google/wiki40b huggingface dataset:
Vågland

Vågland er ei grend i Halsa. Den huser Vaagland Båtbyggeri og ligger snaut en halv kilometer vest for administrasjonssenteret i kommunen, Liabø.
José Ortigoza

Landslaget

José Ortigoza spilte 6 landskamper for Paraguays herrelandslag.
Acme (kunst)

ACME er betegnelsen på en gruppe med fem kunstnere som har sin bakgrunn fra Kunstakademiet i Trondheim. Gruppen består av Lars Erik Svensson, Annika Simonsson, Cecilie Nissen, Johan Sager og Tine Aamodt, og startet som en motreaksjon på fraværet av maleri på midten av 1990-tallet.
Alle jobber med et bevisst forhold til maleriet som tradisjon, men vegrer seg å underkaste seg den. ACME forholder seg fritt til maleriet som uttrykksform. De tar lokalene i bruk, utnytter rommenes karakter, og gjør visuelle inngrep i rommene. Arbeidene blir til dels en del av interiøret, og motsatt blir interiøret integrert i arbeidene. Hver og en av dem arbeider ut fra selvstendige ideer, men gruppen ACME har allikevel den fellesnevneren, at medlemmenes arbeider både er selvrefererende samtidig som de refererer til noe annet enn seg selv, noe som kanskje er betegnende for vår tids maleri.
Olha Nikolajenko

Klubb

Nikolajenko tok bronsemedalje i den ungarske cupen i 2010.

Landslag

Under VM i 2009 i Kina kom hun på 6.-plass på toppscorerlista med 53 mål.
Grunnkretser i Nesodden kommune

Grunnkretser i Nesodden kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Nesodden kommune, Akershus, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Krig. 1940

Krig. 1940 er den midtre romanen i Dag Solstads sosialrealistiske trilogi om krigsårene i Norge og omhandler tiden fra okkupasjonen til utpå høsten og vinteren 1940. Solstad skildrer både forholdene slik de fortoner seg for de som er igjen i byen, samtidig som vi følger norske soldater som har vervet seg for å kjempe mot tyskerne. I boken beskrives blant annet hvordan arbeiderklassens ungdom stiller frivillig som soldater, mens borgerskapets offiserer deserterer, gjerne med hele avdelinger.
Vi følger både kvinner og menn innen borgerskapet og arbeiderklassen. Spesielt for denne trilogien er de levende skildringene av arbeidermiljøet på Grünerløkka i Oslo.
Tematisk sett skildrer romanen forskjellige former for svik. Klassesvik, landssvik og forræderi går igjen. Flere av personene i romanen skal være skapt over virkelige personer, men det er uenighet omkring hvor godt boka skildrer det som virkelig skjedde. Den første boken i denne trilogien er Svik. Førkrigsår, mens det siste er Brød og Våpen.
Andresen (slekt fra Schleswig-Holstein)

Historie

Slektens eldste kjente stamfar er Andress Andresen (antatt født en gang rundt 1685, død 1719), som var Käthner (dvs. husmann) i Westre (nå i Schleswig-Holstein i Tyskland). Han var far til skredderen Andres Christian Andresen (1719–1795), som rundt 1739 overtok Nicolay Siewertsens skredderverksted i nabolandsbyen Ladelund. Han fikk imidlertid beskjed fra amtmannen i Tønder om at han ikke hadde tillatelse til å drive skreddervirksomhet i Ladelund, og flyttet derfor til Tønder, som ligger halvannen mil unna.
Skredderen Andres Christian Andresen var bl.a. far til gjestgiver i Gjerrebæk Peter Andresen (f. 1755), til skreddermester i Tønder Andreas Andresen (f. 1773) og til kjøpmann i Christiania Nicolai Andresen (1781–1861). Sistnevnte var først handelslærling i Flensburg, flyttet til Christiania i 1801 eller 1803 og fikk borgerskap som handelsborger i 1809. Nicolai Andresens forretningsvirksomhet omfattet etterhvert eierskap i fabrikker og skip, og hans forretninger innen vekseldiskontering for å finansiere handel dannet grunnlaget for familiens senere bankvirksomhet. Han var gift med Engel Johanne Christiane Reichborn og hadde 11 barn, og mange etterkommere i Norge. Etterkommeren Nils August Andresen (1842–1935) tok navnet Butenschøn i 1893.
En gren av familien etablerte Andresens Bank i 1912. Banken ble i 1920 en del av Foreningsbanken, som gikk konkurs allerede i 1923, og «bankiergrenen» av familien mistet formuen sin. En annen gren av familien er særlig kjent som eiere av det tidligere firmaet Tiedemanns Tobakksfabrikk i perioden 1849–1998. «Tobakksgrenen» av familien stod også bak etableringen av en ny og mindre Andresens Bank i 1928, med utgangspunkt i Oslo-filialen til den konkursrammede Foreningsbanken. Denne banken eksisterte til 1980.
Jan Roar Leikvoll

