Statsrådet (England)

Statsrådet (engelsk: Council of State), senere også kjent som Protector's Privy Council, ble første gang utnevnt av Rumpparlamentet 14. og 15. februar 1649 etter henrettelsen av kong Charles I.
Henrettelsen av Charles 30. januar ble utsatt i flere timer slik at Underhuset kunne vedta en nødlov som erklærte at folkets representanter, Underhuset, var kilde til all lovlig makt og gjorde det til en forbrytelse å utrope en ny konge. Denne avskaffet i realiteten monarkiet og Overhuset.

Det engelske samveldet 1649–1653

Det første Statsrådet ble utnevnt av Parlamentet 14. og 15. februar 1649. Valg til Statsrådet ble holdt hvert eneste år gjennom hele samveldeperioden. Rådets plikter var å fungere som landets utøvende myndighet istedenfor kongen og Englands kongelige råd (Privy Council of England). Det skulle lede innenriks- og utenrikspolitikken og sørge for sikkerheten til Det engelske samveldet. Meningen var at Statsrådet skulle være underordnet Parlamentet. På grunn av uenigheter mellom New Model Army og et svekket Parlament, ble Statsrådet dominert av arméen.
Det holdt sitt første møte 17. februar 1649 «med [Oliver] Cromwell i presidentstolen». Møtet var ganske rudimentært, «rundt 14 medlemmer» var nærværende, nett og jevnt over det lovlige quorum på ni ut av 41 rådsmedlemmer. 31 av dem var medlemmer av Parlamentet.
John Bradshaw ble utnevnt til president 12. mars 1649. Han hadde vært president for domstolen under rettergangen mot Charles I og var den første til å skrive under på kongens dødsdom.
Medlemmene av det første rådet var jarlene av Denbigh, Mulgrave, Pembroke og Salisbury, lordene Grey og Fairfax samt Lisle, Rolle, St John, Wilde, Bradshaw, Cromwell, Skippon, Pickering, Masham, Haselrig, Harington, Vane den yngre, Danvers, Armine, Mildmay, Constable, Pennington, Wilson, Whitelocke, Martin, Ludlow, Stapleton, Heveningham, Wallop, Hutchinson,  Bond, Popham, Valentine Walton, Scot, Purefoy, Jones.

Protektoratet 1653–1659

Rumpparlamentet og Statsrådet ble oppløst av Cromwell med støtte av Army Council 20. april 1653. Rådet ble rekonstituert 29. april med 13 medlemmer, hvorav syv var offiserer i arméen. 
Mislykketheten til Barebones parlament førte til at Statrådet gjennom Instrument of Government (den nye forfatningen) ble omskapt til å ligge mye nærmere det gamle Privy Council, som hadde gitt råd til Lord Protector Oliver Cromwell.
Mellom 13 og 21 rådsmedlemmer ble valgt av Parlamentet til å rådgi Protector, som også var valgt av Parlamentet. I virkeligheten var Cromwell avhengig av arméen for å få støtte og valgte rådsmedlemmene selv.
Den pseudo-monarkistiske forfatningen av 1657, Humble Petition and Advice, bemyndiget «His Highness the Lord Protector» til å velge 21 rådsmedlemmer og retten til å nominere sin etterfølger. Cromwell anbefalte sin eldste gjenlevende sønn, Richard Cromwell, som ble erklært som etterfølger ved farens død 3. september 1658. Han ble juridisk sett bekreftet i embetet som Lord Protector av det nyvalgte Third Protectorate Parliament 27. januar 1659. Rumpparlamentet ble gjenopprettet 7. mai 1659 og Richard Cromwell fratrådte 25. mai.

Det engelske samveldet 1659–1660

Et Statsråd, som bestod av 31 medlemmer, var blitt valgt 19. mai. Det hadde mer omfattende makt enn Protektoratets råd. Et flertall av medlemmene var motstandere av militærstyre, noe som førte til konflikter med høytstående offiserer. Da Parlamentet nok engang ble oppløst med makt av arméen i oktober 1659, ble Statsrådet den eneste lovlige konstitusjonelle myndighet fram til det ble oppløst etter ordre av Council of Officers og erstattet av Committee of Safety 25. oktober 1659.
General Fleetwood gjenopprettet Rumpparlamentet 26. desember 1659 etter at general Monck hadde truet med å marsjere fra Skottland for å støtte parlamentet. Det ble holdt valg på et nytt Statsråd, også det med 31 medlemmer. Det satt fram til 21. februar 1660, da medlemmer av Parlamentet – som var blitt utestengt under Pride's Purge i 1648 – igjen fikk komme tilbake. Det lange parlamentet oppløste seg selv 16. mars 1660. Et nytt Statsråd styrte deretter samveldet fram til Convention Parliament ble samlet for første gang 25. april 1660. Statsrådet fortsatte å eksistere enda en måned og initierte rettslige tiltak mot kongemorderne. Det ble ikke oppløst før 28. mai 1660 da kong Charles II personlig tok over regjeringsmakten i London.