Viker kirke

Kirkehistorie

Det har trolig vært kirke i Viker siden 1200-tallet, kanskje til og med før. I middelalderen var Øvre Ådal et eget kirkesogn, mens Ytre Ådal lå under Norderhov. På 1500-tallet nevnes kirken som liten og ute av bruk, men på 1600-tallet må bruken ha blitt gjenopptatt. Det dokumenteres av en inventarliste fra 1680-årene.
Viker kirke nevnes først i skriftlige kilder i 1462, da den refereres som et anneks under Hole kirke i et middelalderdokument. Dette må ha vært en stavkirke, men stort mer vet man ikke om denne kirken i dag. Kirken var anneks under Hole fram til ca. år 1600, trolig tillagt denne etter svartedauden i 1349–1350. Hole kirke ble på andre halvdel av 1500-tallet regnet som anneks til Norderhov kirke, som var hovedkirke i Norderhov prestegjeld som på den tiden omfattet hele det gamle Ringerike. Helt på slutten av 1590-tallet ble imidlertid Hole prestegjeld (gjen)opprettet (det eksisterte trolig også tidligere), med Hole kirke som hovedkirke. Viker og Lunder kirke i Soknedalen, som begge ble regnet som annekser til Hole, ble da direkte tillagt Norderhov.
Denne kompliserte måten å organisere kirkene på geografisk hadde trolig med antallet prester å gjøre. Etter reformasjonen forsvant de katolske prestene fra de mindre bygdekirkene. På Ringerike var det trolig kun tilsatt prest i Norderhov og Hole, der befolkningstettheten var størst. Siden det alt fantes en rekke kirker under Norderhov, ble trolig Lunder og Viker tillagt Hole fordi presten der var den eneste som hadde kapasitet nok til å holde gudstjenester i disse noe fjerntliggende bygdekirkene ute i distriktet. Inndelingen skjedde altså av rent praktiske årsaker og må sees i lys av de hendelser om fant sted på den tiden.

Bygningshistorie

Viker kirke er en trekirke i laftet tømmer som ble innviet i 1702, da den trolig overtok etter en nedslitt liten stavkirke i umiddelbar nærhet. Byggingen av den nye kirken tok til på 1690-tallet. I et dokument fra 1697 finner man følgende tekst; «...Opbygt een nye tømmer lafftevercks Kircke j steden for den gamle som var alt for liden oc trang til Almuen...».
Kirken, som er en langkirke, har opprinnelig hatt skip og et smalere kor i laftet tømmer. Skipet er kort og bredt. Det er 10 meter lant og 8,5 meter bredt. Koret er 6 meter langt og 6,5 meter bredt. I 1725 ble det også laftet opp et vesttårn inntil skipets vestgavl. Dette er 6 meter langt og 5,5 meter bredt. Kloketårnet har i dag to klokker, en støpt av Albert i Amsterdam i 1721 og en annen støpt Nils Knudsen Dahl i 1842. Det er uvisst om det opprinnelig var to klokker i tårnet. Et sakristi ble oppført inntil korets østgavl i 1901. Koret, skipet og vesttårnet er ca. 25 cm bredere i raften enn ved svillen.
Kirken har innvendige åpen himling og tømmervegger som er oljet. Langs nord og vestveggen i skipet har kirken galleri. Prekestolen henger sør i åpningen mellom skipet og koret. Altertavlen er fra 1720-årene og viser «Jesus på korset». Døpefonten er fra 1728 og har oktogon topp og bunn. Kirken er dessuten utstyrt med et sløyfeladeorgel som ble bygget ved Snertingdal orgelfabrikk i 1985.

Annet

Viker kirke er en menighetskirke som ligger i Viker kirkesogn. Sammen med Hval kirke på Hallingby og Nes kirke inngår den i det som inntil nylig var Ådal prestegjeld i Ringerike prosti. Sogneprest er På Asle Djupvik.