etter Aigevs’ død. Aigevs hadde overtatt makten sammen sine brødre Pallas, Nisos og Lykos da de styrtet kong Mekion. Det oppsto motsetninger mellom Pallas’ sønner, pallantidene, og den sønneløse Aigevs. Da Thesevs dukket opp som mulig arving forsøkte de å ta livet av ham. Et komplott mot Aigevs og Thesevs mislyktes etter at Leos, en av kongens herolder, hadde avslørt kuppforsøket. Thesevs klarte å snike seg inn på pallantidene og drepe dem alle.

Thesevs og Hippolyta

Hos enkelte skribenter er det hevdet at Thesevs bisto Herakles i hans niende storverk som var å hente amasonedronningen Hippolytas belte. I Apollodorus’ versjon deltok Thesevs i ekspedisjonen, og han bortførte amasonen Antiope eller Melanippe. Ifølge Simonides bortførte han Hippolyta selv, noe som skal ha ført til amasonenes krig mot Athen, en krig athenerne under Thesevs’ ledelse vant. Thesevs skal også ha fått en sønn, Hippolytos, med Hippolyta (eller Antiope). Da Thesevs senere giftet seg med Faidra skal amasonen ha gått til angrep under bryllupet og blitt drept.

Thesevs og Minotauros

Androgeus var sønn av kong Minos på Kreta og hans hustru Pasifaë. På et tidligere tidspunkt hadde denne Androgeus dratt til Athen for å delta i idrettslekene der. Aigevs fryktet at hans vennskap med pallantidene skulle få Minos til å støtte dem i et statskupp. Etter at Androgenos hadde vunnet lekene ble han derfor drept etter ordre av Aigevs, noe som selvsagt påkalte Minos’ vrede. Minos samlet den kretiske flåten og satte seil for Athen. Der krevde han å få utlevert drapsmannen, men Aigevs visste ikke hvem det var og måtte overgi byen til Minos. Minos krevde da at athenerne hvert niende år måtte gi fra seg de syv modigste guttene og de syv vakreste jentene i byen og sende dem for alltid til Kreta hvor de skulle ofres til Minotaurus, et monster som var halvt menneske og halvt okse og som bodde i den kretiske labyrint.
Da ungdommene for tredje gang skulle sendes til Kreta for å dø, tilbød Thesevs seg å dra med dem. Han tok plassen fra en av guttene og lovte sin far at han, dersom han overlevde, skulle skifte ut båtens svarte seil med et hvitt på turen hjem så faren kunne se at han var i live.
Som alle andre ble Thesevs fratatt sine våpen da de gikk om bord i båten, men Thesevs klarte å gjemme sverdet sitt i tunikaen. Da de kom til Kreta ble Ariadne, kong Minos’ datter, forelsket i Thesevs. Etter råd fra Daidalos som ifølge myten var den som konstruerte labyrinten, ga Ariadne Thesevs et garnnøste før han ble sendt inn i labyrinten. Ariadne formidlet også råd fra Daidalos om å gå framover, nedover og aldri til høyre eller venstre. Thesevs lovte Ariadne at hvis han kom levende ut igjen, så skulle han ta med seg Ariadne. Så snart han kom inn i labyrinten bandt han enden av garnnøstet til dørstolpen så han kunne finne veien ut igjen. Han kom seg inn til sentrum av labyrinten og fant der Minotauros. Det ble en voldsom kamp som endte med at Thesevs drepte udyret med sverdet sitt.
Etter kampen fant han veien tilbake ved hjelp av tråden. Han klarte å flykte sammen de andre dødsdømte athenerne og Ariadne, i tillegg til hennes yngre søster Faidra. Natten tilbrakte de på øya Naxos hvor de også hentet vann. Tidlig om morgenen ble Thesevs vekket av gudinnen Athene som ba Thesevs forlate øya straks, og la Ariadne bli igjen, for dette var Dionysos’ øy. I hastverket glemte Thesevs å sette de hvite seilene i stedet for de svarte. Hans far, Aigevs, trodde derfor at Thesevs var død og før båten la til land begikk han selvmord ved å kaste seg utfor en klippe og ned i Egeerhavet som siden bærer hans navn. Det er ulike historier om Ariadnes skjebne, det er sagt han hun hengte seg i kjærlighetssorg, hun kan ha dødd i barsel, eller at hun på Naxos ble gift med Dionysospresten Enarus eller endog med Dionysos selv. 
Ifølge Plutark ble Thesevs’ skip som han kom tilbake fra Kreta i, vedlikeholdt og ble liggende i Athens havn i lang tid. Det ble holdt i sjødyktig stand fordi det ble brukt i en årlig feiring av Thesevs’ bedrift til ære for guden Apollon. Skipet ble hvert år seilt til øya Delos hvor en av Apollons største helligdommer lå.

