google/wiki40b huggingface dataset:
Oslo Brukerforening

Oslo Brukerforening ble stiftet i 2002, og er en brukerorganisasjon for «aktive» stoffmisbrukere. De søker å ivareta stoffbrukernes sosiale og samfunnsmessige interesser, samt synliggjøre de forhold som preger stoffmisbrukernes sosiale, økonomiske og politiske situasjon.
Oslo Brukerforening er medlem av Velferdsalliansen.
Flekklinsang

Beskrivelse og atferd

Flekklinsangen blir omkring 38-41 cm lang og har i tillegg en hale på cirka 33-35 cm. Vekten er i snitt 595 gram. Den har lys gul pels med mørke flekker på forkroppen og striper på halsen. Halen har 8–9 mørke ringer, avbrutt av lysere ringer. Arten er nattaktiv og altetende. Den jakter gjerne øgler, fugler, småpattedyr og insekter.

Utbredelse og habitat

Flekklinsangen er utbredt i skogsområder fra India (Assam) til Vietnam, spesielt i det sentrale og østre Himalaya. Den er mest vanlig i elevasjoner på 150-2700 moh, men den har blitt registrert i høyder på opp mot 4000 m.
Arten finnes i: Bhutan, Kambodsja, Kina, India, Laos, Myanmar, Nepal, Thailand og Vietnam.
Stanley Milgram

Liv og virke

Stanley Milgram ble født og oppvokst i en jødisk familie i New York. Han startet sin akademiske karriere ved å studere statsvitenskap ved Queen’s College. Etter å ha fått en interesse for psykologi søkte han seg inn på doktorgradsløpet i sosialpsykologi ved Harvard University. Hans søknad ble først avslått, men etter å ha tatt seks emner innen psykologi i løpet av sommeren 1954 kom han inn på studiet. 
Milgrams doktorgradsavhandling ved Harvard omhandlet kulturelle forskjeller knyttet til konformitet. Den anerkjente psykologen Gordon Allport var Milgrams mentor under arbeidet. Etter å ha hentet data fra Norge og Frankrike konkluderte han i avhandlingen med at konformitet virker sterkere i mer homogene samfunn, som Norge, enn i mer heterogene samfunn, som Frankrike.
Høsten 1960 begynte Milgram som assistant professor (universitetslektor) ved Yale University. Milgrams jødiske bakgrunn bidro til at han hadde en interesse for menneskers lydighet overfor autoriteter. Han ønsket å forklare hvordan autoriteter kan få mennesker til å godta og utføre grusomme handlinger, som var svært aktuelt etter Det tredje rikets handlinger under den andre verdenskrig. Milgrams funn har bidratt til å forklare hvordan tusenvis av vanlige menn ansikt til ansikt med ofrene kunne drepe talløse uskyldige menn, kvinner og barn.
I 1961 startet arbeid med Milgram-eksperimentet, og han startet å publiserte resultatene mellom 1963 og 1965. Eksperimentet fikk svært mye kritikk knyttet til forskningsetikk. Det ble blant annet kritisert for å ha lurt deltagerne, og for at forskningsdesignet gjorde at deltakerne i eksperimentet ble påført psykisk stress som kunne påvirke dem etter eksperimentet var ferdig. Milgram hevdet på sin side at den grundige debriefingen etter at eksperimentet var ferdig fjernet varige psykiske mén hos deltagerne. Kontroversen rundt eksperimentet førte til hans søknad til American Psychological Association ble utsatt. Først etter at eksperimentet hadde blitt undersøkt for mulige brudd på forskningsetikk, ble han innlemmet i foreningen i 1963.
Fra 1963 til 1967 var Milgram ansatt ved Harvard University. Kontroversene rundt Milgram-eksperimentet bidro til at han ikke fikk fornyet kontrakt ved Harvard, og i 1967 godtok han en stilling som professor ved City University of New York. Her arbeidet han frem til sin død.

