Helseeffekter av mangelfullt inneklima

Forebyggingsstrategi

Kunnskap om årsaksforhold, mekanismer for effekter og følgene av dårlig inneklima er fortsatt mangelfull. Allikevel er det enighet om en del grunnleggende prinsipper for forebyggende og helsefremmende tiltak på inneklimasiden. Mange av disse tiltakene må nødvendigvis foregå etter en strategi der man må handle før man har fullstendig kunnskap om årsaksforholdene.
Ofte kan problemene skyldes at det er valgt uheldige bygningsteknisk og ventilasjonstekniske løsninger eller sviktende drift og vedlikehold av bygningen og de tekniske anlegg. Godt organisert forvaltning, drift og vedlikehold knyttet til byggene vil generelt være et godt forebyggende tiltak mot inneklimaproblemer.

Generelt om inneklima og helseeffekter

Eksponering for ulike forurensninger i inneluften kan knyttes til forskjellige sanse-, komfort- og helseeffekter. Effektene vil avhenge av hva man eksponeres for, hvor stor (konsentrasjon), eksponeringstid og den enkeltes mottagelighet for eksponering. Vanligvis er plager med mulig sammenheng til inneklimaforhold diffuse og vanlig forekommende i befolkningen uten at inneklimaet er årsak. Selv om effektene forekommer hyppigere ved dårlig inneklima er det derfor sjelden man kan avklare noen sikker årsakssammenheng til inneklimaforhold. Ved dårlig inneklima er det dessuten sjelden en enkelt komponent som er årsak til problemene. Det er godt mulig inneklimaproblemer oppstår fordi flere faktorer i inneluften virker sammen, men kunnskapen om slike samvirkninger er mangelfull. Selv om vår kunnskap om helseeffekter og inneklima er noe begrenset, er det imidlertid viktig å understreke betydningen av et godt inneklima. I denne sammenheng er også effekter på konsentrasjons- og yteevne og egenopplevelse/livssituasjon viktig. Dette gjør at det forebyggende inneklimaarbeid må få en sentral plass i helsetjenestens arbeid.

Forskjellige helseeffekter ved eksponering for inneluftforurensning

I en del tilfeller er det mulig å påvise årsakssammenheng mellom sykdom hos enkeltpersoner og forurensingsfaktorer i inneluft. En slik årsakssammenheng kan man se f.eks. ved passiv røyking, katt- og middindusert astma som følge av allergeneksponering i innemiljø, luftfukterfeber etter eksponering for biologisk støv fra forurenset befukter og lungebetennelse forårsaket av Legionella-bakterier («Legionærsyken»). Passiv røyking fører til økt hyppighet av astma hos barn. Mye tyder også på at irriterende luftforurensning, passiv røyking og forurensning fra fukt- og råtesoppproblemer kan medføre økt forekomst av infeksiøse, allergiske og irritative luftveislidelser. Andre ganger kan eksisterende sykdommers forløp forverres av forhold i innemiljøet. Som eksempler kan nevnes allergisk astma og andre typer overfølsomhet i luftveiene, luftveisinfeksjoner og luftveislidelser. Disse kan forverres ved eksponering for allergener og slimhinneirriterende luftforurensning som f.eks passiv røyking. Det har vært foreslått at økt forekomst av slimhinneirritasjon med astma og allergi blant barn og ungdom har sammenheng med forurensninger i både inneluften og uteluften. Sammenhengen mellom slike faktorer og allergiutviklingen er imidlertid ikke entydig. Det synes sannsynlig at en rekke andre forhold også kan ha betydning for utviklingen av allergisk sykdom. Blant slike mulige årsaksforhold finner man forstyrret utvikling og modning av immunsystemet hos nyfødte barn, infeksjonsbelastning i tidlig alder og genetiske faktorer. Allikevel må forurensningskomponenter i våre omgivelser ansees som mulige medvirkende eller modifiserende årsaksfaktorer ved ingangsetting og utløsing av allergiske reaksjoner. 
I noen tilfeller har befolkningsundersøkelser gitt sterke holdepunkter for økt helserisiko hos eksponerte personer. Dette ser man ved passiv røyking hvor man med stor sikkerhet kan si at eksponering medfører økt risiko for lungekreft og hjerte-karsykdom, krybbedød og luftveislidelser og mellomørelidelser hos barn. Befolkningsundersøkelser blant yrkeseksponerte og tildels blant innelufteksponerte personer har gitt gode holdepunkter for at langvarig og forhøyet eksponering for radon medfører økt risiko for lungekreft. Denne risikoen forsterkes ved aktiv og passiv røyking. Fra yrkesmedisinen vet man at langvarig inhalasjonseksponering for relativt høye konsentrasjoner av asbestfibrer kan medføre økt risiko for senere utvikling av lungekreft. Også her forsterkes risikoen av samtidig eksponering for tobakksrøyk. Andre typer effekter ved eksponering for forurensning i inneluft kan være forbigående eller vedvarende nedsettelse av ulike fysiologiske funksjoner uten at det i første omgang kan identifiseres klinisk sykdom. Som eksempel kan nevnes nedsatt lungefunksjon hos barn utsatt for passiv røyking. Andre ganger er en rekke egenoppfattede reaksjoner vist å kunne relateres eller tilskrives forurensninger i innemiljø. Blant annet ser man en overhyppighet av symptomer som tørre øyne, tett nese, tørr hals, unormal tretthet og hodepine hos personer som oppholder seg i bygg med inneklimaproblemer.