Bakgrunn og arbeid

Leikvoll var fra Frekhaug i Nordhordland og var i 2002/2003 elev ved Skrivekunstakademiet i Bergen.

Forfatterskap

Jan Roar Leikvoll debuterte i 2008 med romanen Eit vintereventyr. I 2010 ble hans andre roman, Fiolinane nominert til Kritikerprisen og tildelt Nynorsk litteraturpris. Forfatteren mottok dessuten Bjørnsonstipendet og Sigmund Skard-stipendet. for sine to første romaner. I 2012 kom hans tredje roman, Bovara, og for sine tre første romaner mottok han også Bokhandelens forfatterstipend og Stig Sæterbakkens minnepris, hvor juryen for sistnevnte pris uttalte blant annet at «Jan Roar Leikvoll viser en kompromissløshet med hensyn til tematikk, et repetitivt og svermerisk poetisk språk og ikke minst – å våge å skrive tre bøker som er såpass like i form, språk og innhold. Hans foreløpige forfatterskap er et av de mest gjennomførte og unike prosjektene i norsk samtidslitteratur.»  Leikvoll har også flere ganger blitt omtalt som en original stemme i norsk samtidslitteratur, som utmerker seg ved et poetisk og detaljrikt språk i beskrivelse av brutalitet og motbydelige handlinger. I 2013 kom Leikvolls fjerde roman, Songfuglen. Samtlige bøker har fått til dels svært gode kritikker i dagsavisene. 
17. juni 2012 var Jan Roar Leikvoll radiovert på Sommer i P2. Senere samme året laget NRK Bokprogrammet et forfatterportrett som tok utgangspunkt i hvorfor de tre første bøkene ble så mørke og brutale.
Eritreas flagg

Eritreas flagg ble tatt i bruk 5. desember 1995, og bruker omtrent det samme designet som flagget til Eritrean People's Liberation Front (som i 1994 skiftet navn til People's Front for Democracy and Justice). 
Flagget domineres av en rød trekant som strekker seg fra venstre til høyre side. Over denne er det en grønn trekant, under en blå. Midt i det røde feltet står en olivengren omgitt av en krans. Den grønne fargen står for landets fruktbarhet, blått representerer havet og den røde fargen står for blodet som har gått tapt i landets kamp for frihet.
Mason-Dixon-linjen

Mason-Dixon-linjen er en grenselinje som deler opp de amerikanske delstatene Maryland og Pennsylvania. Linjen ble tegnet mellom 1763 og 1767 av astronomen Charles Mason og landmåleren Jeremiah Dixon, for å ende en grensestrid mellom de britiske koloniene Maryland og Pennsylvania. Mason-Dixon-linjen deler også opp grensen mellom Maryland og Delaware.
Linjen ble lenge ansett som grensen mellom Nordstatene og Sørstatene med tanke på politiske preferanser: Inntil den amerikanske borgerkrigen (1861 - 1865) brøt ut hadde statene sør for linjen fremdeles slaveri, mens statene nord for linjen ikke hadde dette. Etter borgerkrigen fortsatte dette politiske skillet gjennom at statene sør for linjen ofte stemte på demokratene ("Solid South"), mens statene nord for linjen ofte stemte på republikanerne. Dette endret seg først på 1960-tallet, hundre år etter krigen. Mens krigen varte var derimot Mason-Dixon-linjen ikke så relevant: Fire stater sør for linjen var en del av Nordstatene under krigen.
Springfjære

