Hurtigrutemuseet

Formål

I vedtektene til stiftelsen Hurtigrutemuseets forening slås det fast at «Formålet med foreningen er å etablere og drive et hurtigrutemuseum på Stokmarknes». Foreningens oppgaver består i å vedlikeholde og ta vare på bygninger og gjenstander som tilhører museet. Dette skal skje i samarbeid med faglig ansvarlig ved Vesterålsmuseet i Melbu. Museet skal vise hurtigrutens historie tilrettelagt for besøkende og være et informasjonssenter for kystkulturen og en faglig ressurs for skoler, institusjoner og organisasjoner innen kulturvern.

Museet grunnlegges

De første idéene om å skape et museum for hurtigruten på Stokmarknes ble lansert allerede i 1980. I løpet av 1980-tallet ble idéen utviklet til en plan og et prosjekt. Et interimsstyre for museet ble valgt i 1989, og samme år ble stiftelsen Hurtigrutemuseets forening dannet. Sommeren 1991 ble det foretatt en uoffisiell åpning av Hurtigrutemuseet som da var av beskjeden størrelse og under utvikling. På hundreårsdagen for DS «Vesteraalen»s første avreise fra Trondheim i hurtigruten, ble museet offisielt åpnet av samferdselsminister Kjell Opseth den 2. juli 1993. Året etter fikk museet en storslagen gave fra Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab (OVDS), nemlig det pensjonerte hurtigruteskipet MS «Finnmarken» fra 1956. 3. mai 1999 gikk hun til Kaarbø verft i Harstad for sandblåsing og klargjøring til landsettingen. 16. juni 1999 forlot MS «Finnmarken» det våte element og ble jekket på land ved Hurtigrutemuseet. Som en av verdens største museumsgjenstander har skipet stått på land siden. Staten betalte for landsettingen av skipet, men understreket at museets driftsomkostninger måtte dekkes lokalt.

Vernebygg

Skipet har blitt utsatt for vanninntrengning i løpet av tiden det har stått på land. Et midlertidig tak og presenninger er bygd over skipet i et forsøk på å begrense fuktskader mens det diskuteres hvordan - og om - MS «Finnmarken» skal bevares. Et utvalg ledet av Nordland fylkeskommune leverte sin rapport 25. januar 2007. Flere løsninger ble skissert, blant annet å bygge inn hele skipet med et nytt bygg til en kostnad mellom 70 og 140 millioner kroner. Det billigste alternativet er å hugge opp skipet (kostnad omkring 19 millioner). Et tredje mulighet er å la skipet stå utendørs som nå, med mindre overbygg til en kostnad av 36 millioner. Rapporten konkluderer med at størstedelen av kostnadene ved Hurtigrutemuseet er knyttet til vedlikehold av MS «Finnmarken». Staten har vist liten vilje til å ta over driften av Hurtigrutemuseet, men ga midler til å bygge det provisoriske overbygget for å hindre ytterligere forfall mens saken drøftes. Samferdselsdepartementet insisterer på at lokal finansiering av driften av museet var en forutsetning da det ble bevilget penger til å sette skipet på land.
Ved nyttårsskiftet 2008/2009 inngikk Hurtigrutemuseet og Hurtigruten ASA en avtale om at rundreisepassasjerer med hurtigruten får gratis adgang til museet mot at museet mottar 25 kroner per besøkende fra hurtigruten. Dette førte til en økning i besøkstallet første kvartal 2009 på 140% i forhold til første kvartal 2008.
25. februar 2009 vedtok Nordland fylkesting å bevilge 20 millioner kroner til Hurtigrutemuseet. Forutsetningen er at Hadsel kommune bidrar med ytterligere 20 millioner, og staten med 60 millioner. 18. juni 2009 vedtok Hadsel kommunestyre å stille garantier for 20 millioner kroner. Medregnet statens bidrag vil 100 millioner kroner bli stilt til rådighet for å bygge et permanent vernebygg over MS «Finnmarken». Det ble også vedtatt å opprette et kommunalt foretak (KF) som skal bygge og stå som eier av det nye, mer kompakte hurtigrutemuseet.