Rød furuskuddvikler

Utseende

Rød furuskuddvikler har forvinger med svakt markerte lyse tverr- og lengdestriper på rustrøde bunn. Bakvingene er ensfarget gråbrune med lyse frynser langs kanten. Vingespennet er 17-24 millimeter. 
Larven er gulbrun, glinsende. Før forpupping er den omtrent 12-15 millimeter lang.

Levevis

Rød furuskuddvikler svermer om kveldene i slutten av juni og begynnelsen av juli. Hunnen legger ett for ett egg, ved furuknoppene på furutrær som er 6-12 år gamle.  Skuddene i toppen blir ofte valgt. Eggene klekker på seinsommeren. Larvene gnager først rundt nålefestet, men etterhvert borer de seg inn i knoppen. Etterhevert som larven vokser øker knoppen i størrelse og kan forveksles med en liten galle.
Overvintringen finner sted som halvvoksen larve i knoppen. Under overvintringen tåler larven kulde ned til -21 C°. Lavere vintertemperaturer, dreper larvene under overvintringen og dette begrenser utbredelsen.
Neste vår fortsetter larvene å ete i nye knopper i knoppkransen. Den kan spise av flere knopper. Noen av skuddene kan bli så skadd skadd at de får en skjev form. I juni forpupper seg i den nedre delen av ett av de nye skuddene. Den klekker fra puppen som sommerfugl ett år etter at den var på eggstadiet.

Skadedyr

Rød furuskuddvikler regnes blant de alvorligste skadedyr på furuskudd i Europa. Det er forsket mye på artens levevis og furuskuddvikleren har vært aktivt bekjempet, både med kjemiske og biologiske midler. 
Rød furuskuddviklers  angrep i knopper og skudd på furutrær kan føre til store skader. Dette er særlig alvorlige på unge trær.  Om toppskuddet skades, kan ett eller noen ganger flere sideskudd overta for toppskuddet, stammen blir skjev eller forgreinet. Kvaliteten og den økonomiske verdien på treet blir forringet, fordi slike trær lett får en uheldig form.  Angrepet på eldre trær medfører oftest bare en reduksjon av nåler, sjelden til særlig veksthemmelse.  Angrep på eldre trær som er i hogstmoden alder, er minst alvorlig, fordi trestammens form er ferdigvokst. 
Selv om angrep av rød furuskuddvikler kan være omfattende, dør sjelden furutrærne. Treets vekst og form blir ofte sterkt påvirket og blir buskaktig. Det kan også lett dannes koster fordi treet lager mange mindre knopper rundt hovedknoppen. Dersom et skudd overlever angrepet, får det ofte en bøy til siden, for senere rette seg opp, slik at det dannes en vinkel, ofte kalt et «posthorn». 
Skader av furuskuddvikler er ofte vanligere i år etter en tørkesommer.  De små nyklekte larvene har lettere for å bore seg inn i knoppene når trærne er utsatt for tørke, enn når trærne har tilstrekkelig vanntilgang med friske skudd.  Gjødsel kan bidra til å motvirke risikoen for angrep. Kjemisk bekjempelse mot furuskuddvikleren i Norge er neppe aktuelt. 
Rød furuskuddvikler var et betydelig skadedyr i årene etter andre verdenskrig.  Store områder som var ødelagt etter krigsherjingene i nordlige Tyskland, ble plantet til med furu. Da trærne var nådd opp i mannshøyde, kom de det store angrepet. Angrepet ble bekjempet fra fly, med kjemiske insektmidler.

Utbredelse

Arten er meget vidt utbredt og finnes i Nord-Afrika, i Europa (mangler tilsynelatende i mye av Øst-Europa), i den nordlige delen av Asia, i Nord-Amerika og også i Sør-Amerika. I det siste tilfellet må arten sannsynligvis være innført av mennesker da furu ikke vokser naturlig i Sør-Amerika. I Norge er rød furuskuddvikler registrert fra Sør-Norge, vestover til Rogaland.  Den er vanligst i de ytre, kystnære områder. Furuskuddvikleren har nordgrense gjennom Norge. I Danmark, sørlige Sverige og Mellom-Europa er den blant de alvorligste skadedyr på furuskog.