Moskéangrepet i Bærum

Angrepet på moskéen

Angrepet ble innledet ved at Philip Manshaus, en 21 år gammel norsk statsborger, rundt klokken 16 skjøt seg inn gjennom en glassdør i moskéen Al-Noor Islamic Centre i Ringeriksveien 202. Han forsøkte først å bruke hovedinngangen, men ble stoppet av en kodelås. Han var bevæpnet med et haglegevær, to rifler (en grovkalibret og en vanlig) og en spikerpistol, og ikledd en skuddsikker vest, militærbukser, et brunt patronbelte, hjelm og sko med spiker under. Gjerningsmannen hadde på seg et GoPro-kamera og filmet angrepet. Det var meningen å kringkaste angrepet livestream på sosiale medier, men dette mislyktes.
Våpnene var ikke hans egne, for han hadde ikke våpentillatelse. Han brukte farens lovlig registrerte jaktvåpen, som han hentet ut av et oppbevaringsskap mens han var alene hjemme med stesøsteren. Politiet opplyste at han ikke hadde noen kriminell forhistorie. Manshaus var på gjerningsstedet alene om angrepet.
Tre andre personer var på stedet da hendelsen skjedde. Ti minutter tidligere hadde det vært 15 personer i moskéen. For neste dag var det ventet omkring 1000 mennesker til moskéen, i anledning  feiringen av den muslimske høytiden id ul-adhan. I avhør sa Manshaus at målet med terrorforsøket var å drepe flest mulige.
Gjerningsmannen ble overmannet av 65 år gamle Mohammed Rafiq. I tillegg til å være medlem av Al-Noor Islamic Centre, har han vært soldat i det pakistanske luftvåpenet. Også styremedlem Irfan Mushtaq hjalp til under basketakene, før gjerningsmannen ble pågrepet av politiet.

Politiets responstid

Politiet fikk den første nødsamtalen om skyting ved moskeen klokken 16:07. Personen som ringte inn snakket dårlig norsk, og trusselen ble ikke vurdert som «særlig høy». De klarte ikke å spore mobilen fordi den manglet SIM-kort. Irfan Mushtaq, styremedlem i Al-Noor-moskeen, forklarte i et intervju med Klassekampen at han overtok samtalen fra den første oppringeren og snakket videre med politiet. Han kom helt inn i moskeen, der han observerte at Manshaus allerede var overmannet på gulvet. Mushtaq opplevde at han måtte «pushe» politiet for å få forståelse for sakens alvor.
Det tok fire minutter før politiet, klokken 16:11, fant ut at angrepet mest sannsynlig var rettet mot moskeen i Bærum. Deretter rykket de ut med alt tilgjengelig personell, som var åtte patruljebiler. Politiet kom til åstedet klokken 16:27 og to minutter senere var gjerningsmannen pågrepet. Dette ble kunngjort kl 17:11. Lørdag ettermiddag kl 16:42 kunngjorde politiet på Twitter at de hadde pågrepet personen.
Politiet ga oppdraget «prioritet 1» klokken 16:12. Fra dette tidspunktet gikk det 15 minutter til første patrulje nådde frem til moskeen. Politiets egne normer inneholder to krav til responstid. I steder med mer enn 20 000 innbyggere er disse kravene 7 minutter (median) og 11 minutter (80 % av oppdragene). Lederen for felles enhet for operativ tjeneste i Oslo politidistrikt opplyste til Aftenposten at politiet ideelt sett burde ha ankommet åstedet tidligere. En intern gjennomgåelse av oppdraget var påbegynt 17. september 2019.

Drapet på stesøsteren

Philip Manshaus skjøt og drepte sin 17 år gamle stesøster, Johanne Zhangjia Ihle-Hansen, 10. august 2019 samme dag som moskéangrepet. Kl 22:02 kunngjorde politiet på Twitter at de hadde funnet henne skutt og drept i deres felles hjem i strøket Eiksmarka i Bærum. Drapet skjedde mellom 14:15 og kl 15 samme dag. Dette vet vi fordi et familiemedlem observerte henne i boligen i Eiksmarka.
Obduksjonsrapporten viser at stesøsteren ble drept av fire skudd fra en 22 kalibret salongrifle, tre skudd mot hodet og et i brystet. Alle skuddene var dødelige og ble avfyrt fra kloss hold og kort tid etter hverandre. Stesøsteren ble drept i sin egen seng, på sitt eget rom og uten noen tegn til kamp. Drapsvåpenet ble senere funnet i terrorsiktedes bil. Manshaus kjørte i stemorens bil og den omkring 15 km lange kjøreturen fra boligen til moskéen tar 20 minutter. Det er uklart hva som skjedde i løpet av de 67 minuttene mellom drapet på stesøsteren og moskéangrepet. I avhør har han forklart at han kjørte forbi moskéen, ventet i en halvtime og snudde, før han kjørte inn på parkeringsplassen foran moskéen.
I avhør har Manshaus sagt at han utførte drapet, fordi han fryktet en rasekrig i Norge og ville beskytte foreldrene. Kvitteringer viser at han hadde handlet tørrvarer hos en lokal matbutikk for flere hundre kroner kort tid før drapet. En polititeori er at dette var en form for rasjonering dersom en rasekrig brøt ut og han måtte barrikadere seg.
Den drapssiktede gjerningsmannen mistet moren sin da han var i førskolealder. Foreldrene skilte seg i 2001 da han var fire år gammel, og en måned etter at de ble offisielt separert døde moren. Senere etablerte faren samboerskap med en kvinne fra Drammen, som ble gjerningsmannens stemor.
Johanne Zhangjia Ihle-Hansen ble født i byen Jiangxi i Kina den 18. juni 2002. Faren og stemoren til Philip Manshaus adopterte henne fra Kina i mars 2003 da hun var ni måneder gammel.
Johanne var elev i første klasse ved Sandvika videregående skole, og skulle ha begynt i andre klasse 20. august. I oppveksten var hun aktiv i Ramstad turn i Høvik og gikk på rideskole i Bærum rideklubb i regi av Østern Brug på Eiksmarka. Hun spilte også fiolin og praktiserte Taekwondo.
Saken fikk også oppmerksomhet i Kina.
Stesøsteren ble bisatt 4. september 2019 kl 12:00 i Haslum krematorium, store kapell, i Bærum. Justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr (Frp) var til stede i bisettelsen, og holdt tale. Det samme gjorde Bærums ordfører Lisbeth Hammer Krog (H). Også representanter fra Al-Noor-moskéen deltok, deriblant Muhammad Rafiq og Muhammad Iqbal Javes. Amna Mohammar holdt tale: «Hun vil alltid bli husket som en modig og kjærlig jente. Hun er en helt som trolig avverget at flere enn hennes eget liv gikk tapt den dagen», sa hun. Rundt 400 personer møtte opp i bisettelsen.
En av politiets teorier var at Johanne ble drept fordi hun prøvde å stanse angrepet, men konkluderte med at drapet var rasistisk motivert.
Den 9. oktober 2019 var det en lysmarkering utenfor Stortinget til minne om Johanne Zhangjia Ihle-Hansen i regi av Antirasistisk Senter, Norsk Folkehjelp og Utenlandsadoptertes politiske utvalg (UAPU).