Død

Stanley Milgram døde den 20. desember 1984 av sitt femte hjerteinfarkt.
Tveittunet

Tveittunet er en gammel og restaurert gård med laftehus i Saudasjøen i Sauda. Den er innredet med møbler og redskap som var typisk i Saudasjøen på slutten av 1800-tallet. Gården var bebodd frem til slutten av 1960-tallet. Tveittunet er en av få gårder i området, og den eneste i Sauda, som viser hvordan norske vestlandsbønder levde før Det store hamskiftet.
Simmons Lake

Simmons Lake er en innsjø som er 2,4 km lang, øst i Simmons Basin i Victoria Land. Den ble navnsatt av Advisory Committee on Antarctic Names (US-ACAN) i 1992 i forbindelse med Simmons Basin og gitt navn etter biologen George M. Simmons jr.
Statsadvokat

En statsadvokat er en tittel brukt i flere land om en embedsmann innen påtalemyndigheten, dvs. en jurist, hvis arbeidsoppgave er å føre de mest alvorlige straffesaker på vegne av den offentlige påtalemyndighet, dvs. være aktor. I Danmark og Norge er påtalemyndigheten integrert i politiet, og statsadvokatene er overordnet politiet i påtalespørsmål og kan gi pålegg til politiet om gjennomføring av etterforskning.
Man finner tittelen statsadvokat brukt i Danmark og Norge, og den tilsvarende tittelen Staatsanwalt brukt på tysk. Statsadvokat brukes også som oversettelse av lignende titler i andre systemer, f.eks. district attorney i USA.

Norge

I Norge har en statsadvokat juridisk embedseksamen eller mastergrad i rettsvitenskap, og normalt minst ti års arbeidserfaring etter fullført utdannelse, gjerne som advokat/advokatfullmektig, politijurist (politifullmektig, politiadvokat) eller dommer/dommerfullmektig.
Statsadvokatene er underlagt Riksadvokaten og overordnet påtalemyndigheten innen politiet. De regionale statsadvokatembetene blir alle ledet av en førstestatsadvokat. I tillegg til titlene statsadvokat og førstestatsadvokat, finnes i straffeprosessloven titlene riksadvokatfullmektig, statsadvokatfullmektig og hjelpestatsadvokat. De to siste titlene blir i dag ikke brukt. 
I Norge har hver statsadvokat sitt eget embete som er tilknyttet et av ti regionale eller én nasjonalt embete som igjen er underlagt Riksadvokaten. Statsadvokatembetene er overordnet påtalemyndighetens tjenestemenn i politiet, hvorav de fleste har tittel politiadvokat eller politifullmektig. Den høyere påtalemyndighet er en fellesbetegnelse på alle statsadvokatembetene, Økokrim og Riksadvokaten.
En statsadvokat representerer påtalemyndigheten innen rettsinstansen i saker hva angår strafferett. Hovedregelen er at de prosederer saker med strafferamme over 6 år. Statsadvokatene prosederer også jevnlig for Norges Høyesterett.
Skulder

Frossen skulder

En annen forholdsvis vanlig lidelse i skulderen er såkalt frossen skulder (av eng. frozen shoulder), en verkende, stivnet skulder. Akutt eller kronisk senebetennelse på grunn av kraftig eller stadig påkjennelser er likevel en av de vanligste skulderlidelsene. Frossen skulder er faktisk så smertefullt, at National Health Service (NHS) høsten 2019 rangerte den som den tredje mest smertefulle lidelsen i verden, nest etter klasehodepine (1) og helvetesild (2).<
Moonshiners (TV-serie)

Moonshiners er en amerikansk dokumentarserie som har gått på Discovery Channel siden 2011. Programmet fokuserer på ulovlig fremstilling og salg av sprit i Appachene-fjellene i Nord- og Syd Carolina og Virginia i USA.
Månekuppel

Månekuppel er en type skjoldvulkan som finnes på overflaten av jordens måne. De er typisk dannet av høyt viskose, muligens silikatrik lava brutt ut fra lokaliserte ventiler etterfulgt av relativt sakte avkjøling. Månekupler er brede, avrundete, sirkulære formasjoner med en svak helning som stiger et par hundre meter til senterpunktet. De er typisk 8–12 km i diameter, men kan bli så store som 20 km. Noen av kuplene inneholder små kraterhull på toppen.
MF «Utne»

Historie

2015: Levert til rederiet som «Utne»
Remi Hereide

Annet

I episode nr 10 av 12 i NRK-programserien Solgt! i 2012 var Hereide med som en av to eiendomsmeglere fra Eiendomsmegler Vest, Nesttun og vurderte boliger i ytre bydeler av Oslo. Det var derimot Garanti Eiendomsmegling, Molde som gikk av med den innbyrdes seieren i programmet med 2-1.
Det Danske Akademi

