Øyer

Næringsliv

Øyer har tradisjonelt vært en jord- og skogbrukskommune. Jordbruksarealet er ca. 30 000 daa hvorav ca. 25 000 daa er fulldyrket. Det produktive skogarealet er ca. 164 000 daa mens utmarksarealet utgjør ca. 390 000 daa. Det er ca. 180 gardsbruk i drift, 1200 melkekyr, 350 ammekyr og ca. 8000 sau og lam på beite om sommeren. Noe svineproduksjon er det også i kommunen og Øyer har nav i en purkering og en teststasjon for storfe.
Spesielt for Øyer er den store betydningen fjellet har. På 1960-tallet ble det dyrket store arealer på fjellet. Det medførte at ca. 1/3 av all dyrka mark ligger på fjellet.
Spesielt for Øyer er også at en så stor del av kommunen er statsalmenning, store deler av fjellet på østsiden omfattes av allmenningen. Det er staten som er grunneier, mens fjellstyret administrerer det meste av bruken av allmenningen.
I forbindelse med OL på Lillehammer i 1994 tok reiselivsutbygginga av for fullt. Hafjell alpinanlegg har lagt grunnlaget for en storstilt utbygging av både «varme og kalde» senger i den sørlige delen av bygda. Øyer Gjestegård var den første etableringa i den senere tids reiselivsutbygging i kommunen. Senere har hoteller, leiligheter, storhytter og mange private hytter kommet til. Det er ca. 8000 kommersielle og 5500 private senger. Hunderfossen Familiepark – som riktignok ligger i Lillehammer kommune – setter Øyer i en spesiell situasjon med både en stor vinter- og sommerattraksjon. Hafjell Bike Park er også en attraksjon som har betydning på reiselivsnæringen i bygda.

Aktivitetstilbud

Kommunen har mange ulike aktivitetstilbud både knyttet opp mot reiselivet og mot kommunens egne innbyggere. Det er idrettsanlegg både i Øyer og på Tretten, idrettshall finnes både i Øyer og på Tretten. Det er fire lysløyper i kommunen, ved Tretten idrettshall, i Musdal som også er skiskytterløype, på Granrudmoen og på Lisetra.

Navneetymologi

Bygdenavnet Øyer er første gangen belagt i 1323, men det er trolig mye eldre. I norrønt er det kun belagt i oblike former (Øyja), og dette viser helst til en (ikke belagt) nominativsform *Øyi. Navnet må være avledet av det norrøne ordet øy f 'øy' – og da i betydningen 'flatt landområde langsved vann eller elv'. (Bortsett fra noen små og ubetydelige holmer i Lågen, og i noen av fjellvannene, finnes det ingen øyer i Øyer.)
Større elvesjøer kan ha egne navn (dette gjelder f.eks Losna i Lågen noen mil lenger nord mellom Tretten og Fåvang), og siden et innsjønavn Øyi(r) finnes andre steder i Norge er det ikke urimelig å anta at *Øyi opprinnelig var navnet på den elvesjøen som Lågen danner nedenfor Midtbygda i Øyer. Den nederste delen av Midtbygda kalles Flata ("Flaten" 1775), og her ligger også en gammel storgård med navnet Jemne (av norrønt *jafna f 'jevn slette'). (Og den aktuelle elvesjøen har i dag navnet Jemnefjorden etter denne gården.)
Det opprinnelige (elve)sjønavnet *Øyi er i så fall sekundært blitt tatt i bruk som bygdenavn. (At opprinnelige fjordnavn og sjønavn er blitt tatt i bruk som bygdenavn finnes det mange sikre og sannsynlige parallelleksempler på – f.eks Hardanger, Sogn, Gulen, Ølen; Eina, Tinn, Vinger og Jølster.)
Skriftformen Øyer med r er uetymologisk – den dukker først opp på slutten av 1400-tallet og skyldes trolig at utenbygds (danske?) skrivere misforsto navnet som flertall av ordet øy.
I 1917 var det avstemning i kommunestyret om hvilken skriftform kommunenavnet skulle ha – og dette ga følgende resultat: "Øyer" 16 stemmer, "Øier" 5 stemmer og "Øye" 3 stemmer. Den eldre skriftformen "Øier" ble deretter endret til "Øyer" den 1.1.1918.
Helt opp til moderne tid har den genuine bygdeuttalen av navnet vært /"øye/ (uten r!). Men i dag har denne gått helt ut av bruk i bygda, og blitt erstattet av den normerte uttalen /"øyer/ (med r). (I Nord-Gudbrandsdalen finnes det imidlertid fortsatt eldre mennesker som bruker den 'ekte' uttaleformen /"øye/.)
En person fra Øyer kalles en øyværing.

Kultur

Stiftelsen Årets budeie har sete i Øyer kommune, og prisen Årets budeie utdeles på et arrangement i kommunen hver sommer.

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er Stav, det gamle sentrumet ved tettstedet Tretten. 
Stav er kjent for Norges eldste hestemarked og er fortsatt et aktivt markedssted .
Området ble også kjent for den norske befolkningen tilbake i 1995, da flommen raserte flere hus. Etter dette ble Moksa Kunstpark opprettet, og denne ligger også i tilknytning til tusenårsstedet.