Alexander av Slesvig-Holsten-Sønderborg

Familie og bakgrunn

Alexander ble født den 20. januar 1573 i Sønderborg som det fjerde barn og tredje sønn av hertug Hans den yngre av Slesvig-Holsten-Sønderborg i hans første ekteskap med Elisabeth av Braunschweig-Grubenhagen. Hans den yngre var en yngre sønn av Kong Christian 3., som i 1564 ved arvedelingen etter farens død hadde fått tildelt noen mindre deler av hertugdømmene Slesvig og Holsten: Als, Sundeved, Ærø og Pløn. Stenderne nektet imidlertid å hylle og anerkjenne hertug Hans som regjerende hertug på linje med sin bror Frederik 2. og onkler Hans den eldre og Adolf. Hans den yngre hadde dermed ikke andel i den felles regjering og ble derfor betegnet som avdelt hertug.
Alexander giftet seg den 26. november 1605 i Oldenborg med en datter av grev Johan Günther av Schwarzburg-Sondershausen, Dorothea. Paret bosatte seg på godset Beck i bispedømmet Minden (i Westfalen). Godset ble kjøpt fra brødrene von Quernheim. Senere oppholdt han seg som oftest hos faren på Sønderborg slott.

Hertug av Sønderborg

Da faren døde (9. oktober 1622), arvet Alexander ifølge testamentet hovedloddet i det lille hertugdømmet, nemlig Sønderborg by, slott og ladegård samt gårdene Rønhave, Gammelgaard og Kegnes på Als samt Sandbjerg i Sundeved, alt med tilliggende bondegods. Den eldste bror, Christian, som levde ugift, måtte nøye seg med Ærø. Den nest eldste, Ernst, var falt i keiserlig tjeneste i Ungarn. Tre yngre etterlevende brødre fikk henholdsvis Nordborg, Glücksburg og Plön.
Alexander var dengang en mann på 50 år med en tallrik familie og tynget av gjeld. Han førte høyrøstet klage over farsarvens sterke utskiftning, som gjorde det særlig vanskelig å fortsette å holde hoff på Sønderborg slot. Da den ugifte bror Hans Adolf av Nordborg døde, kjøpte Alexander av ham på dødsleiet for en forholdsvis lav sum de tre store gårdene Østerholm, Rumohrsgaard og Melsgaard, og kong Christian IV stadfestet for slektens anseelses skyld kjøpet som lensherre. Imidlertid anerkjentes kjøpet verken av broren Frederik, som etter testamentet arvet Nordborg, eller av de andre brødrene. Striden endte med at Alexander beholdt Rumohrsgaard, men ga avkall på de to andre.

Død og arvefølge

Alexander døde pinsemorgen 13. mai 1627 i Sønderborg. Han ble begravet i gravkapellet på Sønderborg slott. Dagen før sin død hadde han gjort testamente og her fastsatt, at hans hustru skulle sitte i uskiftet bo for å få gjelden betalt. Den eldste sønn, Hans Christian, arvet hele lenet, men forble inntil videre ugift. Enkehertuginne Dorothea forestod da også hertugdømmet i de følgende trange krigsår, men var ikke i stand til å nedbetale gjelden, som tvert imot stadig vokste. Hun gikk derfor inn på, at brødrene 17. desember 1633 sluttet en arveoverenskomst, etter hvilken Hans Christian tiltrådte hertugdømmet med betydelige forpliktelser til sin mor og søsken. Dorothea døde 5. juli 1639 (født 25. august 1579).

Etterslekt

Hertug Alexander ble stamfar til huset Sønderborg, etter 1863 den eldste gren av oldenborgernes slekt. Hans sønn Ernst Günther bygde Augustenborg på Als, August Philip fikk godset Beck og ble stamfar til det nåværende danske kongehus. De andre sønnens etterkommere utdøde i det følgende århundre, og datteren Sophie Cathrine levede i barnløst ekteskap med den siste greve av Oldenborg, Anton Günther.