Tysfjorden

Fjordarmer

Tysfjorden har åtte fjordarmer. Fra nordøst:
Stefjorden (16 kilometers lengde), Tømmeråsfjorden (5 km) og Fuglfjorden (4,5 km) som går fra den bredeste delen av Tysfjorden, som også kalles Haukøyfjorden. Videre på østsiden går Indre Tysfjorden (17 km), Mannfjorden (12,8 km) og Grunnfjorden (15 km). På vestsiden går pollen Beisfjorden (4,5 km). I sørlig retning, som en forlengelse av Tysfjorden, går Hellmofjorden som med sine 31 kilometer er to kilometer lengre enn hovedfjorden. Skrovkjosen er en stor og markant vik som går 8 kilometer østover fra innløpet til Tysfjorden.

Øyer

Hulløya mellom Kjøpsviksundet og Hulløysundet er den største øya i Tysfjorden med et areal på 22 km². Sørvest for denne ligger den betydelig mindre Litl-Hulløya (ca. 0,8 km²). Haukøyholmen på ca. 1,3  km² er den største i Haukøyfjorden. Bekkenesholmen i Skrovkjosen er ca. 0,4 km².

Omgivelsene

Landskapet på vestsiden av selve Tysfjorden utgjør stort sett lave, skogkledde, fjell, åser og høyder med en rekke vatn beliggende mellom Beisfjorden og Drag. Bogvetten (521 moh.)  nord for Storjord er høyeste punkt. Sør for Hellandsberg, i Hellemofjorden, går landskapet nesten umiddelbart over til et sammenhengende fjell-landskap som strekker seg rundt hele resten av fjordsystemet til Valletindan ved Bremneset ut mot Ofotfjorden. De fleste toppene når over 700 meter, flere steder godt over 1 000 meter, med spredte husklynger i enkelte av de små innestengte og isolerte dalene som går fra fjordkanten og opp i høydene. For eksempel har Hellemobotn og Mannfjordbotn omtrent 2 km² «lavland» før det går rett opp i fjellene rundt. Kjøpsvik ligger på Kjøpsnes klemt mellom fjorden og det 849 meter høye Lifjellet.
Stetind (1 391 moh.), Norges nasjonalfjell, ligger i bunnen av Stefjorden og er det høyeste av fjellene rundt fjorden.   
Det i stor grad uberørte fjell- og fjordområdet i den indre delen og østover mot Sverige er foreslått vernet som en del av et naturreservat som er planlagt å skulle strekke seg fra Sørfold i sør til Ballangen i nord.

Bosetninger

Med unntak av ett par mindre grender er så å si hele Tysfjords befolkning, som er på nesten to tusen, bosatt rundt fjordene. Kommunesenteret Kjøpsvik ligger på østsiden. Tettstedet Drag og den noe mindre bygden Storjord i Beisfjorden fungerer som lokale senter for befolkningen på vestsiden med hhv. Hellandsberg sør for Drag og Korsnes nord for Storjord. Sør for Kjøpsvik ligger bygden Storå. Musken, midt i Hellemofjorden, regnes som det eneste stedet i Norge med ren lulesamisk befolkning. Hellmobotn, Grunnfjordbotn, Mannfjorden og en rekke gårder og grender langs fjordarmene er i dag avfolket.

Polarbanen

Hitler-Tyskland hadde to alternativer for Polarbanens trasé mot Narvik: Enten en jernbaneferge mellom Korsnes og Skarberget eller en spiraltunnel ved Hellemobotn som skulle gi fergefri forbindelse.

Fergefri E6

Kommunikasjonsmessig deler Tysfjorden Norge i to deler. Fergesambandet mellom Bognes og Skarberget er nå det eneste gjenværende på E6 og eneste fergefrie omkjøringsmulighet er via Sverige mellom Graddis sør for Rognan og Bjørnfjell nord for Narvik. Forskjellige løsninger er blitt foreslått:
I den siste utredningen som har blitt gjort på området ble fem konsepter vurdert, deriblant enten en 13 kilometer lang undersjøisk tunnel eller en tre kilometer lang broforbindelse mellom Bognes- og Skarbergområdene. En ny veitrasé som går sør for Drag over fire broer som tilknyttes Rv827 er også foreslått. Utredningen ble overlevert samferdselsministeren i begynnelsen av 2012 med anbefalinger fra Statens vegvesen om å opprettholde, styrke og om mulig korte inn dagens E6-samband samt at Rv827-sambandet svekkes og får en mer lokal funksjon med degradering til fylkesveisamband. Tidsperpektivet for denne utredningen går fram mot 2040 noe som betyr at et ønske om fergefri E6 sannsynligvis ikke vil bli realisert i overskuelig fremtid.