Sarabråten

Sarabråten er en rasteplass ved Nøklevann i Østmarka i Oslo, men var lenge kjent som det første utfartsområde for byen.

Historie

Fra omtrent 1300 har det vært husmannsplass under Rustad gård, lenge kjent som Jørgensrud.  I 1663 gikk det over i privat eie, etter å ha vært eid av kongen som krongods.  
Konsul Thomas Heftye kjøpte i 1840 stedet av grosserer Christian Julius Schou, for å bygge det om til landsted. Fra 1856 begynte han bygging på stedet. Det første hus var en østerdalsk sperrestue, noe som illustrerer eierens (og tidens) interesse for det folkelige.  Husmannsstua hadde kokemuligheter, og på Nøklevann kunne Heftyes gjester forlyste seg med den hånddrevne hjulbåten «Sara», samt robåtene «Marie» og «Dragen».  Stedet hadde mange kongelige og andre prominente gjester, men ble snart et av nasjonens tidlige områder for friluftsliv, idet Heftye oppfordret almuen i Kristiania til å benytte det til skigåing og etablerte veier og skiløyper der. 
Både for å gjøre stigningen opp fra nordenden av Nøklevann mindre bratt for hestene, men spesielt som en severdighet på veien, fikk Thomas Heftye anlagt en veiknute her. Friluftsetaten i Oslo kommune har i 2008 fått anlagt en turvei utenom brua, noe flere avisskribenter og forfattere i Nordstrands Blad og Aftenposten har karakterisert som et uttrykk for uforstand, historieløshet og vandalisme.

Den Norske Turistforening

Mange av de personene som var med å stifte Den Norske Turistforening var ofte på besøk på Sarabråten, men det finnes ikke dokumenterte kilder på at foreningen ble stiftet her, slike det hevdes i noen sammenhenger. Ths. Heftye var foreningens første formann. Forfatteren Aasmund Olavsson Vinje (1818–1872) var blant de ivrigste for å få startet foreningen. Turistforeningen sørget i 1870 for at en av våre andre store fjellvandrere, folkeminnesamleren Peter Christen Asbjørnsen (1812–1885), ble æresmedlem av Turistforeningen.

Bruksendring

Heftyes sønn Thomas Heftye overtok Sarabråten i 1886, og oppførte i 1897 en villa i dragestil på eiendommen.  Aker kommune regulerte Nøklevann til drikkevannskilde og kjøper vannet og omliggende områder i 1897, og resten av eiendommen i 1911.  Dragestilvillaen ble revet ca. 1922, og kjellermurene dominerer fortsatt platået ut mot Nøklevann. Noe av tømmeret fra dragestilvillaen ble brukt ved byggingen av Østmarksetra.  Kuskeboligen fikk stå, men avgikk ved påtent brann i 1971. Nøklevann ble tatt ut av vannforsyningen i 1983 og ble da igjen tilgjengelig for allmennheten.
I 1900 ble det første Sarabråtrennet i langrenn arrangert i området.

Minnesmerke fra andre verdenskrig

På Sarabråten står et minnesmerke over lokale Milorg-folk som falt i kamp mot okkupasjonsmakten under andre verdenskrig. Disse tilhørte Milorg-gruppe 13132, som ble formelt organisert i 1943. Milorg-gruppen drev treningsleir ved Bjønnebete og mottok våpenslipp fra Storbritannia. I en tysk aksjon i 1944 ble hytta til gruppen funnet og ødelagt, men det var ikke før med avgiverhjelp i 1945 at tyskerne arresterte gruppas medlemmer. To Milorg-folk ble drept under arrestasjonen den 13. februar, mens de sju andre ble henrettet den 17. mars.
Minnesmerket ble satt opp i 1946, og det har hver sommer siden vært avholdt en minnesmarkering her i regi av Østmarkas venner. Hovedansvarlig for denne markeringen i 51 år på rad var Kai Ekanger.

Speiderstøtten (Donsbautaen) på Sarabråten

Ovenfor Sarabråten på stien over mot Hauktjern (stien som kalles Prinsen av Portugals vei) står det en speiderlilje uthugget i stein. 
Liljen ble avduket 22. mai 1955 for å markere starten av speiderbevegelsen i Norge. Det var på dette stedet at Christian Dons i 1911 startet den første speidergruppen, 1. Christiania. Støtten har derfor fått navnet Donsbautaen. Gruppen var starten til det som senere skulle bli Norges speiderguttforbund – som senere gikk inn i Norges speiderforbund. 
Sokkelen til bautaen består av en stein fra hver speidergruppe som var aktiv i 1955.