Dalsfoss kraftverk

Historikk

Dalsfos kraftverk er en representant  for landets mindre kraftverk fra de første årene på 1900-tallet. Bomiljøet rundt gir et godt bilde av vannkraftutbyggingens betydning for lokalsamfunnet. I 1899 kjøpte Aktieselskabet Kragerø Fossekompagni tre fosser i Kragerøvassdraget, et vassdrag som hadde blitt brukt til sagbruk helt siden 1600-tallet. Utbygging av  dam ved Dalsfossen og regulering av Tokevatnet ble fullført i 1901 og 1903. Aktieselskabet Kragerø Fossekompagni inngikk så en avtale med Kragerø kommune om å levere elektrisitet til alminnelig forsyning. Utbyggingsselskapet fikk imidlertid økonomiske problemer og byggingen av kraftstasjonen ble satt på vent. Det tyske firmaet AEG var interessert i oppkjøp for å sikre kraftkilder for en karbidfabrikk. Et nytt selskap med navnet Norsk Elektrokemisk Aktieselskab(NEA) ble konstituert i 1906 med tysk aksjemajoritet. På denne tiden var det sterk motstand mot utenlandsk kjøp og utnyttelse av norske vannfall. Oppkjøpet av Dalsfos kom midt i denne politiske striden. Stortinget vedtok en konsesjonslov i 1906 og fikk konsesjon med hjemmel i den nye loven. Dermed kunne selskapet sette i gang med bygging av Dalsfos kraftverk.
Kraftverket med tre like aggregater stod ferdig i 1907. Under utbyggingen  og den senere driften av kraftverket ble det etablert et lite samfunn på stedte med boliger, veier og broer. Kraftverkets hoveddeler er  dam med flomavledning, inntak, korte vannveier, kraftstasjon i dagen. Fallhøyden er 21 meter. Med den konsentrerte plasseringen av konstruksjonene har  kraftverket fellestrekk med et elvekraftverk.  
Dammen er en massivdam i betong. Luft- og vannside er forblendet  med utskilt bruddstein satt i betong. Største høyde er omtrent 15 meter,  og lengden  er rundt 100 meter. Det ble satt inn tappeluke i 1957 og segmentluke i 1994. Tidligere var vassdraget kjent for mye ål, og det ble derfor sørget for ålekar og åleluke for å bedre ålens overlevelsesmuligheter i vassdraget. Disse delene er fortsatt intakt.

Arkitektur

Kraftstasjonsbygningen er oppført i utmurt bindingsverk med klare dekorative detaljer i jugendstil. Eksteriøret e ri rød teglstein, hvitmalt tømmer, hvitmalte vindusinnramminger og et enkelt tak, tekket med shingel. Bygningen er godt vedlikeholdt, med tidstypisk utformede vinduer i jugendstil.

Dalsfos kraftverk - et kulturminne

Prosjektet Kulturminner i norsk kraftproduksjon (KINK) ledet av NVE i samarbeid med Energi Norge, Statkraft Energi AS, Norsk Hydro ASA og Riksantikvaren, ble publisert i bokform i 2006 og utgitt i revidert versjon i 2013. Her understrekes Dalsfos kraftverks rolle som kulturminne og derfor bevaringsverdige status. Kraftverket har en fremtredende arkitektur og er godt bevart. I tillegg er det utstyrt med aggregater fra slutten av 1950-tallet, noe som viser kontinuitet. Både de tilhørende boligene, turområdet rundt og selve kraftstasjonen utgjør samlet en helhet som er et av argumentene for bevaring.

Ombygging og damsikring

For å tilfredsstille dagens forskriftskrav om damsikkerhet er det i 2014 blitt gjennomført ombygging av dammen. Det er blitt støpt en betongdam på innsiden av den eldre nåledammen for å sikre mot glidning og velting. Kraftstasjonsbygningen, et lukehus, rørgaten og de to små husene på damkrona er foreslått fredet og vurdert som nasjonalt bevaringsverdige kulturminner. Dammen tilstrebes å kunne benyttes til gangvei for allmennheten.
Det planlegges utbygging av et nytt og moderne kraftverk på motsatt side av det gamle kraftverket. Forventet ferdig i 2020.