Det Danske Akademi er en dansk uavhengig institusjon med formål å «virke for dansk ånd og sprog, især inden for litteraturen» . 
Det Danske Akademi ble stiftet 28. november 1960 på initiativ av forfatteren Karl Bjarnhof og kunsthistorikeren Christian Elling. Det har inntil 20 medlemmer som stort sett alle er forfattere, med unntak av enkelte litteratur- eller språkforskere. 
Opprinnelig skulle akademiet ha 12 medlemmer. Dette ble i 1961 utvidet til 16, og fra 1994 ble det åpnet for å ha inntil 20 aktive medlemmer.
Bekvemmelighetsflagg

Bekvemmelighetsflagg er et flagg tilhørende et land som benyttes på skip med eier/eiere fra et annet land. Skipseieren kan på den måten unngå høye skatter i hjemlandet og også gjøre skipsregistreringen enklere. Landet som stiller flagget til disposisjon tar betalt for tjenesten, og i noen mindre land er denne betalingen en betydelig inntektskilde. 
Den internasjonale Transport Workers' Federation (ITF) holder en liste over land som stiller sine flagg til disposisjon på denne måten. Per i dag er det 32 land på denne listen.
Bruken av bekvemmelighetsflagg er upopulært i mange land, og det er to hovedgrunner til dette. Praksisen fører til at land med strengere krav mister inntekter, samt at sikkerheten og arbeidsforholdene ombord kan bli dårligere. 
Internasjonale konvensjoner sier at nasjonaliteten på et skips flagg avgjør under hvilken domstol eventuelle lovbrudd skal behandles (når lovbruddet har funnet sted i internasjonalt farvann).
Utflagging brukes også i en videre betydning om å flytte bedriftsvirksomhet (spesielt produksjon) fra høykostland (f.eks. land i Europa/Nord-Amerika) til lavkostland (f.eks. Kina).
SIBMAS

SIBMAS er et belgisk sekshjulsdrevet amfibisk stormpanservogn. Det ble utviklet fra den sørafrikanske Ratel på privat initiativ sent på 1970-tallet, og solgt til Malaysia i 1981.
Tor Aspengren

Andre verv

Aspengren var formann for Statens Friluftsråd i perioden 1961 – 1965.  Han var sentralstyremedlem i Arbeiderpartiet fra 1959 til 1981.  Han hadde styreverv i Norsk Hydro og i  Jernverket.  I tillegg var han lagdommer i Arbeidsretten i flere perioder.
Insel Air

Destinasjoner

Insel Air har 22 destinasjoner fordelt på Karibia, Sør-Amerika og USA. Deres fokusbyer utenom huben i Willemstad og på Aruba er Kralendijk på Bonaire, Miami i USA og Philipsburg på Sint Maarten.
Wuyiling

Wuyiling (乌伊岭区) er et bydistrikt i byprefekturet Yichun i den kinesiske provins Heilongjiang . Det har et areal på 3 162 km² og teller 26 546 innbyggere (2004).
Evelyn Baring, 1. jarl av Cromer

Liv og virke

Han var av bankfamilien Baring og faren til blant andre Evelyn Baring, 1. baron Howick av Glendale.
Baring hadde militær utdannelse og tjenestegjorde blant annet på Korfu. Han avanserte her i 1862 til å bli adjutant for Henry Knight Storks, den britiske høykommissæren på De joniske øyer. I 1864 fulgte han Storks til Malta og senere til Jamaica. I 1868 til 1869 tok han stabsutdannelse og arbeidet deretter i to år i War Office, hvor han arbeidet med innføringen av reformene etter Krimkrigen.
I 1872 dro han til Britisk India, hvor han var til 1876. Han var sekretær for sin fetter lord Northbrook som var britisk visekonge i landet. Her ble hans administrative talenter tydelige. Da lord Northbrook gikk av i 1876, vendte også Baring hjem, og han ble tildelt Indias stjerneorden og forfremmet til major.
1877 til 1879 var han ansvarlig for finansene i det britisk-kontrollerte Egypt. Deretter var han i tre råd visekongen av Indias finansielle rådgiver før han vendte tilbake til Egypt hvo han etter Urabi-opprøret ble generalkonsul, og dermed landets de facto hersker. Han gjennomførte her omfattende administrative reformer.
Han ble adlet i 1896 og utnevnt til 1. jarl av Cromer. Da han i 1907 kom tilbake til Storbritannia, gikk han inn i Overhuset, hvor han ble en del frihandelsfløyen innen unionspartiet.
Stiftelse

Norge

Norges Grunnlov § 118 setter visse begrensninger i adgangen til å opprette stiftelser som skal ha til formål å begunstige en slekt og dens etterkommere – såkalte fideikommisser.
Stiftelser ledes av et styre og styres av vedtekter som utarbeides av oppretteren. Siden stiftelser ikke har medlemmer eller andre som fører kontroll med at ledelsen forvalter midlene i samsvar med vedtektene, er det opprettet et eget statlig organ – Stiftelsestilsynet – som skal føre slik kontroll med de rundt 8000 stiftelsene som finnes i Norge.
Stiftelser reguleres i Norge av lov om stiftelser (stiftelsesloven) fra 2001, i kraft 1. januar 2005 (enkelte bestemmelser trådte i kraft litt senere på året).