Springfjære er når tidevannet har den laveste fjære. Fenomenet inntrer når tidevannskreftene fra månen og solen virker mest mulig sammen, som er når månen, jorden og solen er omtrent på linje. Springfjære inntrer altså ved hver nymåne og fullmåne, omtrent hver fjortende dag. Fjæra er spesielt lav dersom det i tillegg er høytrykk.
Kirkjubøar kommuna

Kirkjubøar kommuna var en kommune på Færøyene. Den omfattet bygdene Kirkjubøur og Velbastaður sørvest på Streymoy, til sammen dekket den et areal på 38 km². Den ble utskilt fra Suðurstreymoyar prestagjalds kommuna i 1930, og innlemmet i Tórshavnar kommuna i 2005. Kirkjubøar kommuna hadde ved innlemmelsen 230 innbyggere.
Gassutveksling

Gassveksling er hos mennesker det å puste inn O₂-gass (oksygen), og puste ut CO₂-gass (karbondioksid). Andre dyr gjør det på andre måter enn å puste. For eksempel alger som tar luft ut av vannet, og fisken som gjør det gjennom gjellene.
Årsaken til at det må skje gassutveksling er celleånding og fotosyntese. Gassutveksling betyr at oksygengass og karbondioksidgass går inn og ut av levende organismer. Ettersom alle levende organismer trenger energi for å utføre oppgaver, som bevegelse, stoffopptak og formering, skaffer de seg denne energien ved å forbrenne energirike organiske stoffer, som fett og karbohydrater, ved hjelp av oksygen.
Nedbrytinga som skjer i cellene blir kalt aerob celleånding: organiske stoffer (karbohydrater/fett) pluss oksygengass blir omdannet til karbondioksid, vann og energi (sukker/glukose). Denne gassutvekslingen skjer hos dyr, og hos grønne planter i mørke omgivelser. Hos grønne planter som står i lys, er fotosyntesen i gang samtidig med celleåndingen: det er det omvendte av den aerobe celleåndingen.
Gassutveksling skjer ved diffusjon, det vil se en spredning av molekyler på grunn av tilfeldige bevegelser fra et område med høy konsentrasjon, til et område med lavere konsentrasjon.
For at CO₂ og O₂ gass skal kunne diffundere gjennom en cellemembran, må den være fuktig. Gassmolekyler kommer da lettere gjennom, fordi de oppløser seg i fukten på membranen.
I forbindelse med gassutveksling gjennom overflaten speiler formen på organismen en viktig rolle. Flate eller trådformete dyr kan ha stor overflate i forhold til volumet, også når de har større volum.

Dyr

Tøffeldyr har gassutveksling gjennom overflata.
Fisker har gjeller. Det er et respirasjonsorgan som har en overflate som er rundt ti ganger større enn resten av fisken.
Insekter har trakeer, et indre luftfullt rørsystem som forgrener seg gjennom hele kroppen, trakeene er veldig tynne og kan etter nyere forskning være over 9cm, det er hele 5 ganger størrelsen til en vanlig humle feks..
Gassveksling er en av livsfunksjonene.

Insekter

Insekter, for eksempel sikader har ikke et indre skjellett, så gassutvekslingen foregår på tvers av luftrøret og tracheole(-rør i luftrøret). Luft kommer inn luftrøret gjennom spirakler, påfulgt av diffusjon inn i respiratoriske membraner.
FA-cupen 1913/14

FA-cupen 1913/14 var den 43. sesongen av den engelske FA-cupen. Burnley vant 1–0 over Liverpool. Per dags dato (2009) er det Burnley eneste FA-cupmesterskap.
Søndagsskole

