Eiliv Austlid

Bakgrunn

Austlid var sønn av folkehøyskolestyrer Andreas Austlid fra Gausdal, og Gunhild Offigsbø fra Lom. Han giftet seg i 1925 med Dagny Landheim (f. 1904) fra Løten. Sammen hadde de fem barn.
Etter 4-årig underoffiserskole og artium tok Austlid i 1923 eksamen ved Krigsskolens øverste avdeling. I 1923-24 gjennomgikk han Vinterlandbruksskolen. Han tjenestegjorde som speider i flyavdelingen til Hæren og gikk infanteriets våpenskole. I 1938 ble han utnevnt til kaptein.

Andre verdenskrig – Hendelsen ved Dombås

Som leder for et kompani på 40 mann, sparsommelig utstyrt, hadde han etter det tyske angrepet på Norge i april 1940 ansvar for regjeringens beskyttelse da de flyktet mot Dombås. Ved Hagevollen ved Bjørkhol nord for Dovre ble han skutt av tyske soldater. Ifølge Våre falne, som ble utgitt etter krigen, ble han skadet og lagt inn på Ulekleiv Hotell. Austlid skal ha omkommet da hotellet ble bombet i brann. Det har blitt hevdet, blant annet i bøkene Krigen i Norge fra 1955 og Trygve Lies memoarer Leve eller dø fra samme år, at han falt i bakhold av tyske fallskjermjegere. Situasjonen  førte til at Austlid ble karakterisert som uaktsom og dårlig til å bedømme situasjonen, ifølge de nevnte bøkene.
For å ha falt i kamp for Norge ble Austlid 31. oktober 1946 tildelt Krigsmedaljen.

Etterspill – Nye opplysninger

I senere tid har nye opplysninger kommet frem i lyset. I lokalavisa Dagningen i 1985 ble det trykket en serie om kampene på Dovre. Der hadde journalist Minda Flatum intervjuet flere soldater i troppen til Eiliv Austlid, og de fortalte en annen historie. Flere personer arbeidet så med å finne frem flere opplysninger, blant annet sønnen Bjørnar Austlid og lokalhistoriker Egil M. Kristiansen fra Stange. Han har ført disse opplysningene i Stange Historielags årbok i 1988, og senere i boka Da tyskera kom fra 1990.
De nye opplysningene tilsier at tyskerne allerede var oppdaget, og Austlid ønsket å sende en fortropp. Han ble kommandert av Trygve Lie til å rykke frem uten fortropp med ordene: «Det har vi ikke tid til. Dere som tilhører Norges elitekompani, skal være redde for noen forfrosne tyskere, det er for galt. Bare kjør igjennom.»
Austlid utførte ordren. Med regjeringen i bil kun kort avstand bak ble de angrepet. Austlid beordret så motangrep på tyskerne, vel vitende om at hvis de hadde overgitt seg, ville regjeringen bli tatt til fange. Han fikk med seg fem-seks frivillige, stormet frem over et åpent jorde for å ta den tyske stillingen, og ga slik regjeringens biler mulighet til å komme unna. Kloss opp i den tyske stillingen ble Austlid truffet, falt om og døde.

Krigskorset – Innstilling og tildeling

I 2002 ba Generalinspektøren for Hæren, generalmajor Roar Haugen, Forsvarsdepartementet om å vurdere tildeling av Norges høyeste utmerkelse, Krigskorset, til Austlid. Lederen av Krigsdekorasjonsrådet, Geirmund Ihle, tilbakeviste imidlertid dette kravet med den begrunnelse at regjeringen Gerhardsen satte sluttstrek for utdeling av Krigskorset i 1949. Gruppen som arbeider for Austlids sak avviste imidlertid dette som en uholdbar begrunnelse.
I statsråd 26. juni 2009 ble det besluttet å gjeninnføre tildeling av Krigskorset. Forsvarssjef Sverre Diesen innstilte Eiliv Austlid som mottaker av Norges høyeste utmerkelse. I statsråd 2. oktober 2009 ble Austlid tildelt Krigskorset med sverd post mortem «for personlig utvist tapperhet på fremragende måte under felttoget på Dovre 15. april 1940.»
Eiliv Austlid ble med det den første som fikk tildelt Krigskorset siden 1949.
Ved en høytidelig seremoni i Fanehallen på Akershus festning 24. mars 2010 ble Krigskorset med sverd og diplom overrakt de etterlatte ved datteren Gunnhild Oppigard Austlid og sønnene Hallvard og Bjørnar Austlid. Til stede var blant andre statsminister Jens Stoltenberg, forsvarsminister Grete Faremo, forsvarssjef Harald Sunde, samt representanter for det offisielle Norge og inviterte gjester.
Familien donerte i desember 2010 Austlids eksemplar av Krigskorset med sverd til Krigsskolen.