Kilder

Ot.prp. nr. 15 (2000-2001) Om lov om stiftelser (stiftelsesloven) ()
.es

.es før 2005

Frem til liberaliseringen i november 2005 var registrering i .es dyrt og tungvindt sammenlignet med andre toppnivådomener. Et andrenivå domenenavn måtte være enten et varemerke gyldig i Spania, eller virksomhetens/personens nøyaktige navn. Vanlige ord og stedsnavn var ikke registrerbare. Det krevdes også at navnet måtte ha minimum bokstaver, selv om det ble gjort visse unntak, som hp.es for Hewlett-Packard og pp.es for Partido Popular (Folkepartiet).
Som et alternativ valgte mange spanske organisasjoner å registrere under .com, .org eller .net. Som følge av sterke lokale identiteter valgte enkelte organisasjoner utenlandske domener som minte om spanske regioner, som .as for Asturia, og en periode var nettstedet til byen Girona endog registrert under .gi, som er Gibraltars toppnivådomene.

.kat

I 2005 opprettet ICANN domenet .cat, beregnet for nettsteder med tilknytning til katalansk språk og kultur. Domenet forventes å bli et alternativ eller komplement til .es.

.es-domenehacking

Ettersom mange engelske ord slutter på -es, så har toppnivådomenet .es ccTLD et potensielt bruk i opprettelsen av domenehacking (Navnet på registreringsenheten er et domenehack, red.es, som betyr «nett»).
Byråkrati

Byråkrati (av fransk Bureau kontor og gresk -κρατία kratía styre) er en hierarkisk organisering av beslutningstaking der enkeltsaker behandles av saksbehandlere med nøye avgrenset beslutningsmyndighet etter et felles sett regler, og der alle ansatte («byråkrater») er ansvarlige overfor ledelsen for at beslutningene er i henhold til regelverket. Hensikten med byråkrati er å sikre likebehandling av like saker og stor grad av detaljkontroll fra ledelsen. 
Byråkratisk organisasjonsform er en forutsetning for at offentlig forvaltning skal kunne fungere. Men en finner også trekk av byråkratisk organisering i (større) private bedrifter. Vektlegging av korrekt prosedyre og fremgangsmåte fører ofte til at byråkratisk organisasjonsform blant annet er kritisert for å bruke unødvendig mye tid på å fatte en avgjørelse. Derfor brukes ordet «byråkrati» i dagligspråket oftest som et nedsettende uttrykk for tungvint saksbehandling. 
Innen samfunnsvitenskap brukes ordet «byråkrati» verdinøytralt som et faguttykk for organisasjoner som fremviser byråkratiske trekk. 
For jurister er en byråkratisk organisasjonsform ofte regnet som naturligste og riktigste måte å styre en organisasjon på. Dette fordi jussens metode og innebygde verdisyn tilstreber flere av de samme idealene som byråkratiske organisasjoner er satt til å ivareta. Jurister var også dominerende i alle etater i sentralbyråkratiet inntil sosialøkonomer og statsvitere begynte å gjøre seg gjeldende i etterkrigstiden også i disse etatene.
Harald Hals

Bakgrunn, utdannelse og stillinger

Harald Hals var sønn av en sorenskriver. Etter arkitektutdannelse arbeidet Hals i London og USA (Chicago og Seattle) frem til 1911. Han fikk her erfaring som arkitekt med bygging av skyskrapere. Han drev arkitektpraksis i Kristiania 1912–1914, før han fikk sin første offentlige stilling som sekretær i kommunens boligtilsyn. Fra 1918 var han kommunens boligdirektør. I 1926 ble han reguleringssjef i Oslo kommune, en stilling han hadde til 1947.