Søndagsskole er en type samlinger hvor det foregår trosopplæring, først og fremst gjennom formidling av bibelfortellinger. Søndagsskole holdes av kirker og kristne forsamlinger, og foregikk opprinnelig på søndager. Norsk søndagsskoletradisjon har henvendt seg til barn og unge tenåringer, etter årtusenskiftet først og fremst til målgruppen 3–10 år. Søndagsskole arrangeres ofte i forbindelse med gudstjenester. Barna deltar ofte først i deler av
gudstjenesten for så å gå til søndagsskolen.
I amerikanske tradisjoner er det vanlig å holde søndagsskole for alle aldre, selv voksne, som en form for seminar før gudstjenesten. Denne tradisjonen er også representert noen steder i Sverige, ikke minst i Amerika-påvirkede frikirkesamfunn.
På slutten av 1800-tallet og frem til omtrent 1930 ble det gitt ut atskillige sangbøker for søndagskolenes virksomheter i ulike samfunn, både i Sverige og Norge. Omfattende redigeringer og uttagelser skjedde kontinuerlig, og det totale antallet søndagsskolesangbøker er vanskelig å anslå.
Represalie

En represalie er en gjengjeldelse eller hevn. Begrepet brukes særlig om hevnaksjoner mot en sivilbefolkning under en krig eller om straffetiltak fra en stat mot overgrep fra en annen stat.

Ordbakgrunn

Selve ordet «represalie» er lånt via tysk fra middelalderlatin og betyr egentlig «det å ta tilbake (med vold) urettmessig ervervet gods». Den latinske grunnstammen reprehendere betyr «gripe og trekke tilbake».

Folkeretten om bruken av represalier

I folkeretten betegner «represalier» reaksjoner og tiltak som en stat foretar for å gjengjelde en folkerettskrenkelse begått av en annen stat. Slike tiltak er også folkerettsstridige, men blir ansett som rettferdige på grunn av krenkelsen. Represaliene kan bare skje hvis rettskrenkelsen er virkelig, hvis staten som er utsatt, har prøvd å forhandle og hvis den har sendt advarsler. Etter Genèvekonvensjonene av 1949 er represalier mot sivilbefolkning, krigsfanger, sjuke og såra under krig vanligvis forbudt.

Represalier i norsk historie

I Norge er straffereaksjoner mot sivile særlig knytta til den tyske okkupasjonen av landet under andre verdenskrig fra 1940 til 1945. Tyskernes tiltak mot uskyldige kom blant annet etter likvidasjoner, sabotasje og andre aksjoner fra motstandsfolk der ingen ble tatt og kunne bli stilt direkte til ansvar. Brutale og nådeløse avstraffelser mot fanger og mer eller mindre tilfeldige personer ble et mottrekk som effektivt skulle avskrekke fra ytterligere motstand. Likevel var nazistenes framferd mot befolkninga i Norge, som ble ansett som rasemessig verdifull, mindre hard enn gjengjeldelsene i mange andre okkuperte områder.
Ozjorskoje

Ozjorskoje (russ.: Озёрское, finsk: Vuoksenranta) er et tettsted i Vyborg rajon i Leningrad oblast, Russland. Tettstedet ligger på Det karelske nes. Navnet Ozjorskoje ble tildelt i 1948.
Før 1944 var Vuoksenranta en finsk kommune i Viborgs län. Kommunen hadde 3&503&3602&3 602 innbyggere i 1939.
Bislardiana

Levevis

Larvene lever gjerne i råtnende ved eller annet dødt, organisk materiale.
De voksne billene besøker gjerne blomster for å ete pollen.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Australia.
Kulturell appropriasjon

Kulturell appropriasjon eller kulturell appropriering er et begrep innen sosiologi og antropologi som innebærer at noe tas fra en kultur og settes inn i en annen. Det kan være en person som tilhører en kultur av høy status tilegner seg noe fra en kultur av lavere status. Uttrykket kan være negativt ladet, det kan da også kalles kulturell misappropriering.
Begrepet brukes ofte i identitetspolitisk debatt for å kritisere personer de mener viser manglende respekt for minoriteters og svake gruppers kulturuttrykk. Dette ut fra en forestilling om at kulturen eies eller kun kan forvaltes av medlemmer av denne gruppen selv. Når noe kritiseres som uønsket kulturell appropriasjon, argumenteres det ofte mot dette ved å vise til at ikke finnes ingen objektive kriterier for å skille kulturutveksling fra kulturtyveri, og at forestillingen om kulturell misappropriering bygger på et rent subjektivt forståelse av hva som er krenkelser.
I norsk debatt fikk det særlig blest i oktober 2017 i forbindelse med at finansminister Siv Jensen kledte seg ut i indianerkostyme på en fest.

