Klaudios Ptolemaios

Fremste verk

Klaudios Ptolemaios var forfatter av flere vitenskapelige avhandlinger, minst tre av dem var av vedvarende viktighet for senere islamsk og europeisk vitenskap. Den første var en astronomisk  avhandling i dag kjent som Almagest (gresk: Ἡ Μεγάλη Σύνταξις, «Den store avhandling», opprinnelig Μαθηματικὴ Σύνταξις, «Matematiske avhandling»). Her framsetter han teorien at nattehimmelen utgjør en perfekt halvkule med jorda i sentrum. Stjernene er festet til ulike sfærer som roterer omkring jorda. Planetene beveger seg i episykler, sirkelformede baner omkring et sentrum; som i sin tur tegner en perfekt sirkel rundt jorda. Han utviklet kompliserte matematiske formler for å forklare de observerte planetbevegelsenes avvik fra teorien. Ifølge Ptolemaios var jorda i ro. Om den ikke var, ville skyer og fugler forsvinne. Som den vanlige antagelsen i gresk kosmologi skilte også Ptolemaios mellom en ufullkommen og foranderlig verden under månens bane, og en fullkommen og uforanderlig verden fra månens bane og utover. Jorden hadde dermed lavest verdi. Ptolemaios gjorde nye beregninger av avstanden fra jorda til sola og månen. Almagest inneholder også en stjernekatalog. Mange av de kjente stjernebildene, som Orion og Løven, har fått sine navn av Ptolemaios.
Den andre var Geographia (eller Geografike hyfegesis) som var en gjennomgående diskusjon av den geografiske kunnskapen i den gresk-romerske verden. Her innfører han mer presise kartprojeksjoner, men nøyaktigheten i kartene hans lider av at han opererte med feil mål på jorddiameteren.
Den tredje var en astrologisk avhandling tidvis kjent på gresk som Apotelesmatika (Ἀποτελεσματικά), mer vanlig på gresk Tetrabiblos (Τετράβιβλος, «Fire bøker»), og på latin som Quadripartitum (eller fire bøker). Her forsøkte han tilpasse horoskopisk astrologi til samtidens aristotelisk fysikk og naturfilosofi. Han skrev også om optikk og musikk. Hans Harmonika er en av de viktigste kildene til antikkens musikkteori. Kanon basileion er en historisk kronologi fra Nabonassar til Antoninus Pius.

Bakgrunn

Fornavnet Klaudios eller Claudius er et romersk navn. Det faktum at han bar det indikerer at han levde under romersk styre i Egypt med de privilegier og politiske rettigheter som hørte til romersk statsborgerskap. Det ville ha vært en egnet skikk om den første i hans familie ble en borger (om han eller stamfar) tok nomen fra en romer kalt Claudius som var ansvarlig for å innvilge statsborgerskap. Om, slik som det ofte var, dette var keiseren, ville borgerskap ha blitt gitt mellom 41 e.Kr. og 68 e.Kr. (da Claudius, og deretter Nero, var keisere). Astronomen vil også ha hatt et romersk praenomen, som i hans tilfelle har forblitt ukjent for ettertiden. Det kan ha vært Tiberius, som var vanlig blant de familier som ble gitt statsborgerskap av disse keiserne.
Ptolemaios (Πτολεμαῖος) er et gresk navn. Det opptrer en eneste gang i gresk mytologi, og er av homerisk form. Det var vanlig i den makedonske adelen på tiden til Aleksander den store, og det var flere med dette navnet i Aleksanders hær, en av dem gjorde seg selv til konge av Egypt i 323 f.Kr.: Ptolemaios I av Egypt. Alle kongene etter ham, fram til Egypt ble en romersk provins i år 30 f.Kr., het også Ptolemaios.
Kanskje for ingen annen grunn enn navnets assosiasjoner, antok den persiske muslimske astronomen fra 800-tallet, Abu Ma'shar at Klaudios Ptolemaios var et medlem av Egypts kongeslekt, og hevdet at de ti kongene i Egypt som fulgte Aleksander den store var kloke «og inkludert Ptolemaios den kloke som skrev boken Almagest.» Abu Ma'shar nedtegnet forestillingen at et annet medlem av denne kongeslekten «skrev boken om astrologi og tilskrev den til Ptolemaios.» Det er beviselig historisk forvirring fra dette punktet fra Abu Ma'shars følgende bemerkning: «Det er noen ganger sagt at den meget lærde mannen som skrev boken om astrologi også skrev boken Almagest. Det korrekte svaret er ikke kjent.»  Om hans avstamning er det få tilgjengelige bevis, bortsett fra hva som kan bli avledet ut fra hans navn (se over). Imidlertid har moderne forskere referert til Abu Ma’shars redegjørelse som feilaktig. og det er ikke lenger betvilt at astronomen som skrev Almagest også skrev Tetrabiblos som dens astrologiske motpart. 
Bortsett fra at han ble betraktet som et medlem av Alexandrias greske samfunn, er det få detaljer om Ptolemaios' liv som det finnes sikker kunnskap om. Han skrev på gresk og det er kjent at han benyttet seg av babylonsk astronomiske data. Han var en romersk borger, men de fleste forskere betrakter ham som etnisk greker, skjønt en del antyder at han muligens var hellenisert egypter. Han var ofte kjent i senere arabiske kilder som en fra Øvre Egypt, noe som antyder at han hadde sin opprinnelse i sørlige Egypt. Senere arabiske astronomer, geografer, og fysikere refererte til ham ved hans arabiske navn, بطليموس, Batlaymus.