Boligprosjekter i Oslo

Hals hadde en sentral rolle i de fleste av de store kommunale boligprosjektene fra 1914 til 1930: Kværnerkolonien, Ullevål Hageby, Lindern, Torshovbyen, Ila, Søndre og Nordre Åsen. Han regulerte og var en av flere arkitekter som tegnet. Disse områdene er storgårdskvartaler, ikke nødvendigvis lukket, ofte med buede gater og vekt på plasser og siktlinjer. Dette innebar brudd med det Hals senere kalte tvangen fra «sjakkbrettet» (jf. Kvadraturen i Oslo). Iladalen ble bygget ut fra slutten av 1930-tallet. 
Av planen han utformet i 1928 for Etterstad ble bare den første bygningen realisert.

«Fra Christiania til Stor-Oslo»

I boken Fra Christiania til Stor-Oslo. Et forslag til generalplan for Oslo fra 1929 gjør Hals en historisk gjennomgang av Oslos utbyggingshistorie, og sammenholder de prinsippene og mønstrene han finner i Oslo, og mangelen på planmessighet, med kunnskap om utviklingen i byer i andre land. De senere delene av boken er en bredt anlagt plan for videre utvikling av Oslo, med soneinndeling for næring, bolig, trafikk, sentrumsfunksjoner og friområder og parker. Det var blant annet den første plan for et funksjonsdelt vegnett i by i Norge, bygget på drøfting av erfaringene med privatbil i byer i USA.
Hals etablerer årer av parkgater, først og fremst Store Ringgate fra Tøyenparken til Frognerparken, det som var tenkt flere tiår før Hals og som først etter annen verdenskrig ble Kirkeveiringen (ring 2). Hals har satt preg på utformingen av ring 2 ved Akerselva og fra Carl Berners plass til Tøyen. Andre parkgater ble også realisert, som Colletts gate. Planen beskriver dekningen av parker og friområder i byen og videre utvikling av et system av parkårer og lekeplasser.
Planen for Stor-Oslo ble, sammen med generalplan felles for Oslo og Aker fra 1934, retningsgivende til en tid etter annen verdenskrig.

Utmerkelser

Hals ble tildelt en rekke ordener for sitt virke. Han ble 23. juni 1930 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for fremragende planleggelse av sosial boligbebyggelse». Han var også kommandør av Sverdordenen og ridder av Nordstjerneordenen.
Dominoeffekt

Dominoeffekt (eller kjedereaksjon) er betegnelsen på når en liten hendelse starter en kausal prosess med vidtrekkende konsekvenser. Navnet kommer fra domino-spillebrikker. Disse små firkantete brikkene kan settes på høykant etter hverandre, slik at når man velter den første mot neste brikke, vil neste brikke igjen velte neste brikke og så videre.
Et kjent eksempel på dominoeffekten er skuddene i Sarajevo, der to pistolskudd var med på å utløse den første verdenskrig.
Hjemmets store leksikon

Hjemmets store leksikon var et norsk leksikon utgitt av Hjemmets bokforlag, som utkom i 30 bind i årene 1985 til 1990.
Danmarks kulturkanon

Danmarks kulturkanon (eller bare Kulturkanonen) er en liste med 108 kunstverker. Listen ble utviklet fra 2005–6 som et statlig initiert forsøk på en kanondannelse av essensielle verk i Danmarks kunst- og kulturarv.
Kulturkanonen ble lansert av daværende kulturminister Brian Mikkelsen høsten 2004. Senere satte Kulturministeriet ned syv såkalte kanonutvalg, bestående av i alt 35 medlemmer, som i april 2005 startet arbeidet med å velge ut hovedverker i den danske kulturarven. Formann for de syv utvalgene under ett ble professor Jørn Lund. Verkene ble valgt innenfor kategoriene arkitektur, design, billedkunst, teater, litteratur, film og musikk. Dessuten ble det utarbeidet en særlig kanon for barnekultur. Kulturkanonens endelige innhold ble publisert 24. januar 2006 og er nedenfor anført etter de forskjellige kategoriene.
Kulturkanonen er ment å være en introduksjon til den danske kulturarven og utgangspunkt for videre lesing og debatt. Som oppfølger til selve kanonen ga Kulturministeriet ut boken Kulturkanon skrevet av Mette Viking og Erik Høvring senere samme år. Kulturkanonen fikk også eget nettsted.
Prosessen med utvelgelsen av kanonen og det endelige innholdet fikk kritikk fra flere hold og en rekke alternative kanoner er blitt foreslått, dels innenfor de åtte offisielle kategoriene, dels på områder som ikke er med i Kulturkanonen. Også flere av dem som ble utpekt til en del av kulturkanonen, har tatt avstand fra den. Kulturminister Brian Mikkelsen ble sterkt kritisert for å ha blandet sin egen politiske kultur- og verdikamp sammen med kulturkanonen på De Konservatives landsmøte. Brian Mikkelsen beklaget senere uttalelsen, men gjentok etterpå sammenblandingen, noe som møtte gjentatt kritikk fra enkelte av kanonutvalgenes medlemmer.