Historisk bruk

Begrepet cultural appropriation er opprinnelig amerikansk, oppstått i et USA der 250 år med slaveri og etterfølgende rasesegregasjon er et nasjonalt traume. Samtidig er for eksempel rapmusikk en musikktype som sorte amerikanere fikk fra sorte jamaicanere på 1970-tallet, samtidig som de fleste sorte artister i USA så ned på de sorte i Jamaica og deres kultur, og kalte rocksteady og reggae for "jungelmusikk".
Svenska Dagbladet løftet i april 2015 frem New York-designeren Donna Karan som et eksempel. Hun hadde lansert en ramadan-kolleksjon, og ble deretter anklaget for kulturell appropriasjon. Kombinasjonen av islam og mote ble ansett kontroversiell.

Eksempler på kulturell appropriasjon

Kulturell appropriasjon kan eksempelvis handle om Elvis Presleys gjennomslag innen rocken eller da den amerikanske musikeren Pharrell Williams poserte på foto i britisk Elle ikledd en indianerkrone. Andre eksempler er da den amerikanske artisten Madonna fremsto med den indiske bindiprikken i pannen – et symbol som gifte hindukvinner tradisjonelt bærer.
Den indiske forfatteren og journalisten Sandip Roy mente at Vestens "India-porno" presenterer de tidligere koloniherrenes bilde av et India som utelater de siste tiårenes utvikling, og at verdensstjerner i Vest gjennom sin kontroll over internasjonale mediekanaler medvirker til å spre en forenklet og nedverdigende bilde av et land og dets kultur.
I USA diskuteres og stilles spørsmål ved de hvite lån fra afroamerikansk musikk, fra jazzens forskjellige stiler til dagens hip-hop.
Chakridynastiet

Arverekkefølgen i Chakri-dynastiet

Tronen i Thailand kan bare arves av en person med den føydale tittelen Chao Fa (thai: เจ้าฟ้า). Chao Fa er den høyeste tittelen i Thailands føydale tittelsystem, og kan foruten kongeparet selv, kun gis til barn av kongeparet. Kongeparets barnebarn vil få en lavere tittel, oldebarn en enda lavere, og videre. Innen Chao Fa-graden rangeres en Chao Fa etter morens klasse. 
I Thailand har kun utnevningen av kong Jessadabodindra vært i strid med denne praksis da hans eldre bror prins Mongkut var den høyest klassifiserte Chao Fa da kong Phra Putha Loetla Nabhalai døde. Ettersom kong Jessadabodindra aldri giftet seg, hadde han ingen barn med tittelen Chao Fa. Da han døde var det den eldre broren hans, prins Mongkut, som ble ny konge.
Kong Chulalongkorn utnevnte Thailands først kronprins 14. januar 1886, sin eldste sønn med dronning Savang Vadhana, prins Maha Vajirunhis. Dessverre døde Vajirunhis før sin far, og hans yngre bror Maha Vajiravudh, senere kong Rama VI, ble utnevnt landets tronarving den 4. januar 1895. Rama VI forfattet loven om tronrekkefølge av 1924 som klart fastslo hvem som kunne arve tronen, også i tilfeller der en eller flere av kongens sønner hadde gått bort før sin far, og sønner av hvilken av kongens dronninger hadde forrang før sønner av en annen dronning. 
Senere da Rama VI døde uten å ha noen sønner ble likeledes tronen gitt hans bror.
Da Rama VII abdiserte førte dette til vanskeligheter da han var den siste gjenlevende Chao Fa av kong Chulalongkorn og dronning Saovabha. De måtte derfor lete blant kong Chulalongkorns barn av lavere rangklasse, som nedstammet fra Chulalongkorns fire dronninger. I denne klassen fant de prins Mahidol, kongens halvbror, som selv var død, men hadde to levende sønner. Den eldste ble kong Ananda Mahidol, Rama VIII. Den andre sønnen er kong Bhumibol Adulyadej, Rama IX, dagens regjerende monark i Thailand, som overtok etter Anandas omdiskuterte død.
Skibladner (norrøn mytologi)

