Indre Fosen

Geografi

Indre Fosen ligger på Fosenhalvøya, ved Trondheimsfjorden, opp til Stjørnfjorden mellom Ørland, Bjugn og Rissa. Området består av mye kupert landskapet, med topper opp i mot 600 moh. Ytre Skurvhatten er det høyeste punktet i kommunen, med sine 622,6 moh. Mellom Leksvik og Vanvikan ligger fjellet Kjerringklumpen, som med sine 602 moh var det høyeste punktet i Leksvik. I Indre Fosen ligger Fosens største innsjø, Storvatnet.

Utdanning

Det er 7 grunnskoler i Indre Fosen, hvorav en av dem er en privatskole, Skaugdalen montessoriskole. De andre er Fevåg/Hasselvika, Mælan, Stadsbygd, Testmann Minne, Vanvikan og Åsly skoler.
Det er to videregående skoler i kommunen, Leksvik videregående skole og Rissa videregående skole.

Politikk

Ordfører i Indre Fosen er tidligere Leksvik-ordfører Steinar Saghaug i Høyre.

Tettsteder og bygder

Det ligger flere bygder og tettsteder i kommunen, blant annet Leksvik, Rissa, Vanvikan, Hasselvika, Stadsbygd, Hindrem, Seter, Fevåg og Råkvåg. De fleste bygdene ligger langs Trondheimsfjorden. Verrabotn i Verran kommune blir fra 1. januar 2020 en del av Indre Fosen kommune, mens resten av kommunen slås sammen med Steinkjer.
Det er 8 kirker i Indre Fosen, Rissa kirke, Leksvik kirke, Stranda kirke, Stadsbygd kirke, Rein kirke, Hasselvika kirke, Ramsvik kirke og Frengen kapell. I tillegg lå Hindrum kirke på Hindrem i Leksvik. Denne ble revet i 1897, men ble bygd opp igjen i 2010, som en kopi av Haltdalen stavkirke.

Kommunevåpenet

Indre Fosens kommunevåpen er Leksviks gamle kommunevåpen. Det er i blått en innbøyd sølv spiss som ender i et kløverblad. Våpenet ble godkjent i 1990 som Leksviks kommunevåpen og ble tegnet av Einar H. Skjervold.

Tidlig historie

Det finnes spor av menneskelig aktivitet fra tidlig i yngre steinalder, trolig for 5000-5500 år siden. Helleristningene på Stykket i Stadsbygd (elgfigurer) vitner om ei tid da menneskene i Trøndelag ennå levde av fiske og fangst, foruten sanking av skjell, planter og røtter. På Amborneset i Leksvik er det også funnet spor av mennesker fra bronse- og jernalderen, og muligens tilbake til steinalderen.
Ved hjelp av navneforsking kan en temmelig sikkert slå fast at det har bodd folk i kommunen fra før vikingtid (yngre jernalder). Eksempler her er navn som ender på vin og heim: Grenne (Granvin), Dæli (Dalvin), Askjem og Solem. Trolig var det stor folketilvekst her i tidlig vikingtid, noe alle «-stad» navna vitner om: Vemundstad, Fenstad, Hermstad, Baustad, Denstad. Navneforskinga forteller oss at det alt i vikingtid var fast bosetting omtrent i de samme områdene det bor folk i dag, over tusen år seinere.

Middelalderen

Kong Sverres siste sjøslag som skjedde 8. juni 1198 sto på Strindfjorden like utenfor Hindrem i Leksvik. Sverres birkebeinerhær på 1 200 mann slo Nikolaus Arnessons baglerhær. De overlevende fra baglerhæren skal ha flyktet, men ble opphentet og drept av Sverres menn. På Amborneset står i dag et monument etter dette slaget. Monumentet ble reist og avduket i oktober 2005.
På slutten av middelalderen skal det også ha blitt bygd ei stavkirke på Hindrem som blir nevnt i Trondhjems reformats 1589, «Hindareims kirkja». Utover mot 1650-tallet var denne kirke falleferdig og kirkebyggeren Ole Jonsen Hindrum ble engasjert til å reparerte den. Nytt tårn og spir sto ferdig i 1653, men man fryktet at kirka skulle falle sammen så man bestemte seg for å bygge ei helt ny kirke. Denne kirka sto ferdig i 1665 og var av laftet tømmer. Hindrum kirke skulle stå 1895 da den ble revet og tømret solgt til bygging av en bygård i Trondheim.

Moderne historie

Tidligere Rissa kommune var et resultat av en kommunesammenslåing i 1964, da kommunene Rissa, Stadsbygd og Stjørna ble slått sammen til en storkommune. Leksvik har aldri hatt noen grenseendringer siden kommunen ble opprettet i 1837, før den ble slått sammen med Rissa i 2018.

Rissaraset

Rissaraset var et leirras i Rissa den 29. april 1978. Kvikkleireskredet er det største som rammet Norge på 1900-tallet da over 20 hus og gårdsbruk ble tatt av raset og én person omkom.