Selma Lagerlöf

Studier og yrkesliv

Etter avsluttet skolegang tilbragte Lagerlöf noen år som hemmadotter innen hun høsten 1882 begynte på Högre lärarinneseminariet i Stockholm, mot farens vilje. I Lagerlöfs utdannelsestid kom familien i betalingsnød og Mårbacka måtte selges. Faren døde i1885, samme år som Lagerlöf avsluttet sine lærerinnestudier.
Da Lagerlöf leste litteraturhistorie innså hun plutselig at de figurer og skjebner hun hadde hørt om i barndommen i Värmland var vel så fantasieggende som Bellmans og Runebergs persongalleri. Men det tok flere år og mange mislykkede skriveforsøk innen hun debuterte som forfatter.
Etter avsluttet utdannelse var Selma Lagerlöf lærer på Elementarläroverket for piker i Landskrona 1885–95. Hun trivdes som lærer og ble godt likt av elevene. Selma Lagerlöf hadde evnen til på et fengslende vis fortelle for barn om hvert nytt land de leste om, eller om Jesus og hans disipler. Hun bodde sammen med fasteren Lovisa Lagerlöf i Landskrona og hadde et rikt sosialt liv.

Forfatterskap

I 1891 debuterte hun med romanen Gösta Berlings saga etter å ha vunnet en konkurranse i avisen Idun. Lagerlöf ferdigstilte boken med hjelp av et stipend ordnet av Sophie Adlersparre, grunnlegger av Fredrika-Bremer-Förbundet. Gösta Berlings saga er en av svensk litteraturs største klassikere – en rik og fantastisk skrøne om kavalerene og livet i Värmland på 1800-tallet. Den brøt mot daværende stilidealer som foretrakk realistisk saklighet. Boken fikk blandet mottakelse av kritikerkorpset.
I 1895 forlot Lagerlöf sin lærerjobb. Fra den tiden forsørget hun seg helt av sitt forfatterskap, og 1897 flyttet hun med sin faster til Falun for å være nærmrre sin søster, Gerda.
Lagerlöf foretok  med Sophie Elkan flere lengre reiser i Europa og 1899–1900 en lengre reise til Midtøsten. Vel hjemme skrev hun romanen Jerusalem som ble hennes store internasjonale gjennombrudd.
Lagerlöfs internasjonalt mest kjenta bok er Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige, som først var bestilt og utgitt som lesebok for folkeskolen. I den får vi oppleve Sveriges geografi gjennom en fjortenårig gutt (Nils Holgersson) som flyr på en gåserygg over landet.

Nobelprisen

Selma Lagerlöf mottok Nobelprisen i litteratur i 1909. Hun fikk den med Akademiets motivering, «på grund av den ädla idealitet, den fantasiens rikedom och den framställningens själfullhet, som prägla hennes diktning». Lagerlöf hadde blitt nominert flere ganger de foregående årene, men hennes kandidatur ble da motarbeidet av Akademiets daværende faste sekreterær] Carl David af Wirsén; i 1909 ble han til slutt nedstemt av den majoritet av akademimedlemmene som tross alt ville tilerkjenne henne utmerkelsen. Lagerlöf var den første kvinne og svenske som mottok den litterære Nobelprisen. Fra 1909 bodde hun periodevis igjen på Mårbacka, som hun hadde klart å kjøpe tilbake med hjelp av prissummen fra sin Nobelpris.
Selma Lagerlöf nådde verdensry i sin levetid og hennes bøker ble utgitt på mange språk. Nils Holgerssons underbara resa ble oversatt til omkring 60 språk, Gösta Berlings saga til drøyt 50 språk.

Medlem av Svenska Akademien

I 1914 ble Lagerlöf som første kvinne innvalgt i Svenska Akademien. Hjalmar Gullberg sa i sin inntredelsestale da han 1940 ettertrådte henne i akademiet at hun var «drottningen i vår litteratur, den mest berömda av svenska kvinnor i världen sedan Heliga Birgitta».

70-årsdagen

I samband med sin 70-årsdag den 20.november 1928 ble hun feiret med en festforestilling på Kungliga Teatern, som viste Kavaljererna på Ekeby, et lyrisk drama i fire akter basert på hennes roman Gösta Berlings saga.

Politisk engasjement

Selma Lagerlöf deltok i kampen for kvinnelig stemmerett, blant annet som taler på den internadjonale stemmerettskongressen i Stockholm i 1911 og ved seiersfesten i 1919. Hun ble medlem i frisinnade landsföreningen i 1916 og forble en organisert liberal livet ut. I 1934 var hun en av dem som skrev under oppropet for folkpartiets dannelse. Hun var også aktiv i kommunepolitikken i Östra Ämterviks landskommun, der hun i 1919 ble innvalgt på de frisinnades liste til kommunalfullmektig for fire år.
Selma Lagerlöf tok avstand fra forfølgelsen av jødene i Tyskland på 1930-tallet. Hun hjalp Nelly Sachs til å flykte til Sverige og skjenket en novelle til arbeidet for forfulgte i det nazistiske Tyskland. Det førte til en tysk boikott, men Lagerlöf lot seg ikke påvirke, selv om det fantes dem som ville at hun skulle engasjere seg enda mer. Journalisten og forfatteren Bosse Schön hevder til og med at hun støttet den rasebiologiske bevegelsen ettersom hun i 1921 skjenket en premie til en skjønnhetstevling for kåringen av en «äktsvensk kvinnotyp».

Brevveksling

Et fordypet eller fornyet bilde av Selma Lagerlöf er fremkommet i og med at brevvekslingene med Lagerlöfs to nære venner/livskamerater, Sophie Elkan (Du lär mig att bli fri, 1992) og Valborg Olander (En riktig författarhustru, 2006) ble publisert. I brevene beskrives en meget sterk kjærlighet til de to kvinnene og det rådde formodentlig en kraftig rivalisering mellom Lagerlöfs to nære venninner (en rivalisering som imidlertid kan ha gjaldt både vennskap og kjærlighet), noe som Elin Wägner også berørte i sin biografi om Lagerlöf (1942-43), med støtte av brevvekslingen mellom Olander og Lagerlöf og samtaler med Valborg Olander under bokens tilkomst. Det er mulig at Wägner også hadde lest deler av Selmas brev til Sophie Elkan, som ellers ikke ble tilgjengelige en gang for forskere før i 1990. Kjærlighet mellomn personer av samme kjønn var den gang problematisk, men samtidig kunne grensen mellom språklige uttrykk for vennskap og kjærlighet være mer flytende enn senere, en arv fra romantikken, som alle de tre kvinnene var sterkt preget av. 
Også forfatterinnens brev tll moren er blitt utgitt, 1998, under tittelen Mammas Selma.

Selma Lagerlöfs død

Torsdagskvelden den 7. mars 1940 satt hun sammen med sin søster da hun begynte å kjenne seg klein og trett. Om natten ble hun heftig syk og lå bevisstløs til sengs en uke. Lørdag morgen klokken 07:25 den 16. mars døde Selma Lagerlöf, 81 år gammel, som følge av en hjerneblødning og lungebetennelse. Hun ble begravet i Östra Ämtervik på påskeften. Akten ble refererat i radioen av Sven Jerring.

Svenska Akademien

Lagerlöf ble innvalgt som medlem av Svenska Akademien 28. mai 1914 og tok sete på stol nummer 7 etter Albert Gellerstedt den 20. desember samme år.
Hun var den første kvinnen som ble innvalgt i Akademien.