Ashfaq Parvez Kayani

Bakgrunn

Kayani vokste opp i en lavklassefamilie som sønn av en lavere offiser fra Jhelum-området i Gujar Khan. Han blir beskrevet som en intellektuell som er apolitisk, pro-vestlig og disiplinert. Han er kjederøyker og en ivrig golfer, han er den nåværende lederen av golfforeningen i Pakistan. Kayani er gift og har to barn, en sønn og en datter.

Karriere

Kayani ble utdannet ved "Military College Jhelum" og ble offiser i den pakistanske hæren i august 1971 i "Infantry's Baloch Regiment" som en infanterist. Han har også utdannelse fra "Command and Staff College" i Quetta, fra "Command and General Staff College" i Fort Leavenworth og "National Defence University" i Islamabad, der han holder en mastergrad i krigsstudier. I sin karriere i hæren, har han kommandert en infanteri-bataljon, en infanteri-brigade, en infanteri-divisjon og det prestisjefulle "Rawalpindi Corps".

Benazirs sekretær og DGMO

Kayani ble etter hvert utpekt til Benazir Bhutto sin militær-sekretær i hennes første periode som statsminister i Pakistan fra og med 1988.
Kayanis karriere fortsatte og han ble "Director General of Military Operations" (DGMO) i Pakistan. Det var i stillingen som DGMO at den intensen perioden i 2001 og 2002 mellom India og Pakistan skjedde. Kayani skal etter det meldingene sa, bare ha sovet noen få timer om natten, da han overvåket hærens mobilisering og forberedelser på grensen.

Korps kommandør i Rawalpindi

Kayani ble forfremmet til generalløytnant i september 2003, og fikk kommandoen over X Corps i Rawalpindi, som erstatter for generalløytnant Syed Arif Hasan. Forfremmelsen indikerte Musharrafs store tiltro til Kayani, siden en hærsjef ikke kan lage et militærkupp uten hjelp fra kommandanten til X Corps, da Rawalpindi er tvillingbyen til Pakistans hovedstad, Islamabad. Kayani ledet korpset frem til oktober 2004, da han ble overført til etterretningstjeneste ISI som leder, og ble erstattet av generalløytnant Salahuddin Satti.
I Kayanis periode ved X Corps, ledet han den suksessfulle etterforskningen av to attentatforsøk mot Musharraf i desember 2003. Som et resultat ble Kayani tildelt prisen "Hilal-i-Imtiaz". En tror at Kayani vant tiltroen til Musharraf etter etterforskningen , og var grunnen til Kayanis forfremmelse til stillingen som etterretningssjef.

Etterretningstjenesten (ISI)

I oktober 2004 ble Ashfaq Kayani gjort til sjef for Etterretningstjenesten (ISI) som erstatter for general Ehsan ul Haq, som gikk videre til stillingen som sjef for Hærstaben som en fire-stjerners general. Kayani ledet ISI gjennom en dårlig periode, med konflikter i Waziristan og  Balutsjistan, atomsprednings-skandalen med AQ Khan, og bølger med selvmordsangrep over hele Pakistan fra det nordvestlige stammebeltet. I hans siste dager ved ISI, ledet han også samtalene med Benazir Bhutto om en mulig maktdelingsavtale med Musharraf. I oktober 2007, etter tre år, ble han erstattet ved ISI av generalløytnant Nadeem Taj, en annen general lojal til Musharraf.

Sjef for Hærstaben

I oktober 2007, ble Kayani forfremmet til general, og ble utnevnt til visesjef for Hærstaben. Han tok over som ny hærsjef i Pakistan etter at Musharraf gikk av 28. november 2007. Sermemonien ble avholdt på en sportsstadion nær Hærens hovedkvarter iRawalpindi. Kayani er den første pakistanske offiserer som har vært sjef for etterretningstjenesten, og som har senere blitt hærsjef.

Utfordringer

Kayani ble hærsjef i en vanskelig periode i Pakistan. Mens han er kjent som en som ikke involverer seg i politikk, har Musharrafs delte posisjon som både hærsjef og president over 8 år, gitt hæren et dårlig rykte i landet. Mere viktig er Pakistans problemer med ekstremister og innenlands terrorisme. Kayanis ekspertise fra ISI og DGMO antyder at han har en forståelse av innenlands problemstillinger.

Etter valget 2008

Kayani uttalte under et møte med toppene i den pakistanske hæren 6. mars at «Hæren står bak den demokratiske prosessen og er forpliktet til å fylle den grunnlovsmessige rollen sin ved å støtte den valgte regjeringen». Videre gjentok han også at hæren vil stå utenfor den politiske prosessen og uttrykte håp om at hæren ikke ble dradd inn i unødvendig kontrovers i landet.