Årdal

Nye tider for Årdal kommune - fra ensidig industri til turistkommune

Årdal kommune har etter krigen vært en kommune som en først og fremst forbinder med tungindustri. Dette bildet er i stor grad i ferd med å bli endret. Kommunen opplever en stor økning i turisme og jobber aktivt med å legge til rette for den økende andelen av turister som besøker kommunen. Kommunen og naturen har blitt godt eksponert gjennom flere fjernsynserier de senare åra, og særlig Utladalen, Vetti med Vetti gard, Vettisfossen og de flotte turområda i Jotunheimen er blitt attraktive blant turistene. Gamleskulen brukthandel og aktivitetssenter midt på torget i Øvre Årdal er blitt populært blant turister og den gamle saga og overnattingsstedet i Offerdalen, Perla ved sjøen, som lokalbefolkningen kaller stedet, blir kontinuerlig renovert av frivillige og er et godt besøkt sted blant de tilreisende.

Teknologi

Årdal er i forkant av en industriell teknologisk utvikling, både nasjonalt og internasjonalt. Tradisjoner bygger videre på store og teknologiske miljø i fagfelt innen primæraluminium, solcelleproduksjon og vannkraft.
Aluminiumsverket har vært hjørnestensbedriften i Årdal i over 50 år. Det var tyskerne som startet oppbyggingen av verket under andre verdenskrig. Etter at krigen var slutt tok staten over anleggene og fullførte verket som fikk navnet Årdal og Sunndal Verk (ÅSV). Senere ble ÅSV slått sammen med Norsk Hydro, og Hydro Aluminium ble dannet.
Norsk Hydros aluminiumsverk har betydd mye for kommunen, og sikret arbeidsplasser og inntekter i mange år. I 2006 besluttet Hydro å legge ned den eldste produksjonsteknologien ved verket – «Søderberganlegget» – fra sommeren 2007 . Vedtaket førte til usikkerhet for fremtiden til hele industrisamfunnet, og det ble debatt om den rødgrønne regjeringens industripolitikk i riksmedia.
Regjeringen svarte med å gi Årdal ekstra omstillingsmidler gjennom Innovasjon Norge. Dette førte til at ny industri etablerte seg i Årdal. To nye industrietableringer var Dooria dørfabrikk og NorSun solcellefabrikk som var ment å skulle gi over 200 nye industriarbeidplasser. Særlig dørfabrikken var omstridt, blant annet fordi det ble hevdet at arbeidsplasser andre steder ville kunne bli skadelidende. Etter flere år med store underskudd, ble dørfabrikken i Årdal nedlagt i juli 2011.

Infrastruktur

Kommunen har gjennom årene gjort betydelige investeringer i barnehager, skoler, eldreomsorg og idrettsanlegg. 
Det var tidligere lagt vekt på at de to tettstedene skulle ha en likevekt av tilbud og fasiliteter, men i de senere år har dette blitt endret på. Kommunen har mange flotte tilbud til sine innbyggere, blant annet kino, innendørs og utendørs svømmebasseng, idrettshaller i Øvre og på Tangen, kunstgressbane og idrettsanlegg både på Tangen og Øvre.    
Årdal kommune er en av få kommuner i området som har friluftsbasseng. Kommunen har to friluftsbasseng, bassenget på Årdalstangen vart renovert i 2019. Spillvarme fra produksjonsanleggene på Hydro brukes til oppvarming av vann til friluftsbadet i Øvre Årdal.  Bassengene er godt likt spesielt blant turistene som kommer til bygda. Private investorer og kommunen jobber også med planer om et saltvannsbad på Årdalstangen og det blir jobba med fornying av båthavna og kaiområdet på Årdalstangen.

Natur og miljø

Årdal er plassert innerst i verdens nest lengste (og en av de dypeste med sine 1308m) fjord, Sognefjorden. Aluminiumsoksid, som brukes som råstoff i aluminiumsproduksjonen, blir fraktet med skip inn gjennom fjorden til Årdalstangen. Fjorden brukes også som transportvei når skipene returnerer til verdensmarkedet med ferdigprodusert metall fra samme havn.
Vannkraften som produseres ved Hydros egne kraftverk gir rimelig energi til både metallproduksjonen og innbyggerne. I tillegg til at krafta er rimelig forsyner den og industrien med rein og grønn energi.  
En lang industrihistorie ga i mange år store skader på vegetasjon og luftkvalitet. På slutten av 80-tallet satte Hydro inn tiltak for å minske utslippene av støv og fluor. Tiltakene ga gode resultater bare etter noen få år og den flotta naturen fra fjord til fjell i kommunen har blitt eksponert gjennom ulike tv seriar de siste åra. Serier som 71 grader Nord, Monsen på tur har synt fram den spektakulære naturen i kommunen på en måte som har fått turister til å strømme til kommunen.

I dag er avanserte renseanlegg i drift ved verket, og skadene på naturen er redusert betraktelig. Etter at den mest forurensende produksjonen ble nedlagt i 2007 er det forventet at utslippene av støv og gasser blir redusert dramatisk. Støvutsleppet per time var 17,7 kilo og utsleppet af fluor var 8,7 kilo timen i 2010.
Vettisfossen er Norges og Nord-Europas høyste uregulerte frie fossfall med 275 meter.
Fjelltopper i Årdal på over 2000 meter:
2405 Store Skagastølstinden, Årdal/Luster
2203 Store Austanbotntinden, Årdal/Luster
2157 Urdanostinden, Årdal/Vang/Luster
2124 Store Ringstinden, Årdal/Luster
2103 Søre Austanbotntinden, Årdal
2074 Stølsnostinden, Årdal
2072 Søre Dyrhaugstinden, Årdal/Luster
2067 Falketind, Årdal
2062 Nordre Midtmaradalstinden, Årdal/Luster
2056 Store Midtmaradalstinden  Årdal
2037 Søre Urdanostinden, Årdal/Vang
2026 Stølsmaradalstinde, Årdal
2025 Midtre Ringstinden, Årdal/Luster
2017 Vesle Midtmaradalstinden, Årdal
2002 Austre Ringstinden, Årdal/Luster
2001 Austre Stølsnostinden, Årdal

Trygt lokalsamfunn

Årdal ble tidlig medlem i WHO Safe Communities. Kommunen fikk fornyet sitt medlemskap i juni 2010. Merkevaren «Årdal Tenk Tryggleik» er et samarbeid mellom politi, kommune, Hydro, LO og Norsk Folkehjelp med fokus på kontinuerlig utvikling av et trygt nærmiljø. Årdal har et moderne og levende sentrum og fikk i 2004 Bymiljøprisen for sitt arbeid med tettstedsutvikling.