Reinhold Ziegler (1839–1918)

Bakgrunn

Reinhold Ziegler ble født den 24. august 1839 på kapteinsgården Bauker i Gausdal som sønn av daværende sjef for Ringebuske kompani, kaptein Ulrich Reinhold Ziegler (1791-1854) og Kristine Margrethe Bjerregaard (1796–1882). Han var oppkalt etter assessoren Reinhold Ziegler (1748-1807) i Fredrikshald og sin tipptippoldefar gods- og jernverkseieren Reinhold Ziegler (1677–1729) på Lesja. Han var den yngste av syv søsken, og hans eldre bror var den norskamerikanske kapteinen Henrik Anker Bjerregaard Ziegler (1831–1885).
I 1841 flyttet familien til Vang (Hamar) i Hedmark, og til Nordby gård ved Fredrikshald i 1848. Ziegler gikk på skole i Fredrikshald.
I 1879 giftet han seg med Marie Katarine Brambani Onsum, og sammen fikk de åtte barn.
Han tilhørte slekten Ziegler.

Karttegner

I 1865 ble Ziegler ansatt som karttegner (detaljør) ved Norges Geografiske Oppmåling. Ziegler virket som karttegner frem til 1870, og deretter igjen fra 1877. Ziegler utførte flere konduktør- og oppmålingsarbeider i perioden, og var blant annet med å utarbeide en ny reguleringsplan for Molde by.
Han tegnet også moldepanoramaet på sikteskiven i Reknesparken i Molde. En tusjkopi av panoramet ble gitt i gave til keiser Vilhelm II av Tyskland under et av hans mange norgesbesøk.
I 1885 ble han amtskonduktør for Romsdals amt.

Oppdagelsen av steinalderboplassen på Våttåbakken (1871)

Sommeren 1871 foretok Ziegler forskjellige antikvariske undersøkelser i Steinkjer på oppdrag for Foreningen til Norske Fortidsmindesmerkers Bevarings avdeling i Trondheim. Et av Zieglers funn var levningene av en steinalderboplass på Egge, den første funnet av sitt slag i Norge. Historikeren og arkeologen Oluf Rygh skrev om funnet i 1871: «Nærmere eller fjernere Sidestykker til disse ere efterhaanden oppdagede og undersøkte paa flere andre Steder, men ikke før nu i Norge, Ligesaalidt som i Sverige. Fundet fortjener saaledes mere end almindelig Opmærksomhed».
Den fullstendige utgravningen av steinalderboplassen ble senere foretatt av Ryghs bror, arkeologen Karl Ditlev Rygh.
Under arbeidet med undersøkelsen laget Ziegler blant annet et kroki av Steinkjer og omegn med fortidsminnesmerker tegnet inn. Krokiet og resultatene av Zieglers undersøkelser ble trykt i Fortidsminneforeningen årsberetning for 1871.

Utgravningen ved middelalderborgen Sion (Sverresborg) (1872–1873)

Sommeren 1872 startet Ziegler undersøkelser av kong Sverre Sigurdssons borg Sion i Trondheim. Ruinene av borgen ble kartlagt og det ble funnet flere murrester, som blant annet fastslo for første gang med sikkerhet, at det lå et steinhus på sydkanten av knausen. Zieglers funn av murrester resulterte i påvisning av både grundmuren av borgtårnene i den sørlige delen av området, og spor av murer rundt hele den øverste sletten. Under utgravningen ble det også avdekket en mengde aske og kullrester flere steder på området, som tydelig indikerte borgens ødeleggelse ved brann.
Både sommersesongen i 1872 og i 1873 ble brukt til utgravningene, og resultatene av undersøkelsene ble sammen med situasjonskisser og plantegninger av borgen publisert i Fortidsminneforeningen årsberetning for 1873.

