Traktor

En traktor er et motorisert kjøretøy som for det meste benyttes til jordbruksaktivitet i moderne landbruk. Selve ordet «traktor» kommer fra latin og betyr «trekkraft». I Norge ble dette motorredskapet kalt motorplog til å begynne med, og begrepet traktor skal først ha blitt tatt i bruk på 1920-tallet.

Dieseltraktor

Nyere traktorer drives nesten alltid av en dieselmotor, som vanligvis varierer fra 60 hk til 360 hk avhengig av hva traktoren skal brukes til. Gjennomsnittsstørrelsen på nye traktorer i Norge i 2007 var på 117hk. Traktorer har girkasser med stor reduksjon. Det gir stort moment på hjula. Typisk hastighet i laveste gir er en til to km/t, mens høyeste hastighet normalt er 40 km/t. Fram til midt på 80-tallet var høyeste hastighet for de fleste traktorer 30 km/t. De fleste av dagens traktorer er konstruert med 50 km/t som toppfart.
De aller fleste traktorer har et hydraulikksystem, som driver løftearmene og eventuelt styringen og redskaper. Traktorer brukes oftest på gårdsbruk. Enkelte bruker også traktorer til hobbybruk, da helst mindre utgaver. De siste åra har også entreprenørfirmaer tatt i bruk store traktorer. Disse traktorene har typisk motorer på 130-360 hk og maksfart på 40–60 km/t. Kombinert med en stor tilhenger er dette et alternativ til lastebil, om du ser bort fra at traktorens dieselforbruk er svært mye høyere i forhold til transportevnen enn lastebilens. Imidlertid har traktoren en fordel med sin smidighet, fremkomstevne i ugreit terreng og sin allsidighet med tanke på muligheten for å bruke og drive en lang rekke redskaper. Traktorer med påmontert graveaggregat brukes også noe, disse blir kalt traktorgravere.
En typisk traktor kjennes lett igjen med store bakhjul, mindre framhjul, og førerhus plassert bakerst, midt mellom bakhjula. Det forekommer dog varinter med belter, jevnstore hjul, og førerhuset plassert midt mellom akslingene.
I Norge kreves det førerkort klasse T for å kjøre traktor på veg. Man må være minst 16 år for å få det, og man må ha gjennomgått teori- og førerprøve. Det er også, med en del begrensninger, mulighet for å kjøre traktor med førerkort kl B, BE, C1, C1E og C. Alle med førerkort for  vogntog (kl CE) har ubegrensete førerrettigheter på traktor med henger. En lovendring som trådte i kraft 1. januar 2005 gjorde at kl. T ikke lenger ga førerrett for traktorer med konstruktiv hastighet over 40 km/t, noe som i praksis betød at nye sjåfører måtte kjøre opp til klasse CE for å kunne kjøre de fleste traktorer med toppfart over 40 km/t. Alle som kjørte opp til kl. T senest 31. desember 2004 ble ikke omfattet av endringen og kan fremdeles kjøre alle traktorer, uavhengig av toppfart og vekt. I 2015 kom et nytt kurs som gir førere med kl. T fra 2005 og senere, muligheten til å kjøre traktorer med hastighet opp til 50 km/t.

Mekanisering av jordbruket

Til Norge kom den første traktor til Helgeland, nærmere bestemt Dønnesgodset i 1908.  Denne var bensindrevet og viste seg å være vanskelig å holde i drift og det som nok var et «teknologisk eksperiment» rant ut, gjennom en konkurs.  Senere kom traktorene i mellomkrigstida, men de var lite effektive da de manglet et løftearmsystem. 
Men etter krigen ble det fart i utviklingen, og selskapet Ferguson lanserte en liten grå traktor av typen TE20 med kraftig trepunktsløft og en driftsikker bensinmotor på 20 hk (derav typebetegnelsen). 
Disse fikk tilnavnet Gråtass. Denne revolusjonerte jordbruket i Norge som i mange andre land. Etter hvert kom det flere motoralternativer til gråtassen, og den første dieseldrevne gråtassen kom i 1951, en Standard Motor Co. på 26 hestekrefter. I 1956 var det slutt på gråtass, etter og passert 517.000 eksemplarer. På samme tid kom Fordeide Fordson med Major og Dexta, de eneste virkelige konkurrentene til Gråtassen, spesielt Fordson Major som var en større og sterkere traktor.