Skibladner eller Skidbladne (norrønt: Skíðblaðnir) er navnet på skipet til fruktbarhetsguden Frøy i norrøn mytologi. Det kunne seile like godt til lands som til vanns og hadde alltid medbør straks seilene ble satt. Skipet kunne romme alle æsene, og siden brettes som en duk så det fikk plass i en pung.
Skipet ble laget av sønnene til mestersmeden Ivalde. De var dverger som hjalp Loke den gangen han klippet alt håret av Siv, Tors hustru. Brødrene, hvis navn ikke er nevnt, lagde hår av gull til Siv, skipet Skibladne til Frøy og spydet Gungne til Odin.
Hjuldamperen DS Skibladner, som har seilt på Mjøsa siden 1856, er oppkalt etter Skíðblaðnir.
FNs sikkerhetsråds resolusjon 1860

FNs sikkerhetsråds resolusjon 1860 var en resolusjon av FNs sikkerhetsråd som oppfordret til øyeblikkelig våpenhvile i Gaza under Israel–Gaza-konflikten 2008–2009, med den følge at Israel trekker seg ut og at forsyninger med mat, drivstoff og medisinsk utstyr uhemmet skulle kunne føres inn i området, samt innføring av økt internasjonal innsats for å forhindre smugling av våpen og ammunisjon. Den ble godkjent av FN med støtte fra 14 medlemsstater, og kun én avsto fra å stemme (Amerikas forente stater), den 9. januar 2009, etter 13 dagers krigføring mellom Israel og Hamas. Som forklaring på at USA avsto fra å stemme forklarte Condoleezza Rice at de først ønsket å se utfallet av Egypts fredsforhandlinger. De tillot resolusjonen å bli gjennomført, da de mente den var et skritt i riktig retning.
Tor Karseth

Arbesdaer

Arbesdaer handler om livet ved Klevfos Cellulose- & Papirfabrikk ved Ådalsbruk i Løten, hovedsakelig  i 1920 -og 1930-årene. Det ble første gang satt opp i 1988 – da var det 100 år siden fabrikken startet produksjonen. Forestillingen har gått på NRK, og settes fortsatt opp flere ganger i året på Klevfos Industrimuseum.

Byens børn

Byens børn ble skrevet i anledning Hamars 150-årsjubileum i 1999, og fremført av elevene ved Lovisenberg skole. En CD med sangene ble utgitt samme år. Et radioprogram ble også spilt inn.

La det flara

La det flara er en forestilling basert på Karin Nord Syverinsens bøker Gutten på Triangelen, Stevnemøte på rutebiltaket, Femmer'n på Biografen, Påfuglen i parken, Søstrene Røhrs pensjonat og På Koigens brygge, som handler om Hamar på 1930-tallet. Stykket ble fremført i 1999, i anledning Hamars 150-årsjubileum. Sangene ble fem år senere gitt ut på CD.

Morosamme kropper og arme kroker

Morosamme kropper og arme kroker er et spill basert på tekster av Jacob Breda Bull, og hans skildringer av Rendalen.
Acyderophes

Utseende

En middelsstor, avlang, svart trebukk med noe forkortede dekkvinger. Antennene er tynne, under halvparten så lange som kroppen, de indre leddene med en pigg i spissen, de ytre noe utvidete. Pronotum er tønneformet. Dekkvingene er tydelig innsvingende på sidene, skarpt tilspissede bak, spissene når nesten til bakkroppsspissen men spriker kraftig i den bakre delen. De har en bred, brungul midtstripe. Beina er mer eller mindre gule eller rødlige, nokså lange, lårene tydelig klubbeformede.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Mellom-Amerika, fra Mexico til Costa Rica.
En Hanske

En hanske er et skuespill av Bjørnstjerne Bjørnson, utgitt i 1883.