Ibestad

Geografi

De to øyene ligger mellom Vågsfjorden i vest og Astafjorden med fjordarmene Gratangen, Lavangen og Salangen i sør og øst. Sundet mellom Rolla og Andørja kalles Bygda.
Andørja har Skandinavias høyeste fjell på ei øy, Langlitinden på 1 277 moh., i tillegg til 13 andre topper over 1 000 moh. Det høyeste fjellet på Rolla er Drangen.
Fylkesvei 848 er hovedferdselsåren i kommunen. Den går med ferge fra Stangnes ved Harstad, over Vågsfjorden til Sørrollnes på Rolla. Veien følger sørsida av den trekantformede øya, langs Astafjorden, til Hamnvik, hvor den går under sundet til Andørja gjennom den undersjøiske Ibestadtunnelen. Etter å ha gått langs sørøstsida av Andørja passerer veien Mjøsundet over Mjøsundbrua, og kommer der til Salangen kommune, hvor den møter fylkesvei 84 i Løksebotn.
I tillegg går fylkesvei 131 fra Hamnvik langs sundet Bygda til endepunktet Nordrollnes. fylkesvei 132 går fra tunnelutløpet i Sørvik på Andørja, på andre sida av sundet, via Engenes til Årbostad.
Hurtigbåten mellom Harstad, Finnsnes og Tromsø anløper Engenes på enkelte avganger.

Klima

Begge øyene har et mildt klima og en frodig natur der det vokser en rekke planter som man vanligvis ikke finner så langt nord.

Historie

Ibestad har en lang historie. På Sørrollnes er det gjort 8 000 år gamle redskapsfunn og det finnes gravrøyser. Området har også hatt aktivitet i yngre steinaler, bronsealder og jernalder. Bosetningen i jernalder omfatter blant annet langhuset "Båten" og flere gravanlegg, både gravrøyser og flatmarksgraver. Av andre spennende levninger i kommunen fra steinalder kan  helleristningene på Vik nevnes. Her der det risset inn minst figurer av elg, men også en geometrisk figur. Disse ristningene er ca. 5500 år gamle, og er blant de eldste i Norge. Utenom Sørollnes finnes det yngre steinalderfunn fra Hamnvik, Bolla, Selvågan, Igeland, Engenes, Straumen, Åndervåg.

Kommuneinndelingen

Fra opprettelsen i 1837 omfattet Ibestad formannskapsdistrikt i tillegg til dagens Ibestad kommune Bardu, Salangen, Lavangen, Gratangen og en del av Skånland (Astafjord-området) kommuner, bortsett fra et område på Rolla som tilhørte Trondenes (senere Skånland) kommune.
I 1854 ble Bardu utskilt som egen kommune. Ved delingen hadde den gjenværende delen av Ibestad 4 741 innbyggere, mens Bardu hadde 757 innbyggere.
1. januar 1871 ble Salangen utskilt som egen kommune. Ved delingen hadde den gjenværende delen av Ibestad 4 301 innbyggere, mens Salangen hadde 1 384 innbyggere.
1. januar 1907 ble Lavangen utskilt som egen kommune. Ved delingen hadde den gjenværende delen av Ibestad 5 709 innbyggere, mens Lavangen hadde 1 536 innbyggere.
I 1926 ble Andørja, Astafjord og Gratangen utskilt som egne kommuner. Ved delingen hadde den gjenværende delen av Ibestad 1 768 innbyggere, Andørja 1 420, Astafjord 1 018 og Gratangen 1 967 innbyggere. Etter denne delingen besto Ibestad kommune kun av Rolla, med unntak av et område på øya som tilhørte Skånland kommune. (Skånland ble utskilt fra Trondenes kommune på samme tidspunkt.)
1. januar 1964 ble Ibestad og Andørja kommuner slått sammen, og området på Rolla som hadde tilhørt Skånland kommune ble overført til nye Ibestad kommune. Ved sammenslåingen hadde Andørja kommune 1 330 innbyggere, gamle Ibestad 1 821, og den tidligere delen av Skånland på Rolla 143 innbyggere.

Navn

Frem til 1918 ble navnet skrevet Ibbestad.

Kommunevåpenet

Da Ibestad kirke ble restaurert i 1967, ble det funnet en sarkofagstein under gulvet. Steinen kan ha blitt hugget ut på 1200- eller 1300-tallet, og har et hjulkors som relieffmotiv. Dette motivet ble senere til Ibestads kommunevåpen, med sølvfarge på blå bunn.

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er Ibestad kirkested som omfatter Ibestad kirke, prestegården og Gamle Ibestad kirkegård.