Undersøkelsen av Steinvikholm slott (1875)

På oppdrag av Fortidsminneforeningen foretok Ziegler omfattende undersøkelser av Steinvikholm slott på Skatval i Stjørdal i 1875. I likhet med utgravingene ved middelalderborgen Sion, resulterte undersøkelsen ved Steinvikholm slott i at borgens grunnplan ble klarlagt og flere murrester ble avdekket. Fredrik B. Wallem skrev i 1917 at Ziegler stod for «den første korrekte plan» av borgen. Resultatene av undersøkelsene ble sammen med en topografisk beskrivelse, historisk oversikt, kart og plan- og detaljtegninger av borgen publisert i Fortidsminneforeningen årsberetning for 1875.

Undersøkelser i Romsdal (1878–1906)

Fra 1878 var Ziegler bosatt i Molde, og ble her Fortidsminneforeningens representant for distriktet. I området foretok Ziegler flere arkeologiske undersøkelser de kommende årene, blant annet ved gravrøysene på Sekken (1878) og runeinnskriften ved Veblungsnes (1884), hvor Ziegler fikk bistand av språkforsker og folkloristen Sophus Bugge med oversettelsen, samt Tautra (1891 og 1906), Aukra (1891) og helleristningene ved Boggestranda (1894 og 1900).

Redaktør og avismann

Ziegler var i en kort periode fra 1881 til 1882 redaktør for Romsdals Budstikke. I sin tiltredelsesartikkel datert 2. juli 1881 skriver Ziegler at avisen skulle «blive ledet i liberal Aand» og at «Meninger fra Høire og Venstre skal ikke nægtes Adgang til at mødes i vore Spalter, saalænge som der i sømmelig Aand og humane om end kraftige Udtryk fægtes med Grund til Sandhedens Opklarelse», men at «Partilidenskaben har vi intet tilovers for, og vi tror, at alle Parter er bedst tjent med at den holdes saavidt muligt udenfor Bladet.».
Romsdals Budstikke hadde under Kristofer Kristofersens redaksjonsperiode (1878–1881) ført en tydelig venstrelinje, og Venstre-bladet Verdens Gang hadde følgende kommentar til Zieglers inntreden som redaktør: «Romsdals Budstikke har faaet ny Ledelse, under denne styres Bladet i Høireretning.».
Skolemann og tidligere redaktør for Romsdals Budstikke, Johan Andreas Schneider, kritiserte Ziegler for å ha viet de større politiske folkemøtene for lite spalteplass. Ziegler svarte blant annet at avisen allerede hadde omtalt slike møter, «men vi har ialdfald hidtil havet andet Brug for vore Spalter end at fylde dem med milevide Taler af Bjørnson og andre saakaldte Folketalere.».

Romsdalsmuseet

En gang i 1890-årene ble Ziegler den kanskje første som tenkte seg muligheten av et friluftsmuseum i Molde. Han var blitt en ivrig talsmann for dette nye museumskonseptet, og han var både Fortidsminneforeningens og Norsk Folkemuseums representant i Molde. Ziegler delte interesse for arkeologi med sokneprest Hans Olaus Saxlund på Aukra, og de to ble gode samarbeidspartnere. Da Norsk Folkemuseum på Bygdøy ikke hentet Holtstua etter å ha kjøpt den i Romsdal, ble bygningen satt opp i Reknesparken etter at Ziegler hadde kontakt med Selskabet for Molde Byes Vel (Byselskapet). Oppsetningen av Holtestua i Reknesparken hadde skjedd uten at Ziegler var blitt kontaktet, og det hadde også blitt foretatt forskjellige forandringer på huset, uten at Ziegler som sakkyndig hadde blitt konsultert. Ziegler brøt da forbindelsen med byselskapet, og planen om et museum ble foreløpig skrinlagt.
I Molde er Reinhold Zieglers veg (Molde) oppkalt etter Ziegler. Gaten ligger i nærheten av Romsdalsmuseet, et område hvor flere gater er oppkalt etter personer for deres innsats for museet, blant annet Peter Tønder Solemdal, Mali Furunes, Anders Sandvig og Herleik Heramb-Aamot.

Slutten av livet

I 1915 flyttet Ziegler og hans hustru Marie Katarine Brambani Onsum til Grefsen i Oslo.
Reinhold Ziegler døde 30. juli 1918 på Grefsen i Oslo.