Musikk

Kanonutvalget for musikk sier i sin begrunnelse at de har lagt vekt på spennvidden innen dansk musikk og at de vil sette fokus på verkene fremfor den enkelte kunstners biografi. Utvalget presenterer to lister; en med partiturmusikk og en med populærmusikk og sier: 
«Fra Weyses Morgen- og aftensange over Carl Nielsen, Rued Langgaard og guldalderjazz til ‘Dansevise’, Kim Larsen og TV-2. Derfor præsenterer udvalget to lister, én med populærmusik og én med partiturmusik. De to lister skal dog alligevel opfattes som en samlet helhed. Uden Carl Nielsen ingen Kim Larsen og så fremdeles.»
Kanonutvalget besto av: Kor- og orkestersjef Per Erik Veng (formann), forfatter Jørgen I. Jensen, redaksjonssjef Torben Bille, forskningsbibliotekar og forfatter Inger Sørensen, musiker og forfatter Henrik Marstal.
Spekemat

Spekemat er en fellesbetegnelse for mat som er konservert gjennom speking. Ulike typer kjøtt og fisk kan spekes. Eksempler på spekemat er fenalår, spekeskinke, spekekjøtt, spekepølse og spekefisk med mer. 
I Norge har konservering gjennom speking vært kjent i mer enn 1000 år, og spekemat spises året rundt. Allikevel spiser nordmenn lite spekemat i forhold til andre europeere. Ifølge Forskning.no og Nofima spiste nordmenn i snitt cirka 0,4 kg spekeskinke per innbygger i 2009. I Spania og Italia var snittet henholdsvis 3,3 og 4,4 kg per person.
I Norge er spekemat og grillmat mest populært i sommerhalvåret.
Regjeringskonferanse

Regjeringskonferanse er et formelt møte som holdes av en norsk regjering før en sak skal fremmes for Kongen i statsråd, vanligvis et par ganger i uken.
Beslutninger som i henhold til konstitusjonen skal treffes av Kongen, treffes av Kongen i statsråd.  Dette er en meget formell sammenkomst der kongen sier ja til de forslag som de enkelte statsråder fremmer, hver på sitt felt.  Regjeringssjefen er ansvarlig for at kongen ikke samtykker i et forslag som strider mot konstitusjonen.  For å sikre at kongens beslutninger er uangripelige konstitusjonelt sett, drøftes alltid beslutningene på forhånd i et formelt møte der statsrådene presenterer de forslag som vedkommende regjeringsmedlem ønsker å fremme i det påfølgende møte med kongen. Det føres protokoll fra regjeringskonferansene og skal alltid anføres om noen av statsrådene har uttalt seg mot forslaget.  Dersom statsministeren er imot forslaget, blir det ikke fremmet.  
I tilslutning til den formelle regjeringskonferansen er det vanligvis også uformelle drøftinger om en eller flere saker som statsrådene ønsker å fremme senere.  Slike drøftinger skjer på basis av notater utarbeidet i det enkelte departement.  Regjeringen plikter ikke å føre protokoll fra disse uformelle drøftingene.
Mord uten grenser (TV-serie)

Mord uten grenser er en belgisk-dansk-sveitsisk-tysk-østerriksk TV-serie med det internasjonale navnet The Team som hadde premiere på norsk tv i februar 2015.

Handling

En kvinne blir funnet myrdet på en bestialsk måte i København. Kun få timer senere oppdages to andre kvinner i Antwerpen og Berlin drept på samme måte. Mordet trekker spor til Belgia og Tyskland. Europol setter sammen et lag av etterforskere fra flere land, som forsøker å oppklare forbrytelsene.

Medvirkende

Medvirkende er blant andre Lars Mikkelsen som Harald Bjørn, Jasmin Gerat som Jackie Müller, Veerle Baetens som Alicia Verbeeck, Nicholas Ofczarek som  Marius Loukauskis, Sunnyi Melles som Iris Gabler, Miriam Stein som Natascha Stark og Ida Engvoll som Kit Ekdal. 
Seriens tittelmelodi blir fremført av det belgiske bandet Intergalactic Lovers.