Preußische Hauptkadettenanstalt

Hauptkadettenanstalt 1873 - 1920

1. september 1873 ble grunnsteinen lagt ned i nærvær av keiser Vilhelm I og anlegget ble oppført under ledelse av arkitektene August Ferdinand Fleischinger, Gustav Voigtel og Bernhard. De storslåtte bygningene inkluderte blant annet undervisnings- og tjenestebygninger, to kirker, herunder den snart velkjente «Kadettendom», representasjonsalen «Feltmarskalkhallen», spisesal, stall, gymnastikksal, sykehus, og et stort antall tjenesteleiligheter. I 1878 flyttet skolen fra de trange og uhensiktsmessige lokalene i byen i det nye bygget i Lichterfelde, til det som skulle ble den viktigste kadettskolen i Det tyske keiserrike fram til dets oppløsning etter første verdenskrig.
Nesten alle de sentrale offiserer og generaler hadde fått sin videregående utdannelse ved skolen i Lichterfelde. Stedsnavnet ble derfor senere synonymt med militær eliteutdannelse. Tilsvarende ble det en stor interesse blant de aristokratiske militærfamilier å få et hus i området, for å få en slik adresse og vise tilknytning til skolen. Slik fikk Lichterfelde et miljø med høyere militære og aristokratiske familier. Skoleområdet ligger i utkanten av villaområdet Lichterfelde vest som i det vesentlige overlevde bombingen av Berlin under den andre verdenskrigen og som fremdeles er i behold.
Nettopp den høye statusen som militær eliteskole og som et symbol på prøyssisk militarisme gjorde at denne åtte avvikles som følge av nederlaget i første verdenkrig. Avviklingen kom ved en sluttappell 20. mars 1920, og de gjenværende elevene marsjerte fra skolen til Slottsplassen innen i byen og overrakte skolens nøkler gjennom en høytidelig seremoni til den nye riksregjeringen.
Til minne om de mange tidligere elever som var drept i strid, særlig under første verdenskrig, ble veien som førte ut til skolen omdøpt fra Sternstraße til Kadettenweg, og det ble reist en minnestein ved denne.
I de følgende årene ble det etablert i bygningene en statlig, reformpedagogisk utdanningsinstitusjon.

Leibstandarte-SS Adolf Hitler 1933 - 1945

Etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen ble bygningskomplekset samme år overtatt av Leibstandarte-SS Adolf Hitler. Det var i disse lokalene en rekke av ledelsen i «Sturmabteilung» ble drept under De lange knivers natt sommeren 1934.
Fra 1937 til 1938 ble anlegget utvidet, blant annet med en større portbygning, uthus og magasiner, samt en stor, moderne svømmehall. I denne forbindelse ble også hovedinngangen flyttes til dagens inngangsparti fra Finckensteinallee.
Fram til 1945 sto Flensburger Löwe på gårdsplassen utenfor kommandanthuset. Den sto opprinnelig i det danskkontrollerte Flensburg fram til 1864 til minne om slaget på Isted Hede i 1850, men ble flyttet til Berlin da Flensburg ble okkupert av prøyssiske styrker under andre slesvigske krig. De allierte okkupasjonsstyrkene sendte monumentet tilbake til Danmark i 1945 hvor det ble plassert i København ved Tøjhusmuseet, men fra 2011 står monumentet igjen i Flensburg.

Andrews Barracks 1945 - 1994

Store deler av anlegget fra 1800-tallet ble ødelagt av alliert bombing og kamphandlinger, blant annet den omkringliggende muren, samt den store svømmehallen og SS-kasernene ved inngangsporten. Anlegget ble sommeren 1945 overtatt av de amerikanske militære okkupasjonsmyndighetene som omdøpte anlegget til Andrews Barracks.
I 1953 bygde amerikanerne en kirke i området, men sørget for å beholde de gjenstående delene av den game kadettskolens «Kadettendom» fra 1800-tallet. Det kom også en rekke andre nybygg, som imidlertid ikke ble tilpasset den tidligere byggestilen og områdeplanen. Fra det opprinnelige anlegget er de sørøstlige kasernene, noen tjenesteboliger og kommandantboligen i vest beholdt.

Bundesarchiv 1994 -

Etter at de allierte miltære myndighetene forlot Berlin etter den tyske gjenforeningen, ble området til den tidligere Hauptkadettenanstalt overdratt til det riske riksarkivet (Bundesarchiv) og området har idag de sentrale arkivene til Det tyske keiserrike, Weimarrepublikken og det nasjonalsosialistiske Tyskland, samt arkivene etter Den tyske demokratiske republikk.