Meråker

Navn

Navnet Meråker er opprinnelig et gårdsnavn, sammensatt av norrønt merr, «hest», eller muligens mýrr, «myr», og ákr, «åker». Fra 1500- og 1600-tallet kjennes skrivemåter som af Mørakre, Meraaker og Merager. Den dialektale uttalen av navnet er Mårråk, mens innbyggerne benevnes mårråkbøgg, «meråkerbygg». På sørsamisk heter kommunen Mearohke.

Geografi

Kommunen består grovt sett av den øvre delen av distriktet og dalføret Stjørdalen. Omtrent midt i kommunen flyter en rekke elver sammen i hoveddalen og danner Stjørdalselva. Ned mot Hegra og grensen til Stjørdal kommune er dalføret trangere. Arealet domineres av fjell, vidder og skog. Skoggrensen ligger 600 moh., og ca. 60 % av kommunens areal ligger høyere. I alt ligger 26 fjelltopper i kommunen høyere enn 1 000 moh., hvorav Fongen (1441 moh.) på grensen mot Sør-Trøndelag er den høyeste. Av andre fjell kan nevnes Kjølhaugen og Kråkfjellet. Største innsjøer er Feren, Fjergen, Funnsjøen og Sonvatnet.
Meråker inngår i Trondheimsfeltet, en geologisk provins av kambrosilurske og sterkt omdannede skyvedekker av havbunnsskorpe som ble foldet opp og lagt over grunnfjellet under den kaledonske fjellkjedefolding for om lag 420 millioner år siden. Det nederste (eldste) og østre dekket, kalt Meråkerdekket, karakteriseres av kaledonske bergarter som ble betydelig omdannet under fjellfoldingen. Dekkene fortsetter videre inn i Sverige med større innslag av skifer og sandstein, inntil det finnosvekiske grunnfjellet overtar. Berggrunnen er gjennomsatt av granitt og gabbro. Store forekomster av svovelkis og kobberkis har tidligere gitt grunnlag for gruvedrift i Meråker. lang gruvedrifthistorie

Samfunn

Foruten det dominerende tettstedet Meråker, eller Midtbygda (1 019 innbyggere per 1. januar 2018), ved foten av Fonnfjellet finnes mindre steder som Gudå og Kopperå. Hyttebebyggelse finnes også i Fersdalen, Fagerlia, Teveldalen, Stordalen og Torsbjørkdalen samt ved innsjøene Funnsjøen og Fjergen. Med Europavei 14 og Meråkerbanen ligger Meråker 1 time unna Trondheim, 45 minutter unna Trondheim lufthavn, Værnes og 15 minutter unna Storlien i Sverige. På Meråkerbanen ligger stasjonene Gudå, Meråker og Kopperå.
I Den norske kirke danner Meråker et sogn med Meråker kirke som sognekirke. Sognet sorterer under Stjørdal prosti i Nidaros bispedømme, tidligere også Øvre Stjørdal prestegjeld sammen med Hegra sogn. I domstolene dekkes Meråker kommune av Inntrøndelag tingrett i Frostating lagdømme, som har kontorsted i henholdsvis Steinkjer og Trondheim. Meråker lensmannsdistrikt sorterer under Nord-Trøndelag politidistrikt.
Meråker skole er felles barne- og ungdomsskole for hele kommunen, og avløste åtte grendeskoler i 1958. Skolen har ca. 300 elever. I tilknytning til flerbrukshallen Meråkerhallen ligger Meråker videregående skole, som er spesialisert innen idrettsfag. Skolen har ca. 200 elever på videregående nivå og 50 studenter på høyskolenivå.

Historie

I Meråker har det blitt funnet spor etter det man antar er Norges eldste bergverk for utvinning av kobber, datert til 1300-tallet.
Meråker ble opprettet som egen kommune 1. januar 1874 da Øvre Stjørdal kommune ble delt i to: Hegra (i Stjørdal kommune) og Meråker. Meråker hadde ved opprettelsen 1 861 innbyggere.
I 1898 ble det startet en karbidfabrikk i Kopperå som senere ble ombygd til et silisiumsmelteverk. Hovedproduktet var Microsilica som eksempelvis brukes til tilsettingsstoff i betong, tannkrem, og leppestifter og utallige andre produkter.
Elkem Meråker er nå ikke lenger i drift, etter at det ble besluttet i 2005 at Elkem Meråker skulle slutte med produksjon av Microsilica i juni 2006. Bygningsmassen er i dag delvis revet ned.
Selskapet har aldri hett Meråker smelteverk, men Meraker smelteverk. Ved nedleggelsen het firmaet Elkem Meraker.

Kultur

I Meråker har en lokal variant av klarinetten blitt laget i over et halvt århundre. Meråkerklarinetten, opprinnelig et gjeterinstrument, er ofte etterspurt fra folkemusikkutøvere, og er blitt eksportert til mange land.
Kommunens tusenårssted var internettkafeen.