Kirkemassakren i Charleston

Bakgrunn

Menigheten, som ble dannet i år 1819 og som dermed er blant de eldste menighetene i AME Church, spilte en viktig rolle i Sør-Carolinas historie, som inkluderer slaveri i USA, kampen for borgerrettigheter i 1950- og 60-årene og Black Lives Matter-bevegelsen i 2010-årene.
En av kirkens grunnleggere, Denmark Vesley, ble mistenkt for å planlegge et slaveopprør, som ville skje natt til 17. juni 1822. Dette førte til at 35 mennesker, inkludert Vesley, ble hengt og kirken brent ned; På samme dato i 2015 var det 193 år siden forsøket på slaveopprør ble slått ned. Menigheten fortsatte å møte i hemmelighet fram til 1865, da den ble offisielt anerkjent. Dagens kirkebygning er fra 1891.
I kjølvannet av en hendelse i nabobyen North Charleston, der en arfoamerikansk mann, Walther Scott, ble skutt og drept av en hvit politimann mens han forsøkte å rømme fra politiet, hadde kirkens pastor Clementa Pickney, som også var senator for Sør-Carolina, ved flere anledninger snakket ut mot politiets voldsbruk mot afroamerikanere og arbeidet for lovpålagte påbud om at politibetjenter skulle bære kroppskamera.

Massakren

Politiet i Charleston fikk meldinger om skyting i Emanuel AME Church, ca. 21.05 lokal tid (03.04 norsk tid). En mann beskrevet som hvit, rundt 21 år, ca. 175,26 cm høy og med grå genser og jeans hadde begynt å skyte med en pistol i .45-kaliber av typen Glock 41 inne i kirken mot en gruppe mennesker som deltok på en bibeltime i regi av Pickney. Gjerningsmannen forlot deretter åstedet.
13 personer, inkludert gjerningsmannen deltok i bibelgruppen. I følge overlevende spurte gjerningsmannen etter Clementa Pickney og satte seg ved siden av ham og lyttet til resten av gruppen. Da de andre deltakerne begynte å be, trakk gjerningsmannen en pistol opp fra runpetasken. Han skal så ha sagt en rasistisk bemerkning før han begynte å skyte på medlemmer av bibelgruppen. Angivelig sparte han ved vilje en av deltakerne, før han forsøkte å skyte seg selv og oppdaget at han var tom for ammunisjon. Gjerningsmannen skal ha ropt rasistiske slagord over de døde og skadede før han forlot kirken.

Gjerningsmannen, arrestasjon, rettssak og dom

Dylann Storm Roof ble av FBI utpekt som mistenkt etter at hans far og onkel gjenkjente ham fra bilder fra kirkens overvåkningskamera som var publisert i media. Roof ble født i Columbia, Sør-Carolina og bodde i arfoamerikanskdominerte Eastover da angrepet skjedde.
Av politiet ble handlingen behandlet som en forbrytelse bunnet i rasehat. FBI ble så kalt inn i etterforskningen og jakten på gjerningsmannen.
Politiet pågrep Roof etter at bilen hans ble stoppet i Shelby i nabostaten Nord-Carolina. I bilen ble også en pistol i kaliber .45 funnet. Pågripelsen skjedde etter at politiet hadde fått tips fra en kvinne som hadde gjenkjent Roof fra overvåkningsbilder publisert i nyhetene. Hun hadde, ifløge henne selv sett en svart Hyundai Elantra med Sør-Carolina-registreringsskilt som inneholdt tre flagg og påskriften «Confederate States of America», og gjenkjent Roof på frisyren etter å ha kjørt nærmere.
Etter pågripelsen ble Roof fløyet til Sheriff Al Cannon-fengselet i North Charleston. Under avhør tilstod Roof å ha utført ugjerningen, med mål om å starte rasekrig.
19. juni ble Roof siktet på ni punkter for drap og ett punkt for besittelse av skytevåpen mens en voldelig forbrytelse ble begått. 7. juli ble han tiltalt for drap og våpenlovbrudd i tillegg til drapsforsøk. Roof ble også tiltalt for føderale lovbrudd, hvorav ni gjaldt drap med skytevåpen og 24 borgerrettighetsrelaterte lovbrudd. Av disse tiltalepunktene var det 18 punkter som kunne resulter i dødsstraff.
Rettssaken begynte 7. desember 2016. Vitner ga detaljerte beskrivelser om hva som skjedde under massakren i retten. Roof ble 15. desember samme år funnet skyldig i alle føderale 33 punkter. Etter skyldsavgjørelsen valgte Roof å representere seg selv i stedet for gjennom advokater i en domshøring 4. januar 2017. Etter høringen presenterte aktoratet et hatefullt manifest skrevet av Roof selv, som bevis
Roof ble 10. januar 2017 dømt til døden og 10. april samme år til livsvarig fengsel uten mulighet for prøveløslatelse.