Thesevs og Peiritoos

Peiritoos var konge over lapitene i Thessalia, og han var Thesevs’ beste venn. I Homers episke dikt Iliaden refererer Nestor til Peiritoos og Thesevs som veldige kjemper som liktest på gudar, sterkare karar enn dei er aldri i mannheimen fostra. Peirtoos hadde hørt om Thesevs’ styrke og mot, og han ville prøve ham ut. Han stjal Thesevs’ krøtter og drev flokken hjem. Thesevs tok opp jakten på ham og de møttes til strid. De ble imidlertid så imponert over hverandres styrke at de stiftet vennskap.
Under Peiritoos’ bryllup med Hippodamia var kentaurene innbudt. Kentaurene (som ifølge mytologien var i slekt med lapitene, folket som Peiritoos tilhørte) var ville og uvant med vin. Kentauren Eurytos prøvde under bryllupet å bortføre bruden, men Thesevs drepte Eurytos og sammen med Peiritoos klarte de å bekjempe kentaurene.

Bortføringen av Persefone og møtet med Hades

Thesevs er fremstilt som en stor kvinneforfører. Han og hans venn Peiritoos – som var sønner av henholdsvis Zevs og Poseidon – mente de burde finne noen Zevs-døtre og gifte seg med. Thesevs valgte seg ut Helena (senere kjent for sin rolle i Trojakrigen) og sammen kidnappet de henne og hadde til hensikt å holde henne fanget til hun var gammel nok til å gifte seg. Hun ble satt i varetekt hos Thesevs’ mor Aithra, men ble befridd av sine brødre Kastor og Polydevkes.
Peiritoos valgte seg Persefone til brud. Hun var gift med Hades og de var herskerne i dødsriket, noe som gjorde oppdraget med å hente henne vanskelig. Mens de vandret gjennom utkanten av Tartaros satte Thesevs seg for å hvile på en stein. Da han satt der følte han at lemmene hans stivnet og han satt fast i steinen. Han ville rope til sin venn, men Peirotoos skrek også ut samtidig da de grusomt utseende erinyene (furiene) samlet seg rundt dem. Mot disse monstrene sviktet også motet til Thesevs, og han ble ført bort til evige pinsler.
Thesevs satt fanget i mange måneder, men ble til sist befridd av Herakles som kom til underverdenen for å gjennomføre det siste av sine tolv storverk Herakles overtalte Persefone til å tilgi Thesevs for sin rolle i Peiritoos’ røverferd, og Thesevs kunne bli med Herakles opp på jorden igjen. Peiritoos derimot måtte bli igjen i dødsriket.

Faidra og Hippolytus

Faidra, Thesevs’ andre kone, datter til den kretiske kong Minos og Aithras søster fødte to sønner til Thesevs, Demofon og Acamas. Mens disse sønnene var små ble Faidra forelsket i Hippolytos som var Thesevs’ sønn med amasonedronningen Hippolyte. I Evripides’ skuespill Hippolytos hevder forfatteren at forelskelsen er Afrodites verk fordi hun vil hevne seg på Hippolytos på grunn av at han har avvist Afrodite og hengitt seg til dyrkelse av Artemis’ kunster, jakten. Hippolytos avviste Faidras kjærlighet og Faidra tok sitt eget liv. Hun etterlot seg et brev der hun påsto at hun var blitt forført av Hippolytos, noe som forledet Thesevs til å forvise Hippolytos. I slutten av tragedien kommer sannheten for en dag, Thesevs forsones med en dødelig såret Hippolytos like før han dør. Den samme grunnhistorien er også gjengitt i Senecas tragedie Faidra

Thesevs og argonautene

I enkelte kilder nevnes Thesevs som en av Argonautene som sammen med Jason dro til Kolchis for å hente Det gylne skinn. Her henger ikke kronologien i fortellingene sammen, ettersom det var på denne ferden Medeia ble med til Hellas sammen med Jason. Medeia var gift med Jason før hun flyktet til Athen og ble gift med Aigevs, Thesevs’ far. På dette tidspunkt kunne ikke Thesevs ha vært voksen. Ifølge Apollonius Rhodius’ episke dikt Argonautica skal Thesevs dessuten på dette tidspunkt ha vært i underverdenen (sammen Peiritoos).

Thesevs’ død

Da Thesevs kom tilbake til Athen etter sitt ufrivillige opphold i underverdenen hadde Menesthevs overtatt makten i byen. Han opplevde at han hadde mistet sin støtte i folket, og han dro skuffet til øya Skiros i Egeerhavet og bosatte seg der. Øykongen Lykomedes skal her ha lokket Thesevs opp på en klippe ved havet og tatt livet av ham ved å dytte ham utfor stupet. Levningene hans skal på et langt senere tidspunkt (475 f.Kr.) ha blitt hentet til Athen og gravlagt der.