Honduras

Geografi

Honduras grenser til Det karibiske hav i nord og til Stillehavet i sør gjennom Fonsecagolfen. Klimaet varierer fra tropisk i lavlandene og temperert i fjellene. De sentrale og sørlige regionene i landet er relativt varmere og mindre fuktige enn de nordlige regionene.
Honduras' landområder består for det meste av fjell, men det er smale sletter langs kysten, en lavtliggende ubebodd jungel (La Mosquitia) i nordøst og den tett befolkede Sula-dalen i nordvest. I La Mosquitia ligger Río Plátano-biosfæren, en del av UNESCOs verdensarv.  Der ligger også Coco-elven, som deler landet fra Nicaragua.  Islas de la Bahía og Svaneøyene ligger på nordkysten.  Misteriosa-banken og Rosario-banken, 130 til 150 km nord for svaneøyene, faller innenfor Honduras' økonomiske sone.
Blant naturressursene finnes tømmer, gull, sølv, kobber, bly, sink, jernmalm, antimon, kull, fisk, reker og vannkraft.

Historie

Den vestlige delen av Honduras utgjorde en del av det gamle Mayariket. Mayariket var omfattende og dominerte områdene mellom Mexico og Honduras, med de første byene etablert rundt 750 f.kr og frem til invasjonen fra Spania. En av de best bevarte maya-byene i dag, Copán, befinner seg i Honduras. Colombus besøkte omrpdet i 1502, men det ble ikke forsøkt invadert før i 1524 av Gil González Dávila og etterfulgt av Hernán Cortés. Disse møtte på stor motstand fra Maya-folket inntil Lenca-høvdingen Lempira ble drept og hans 30 000 krigere overgav seg i 1537. Mellom-Amerikas første universitet ble grunnlagt i Honduras i 1632. Gruvedrift ble satt i verk fra slutten av 1500-tallet i området rundt den nåværende hovedstaden. Den lange kysten mot Karibia var delvis under britisk kontroll gjennom det meste av 1600-og 1700-tallet. Befolkningen som er bosatt langs kysten av dagens Honduras, er i stor del etterkommere fra et skip som kom seilende med mennesker fra Afrika, som forliste utenfor kysten og dermed kunne unnslippe fangenskapet. 15. september 1821 ble Honduras sammen med de øvrige provinsene i Mellom-Amerika uavhengig fra Spania. Mellom 1821 og 1876 regjerte hele 85 presidenter. En av grunnene til at en sterk statsmakt ikke oppstod i Honduras, var at godseierklassen var svak. De klarte heller ikke å utvikle en sterk kaffe-økonomi i likhet med Guatemala og El Salvador. Korrupsjon var også så utbredt at landet på et tidlig tidspunkt slet med stor utenlandsgjeld.
Honduras ble i 1998 rammet av orkanen Mitch. Det førte til store tap av menneskeliv og betydelige ødeleggelser av infrastruktur og produksjonsutstyr.

Samfunn

Honduras har et trygdesystem som omfatter alderstrygd, syketrygd og yrkesskadetrygd, men mange faller utenfor systemet. Lege- og sykehusdekningen er svært lav (en lege per 1358 innbyggere i 1993), men det ligger på lik linje med nabolandene. Det gjør også forventet levealder. Infeksjons- og parasittsykdommer er utbredt, og kommer høyt på listen over vanlige dødsårsaker. Den høye arbeidsledigheten og de økonomiske innstrammingene, med medfølgende sosial uro, setter sitt preg på levevilkårene for svært mange mennesker, til tross for at landet er rikt på ressurser som utnyttes og eksporteres ut av landet.

Skole og utdanning

Det er 6 års obligatorisk og gratis grunnskole fra barna fyller 7 år. Mange faller fra allerede i de første skoleårene. Ungdomsskolen er 3-årig og delt i to linjer, en allmennfaglig, og en praktisk og yrkesfaglig linje. Den videregående skolen er 2- til 3-årig. Den kan enten være en forberedelse til høyere utdanning eller ren yrkesutdanning. Landet har seks universiteter. Ifølge beregninger fra UNESCO var 27% av befolkningen i 1995 analfabeter, omtrent likt fordelt mellom kvinner og menn.