Vitry-sur-Seine

Geografi

Vitry-sur-Seine ligger på vestsiden av Seinen, like før samløpet med Marne. Byen strekker seg fra et høydedrag, som ennå i dag for en stor del er skogkledd, og ned til Port-à-l’Anglais ved Seinen, hvor det allerede på 1200-tallet var anlagt en havn på stedet hvor industriområdene i byen ennå ligger. Grunnlaget for bysamfunnet var store gips- og kalkforekomster som ble utbygget på 1900-tallet. Byen er også kjent for sine vingårder.
Byen kan deles i to klart forskjellige deler, først nordsiden som inneholder mange cités HLM, dvs offentlige boligprosjekter i høyblokker med regulert husleie, og sørsiden som er et middelklasse-boligstrøk.
Nabobyene er Ivry-sur-Seine, Villejuif, Chevilly-Larue, Thiais, Choisy-le-Roi og Alfortville.

Historie

Byen het opprinnelig bare Vitry, som kommer fra det middelalderlatinske Vitriacum, og før det Victoriacum, som betyr «Victorius' godseiendom», etter en gallo-romersk landeier (navnet er imidlertid bare historisk belagt siden 800-tallet). På slutten av 1300-tallet var byen betegnet som Vitry-près-Paris. I 1897 ble navnet på kommunen offisielt endret til Vitry-sur-Seine (som betyr «Vitry ved Seinen»), for å skille den fra andre kommuner i Frankrike som også het Vitry.
Den strategisk viktige brua over Seinen ved Pont-à-l’Anglais har mange ganger vært åsted for kamper og slag, som i 1358, da troppene til den franske Dauphin kjempet mot styrkene til Karl av Navarra, og igjen i 1434 da styrker fra Burgund og Armagnac sto mot hverandre. Også under Bartolomeusnatten i 1572 og under Fronde-opprøret i 1652 spilte kontrollen over Seineovergangen ved Vitry en viktig rolle.
Med industrialiseringen utviklet Vitry seg til en klassisk arbeiderforstad til Paris, som fra 1925 hadde en kommunistisk byforvaltning. I 1901 bodde det 9 894 personer i byen, og spesielt etter andre verdenskrig vokste tallet sterkt, og nådde i 1975 86 000. Siden 1970-tallet utviklet Vitry seg, i likhet med andre av Paris' Banlieue, til et sosialt brennpunkt. Tilvandringen av immigranter sørget for en høy andel utlendinger, og økonomiske kriser førte til en relativt høy arbeidsløshet. I 1980 førte rivningen av et boligstrøk, hovedsakelig bebodd av utlendinger, til massive protester mot den kommunistiske borgermesteren Paul Mercieca. Også det voldsomme dødsfallet til den 15 år gamle Abdelkader samme år forsterket spenningene mellom de etniske gruppene i Vitry. Etter dødsfallet til en ungdom fra Vitry kom det i desember 2001 til fem dager lange opptøyer, hvor dusinvis av biler ble satt i brann. I 2002 ble den 17 år gamle Sohane Benziane brent levende, noe som ble årsaken til bevegelsen Ni Putes Ni Soumises, som kjemper for rettigheter for innvandrerkvinner. Under opptøyene i 2005 ble Vitry stort sett spart.

Kultur

I mange år drev Vitry-sur-Seine en kulturpolitikk som gikk ut på å bringe kunsten til alle. Av denne grunn inneholder kommunen over 100 samtidsskulpturer, spesielt i utdannelsesinstitusjoner som grunnskoler og videregående skoler.
Vitry er hjemby for Musée d'Art Contemporain du Val-de-Marne (Val-de-Marnes museum for samtidskunst). Det ble åpnet 18. november 2005, og i tillegg til utstillingene av fysiske kunstverker inneholder det også et auditorium og en kino for visning av kunst- og eksperimentell film.
Vitry er en av byene som bidro til utviklingen av hiphop-bevegelsen i Frankrike. Følgelig har urban kunst en svært viktig plass i byens kulturliv.
Exploradôme, et museum for vitenskap og teknikk, åpnet i Vitry-sur-Seine i 1998.

Transport

Vitry-sur-Seine betjenes av to stasjoner på Paris' RER C-linje: Vitry-sur-Seine og Les Ardoines.
Orly lufthavn ligger nær Vitry-sur-Seine.