Sosiale medier

Kl 15:56:11, under 10 minutter før angrepet, postet brukeren Philip Manshaus en melding på diskusjonsforumet og imageboardet EndChan. Meldingen hyllet Brenton Tarrant («saint Tarrant»), gjerningsmannen bak moskéangrepet på New Zealand den 15. mars 2019. Al-Noor Islamic Centre ble sikret i juni 2019, slik at man ikke lenger kan gå rett inn. Dette kom som følge av terrorangrepet i Christchurch på New Zealand. Han postet også meldinger på 4chan, men ikke på 8chan slik det tidligere feilaktig ble rapportert fra New York Times. 
Brukeren postet også et internettfenomen som avbildet Tarrant, Patrick Crusius og John T. Earnest som «helter». Alle tre utførte rasistiske og/eller religiøst motiverte drap med våpen i 2019. Crusius var gjerningsmannen under masseskytingen i El Paso i Texas én uke tidligere. Manshaus beskriver seg selv som en «tredje disippel»; de to andre er trolig Earnest og Crusius. Manshaus har også uttrykt sympati med Vidkun Quisling.
Fredag kl 13:28 lastet han opp et album med bilder av seg selv. En posting på EndChan lenket til dette albumet. Albumet har tittelen «le me 0-22» og inneholder 46 bilder. Bildesamlingen viser Manshaus gjennom hans barndom frem til nåtid.
Fredag kl 19:43 lastet han opp et bilde av en person som poserte med et jaktvåpen over skuldrene foran et naziflagg. Han er ikledt en dødningeskallemaske og en tysk militærjakke med en dødningskallebutton. Buttonen er merket til 3. SS-Panzergrenadier-Division «Totenkopf». Dette var en av 38 divisjoner til Waffen-SS under andre verdenskrig. Vedlagt bildet finnes teksten «Peace was never an option. RaHoWa now 1488 brothers». RaHoWa er en forkortelse for «racial holy war» (hellig rasekrig). 1488 er en en sammensetning av den tidligere nynazisten David Lanes’ 14 ord om å sikre en framtid for hvite barn, og den åttende bokstaven i alfabetet H. 88 betyr HH som er en forkortelse for Heil Hitler, eller Hitlerhilsen.
Fredag kl 20:09 poster han et nytt bilde av samme person, denne gangen sittende i en bil, med samme bekledning og med et jaktvåpen over skuldrene. Lørdag kl. 04.45:41 starter han en tråd på 4chan med en rekke koder for hvit makt. Etter å ha fått en rekke svar på tråden, svarer han lørdag kl. 05:12:45: «Valhalla awaits brothers, hopefully I see some of you soon. HH». HH er, som nevnt, en forkortelse for Hitlerhilsen.
Det var ikke Manshaus selv som poserte på bildene. Ansiktet stemmer ikke med hans, og andre beslaglagte funn tyder på at det ikke var han.
Kl 15:56:11 postet han en melding på EndChan hvor han skriver: «well cobbers it’s my time, I was elected by saint Tarrant after all. we can’t let this go on, you gotta bump the race war thread irl [in real life] and if you’re reading this you have been elected by me. stream: stupid shit wont work». It's been fun, Valhall venter. 
Noen timer etter angrepet fjernet Facebook profilen til Manshaus, før norsk politi ba om det. Det sosiale nettverket henviste til interne retningslinjer om å «forhindre og dempe skade i den virkelige verden». I den anledning tillater de ikke «farlige personer og organisasjoner» å ha en tilstedeværelse på Facebook. Dette gjelder «organisasjoner eller enkeltpersoner som er involvert i terroraktivitet, organisert hat, massemord eller seriemord, menneskehandel, organisert vold eller kriminell virksomhet».
I etterkant av angrepet, ble Manshaus mobbet av andre høyreradikale på sosiale medier for å ha mislyktes i terrorhandlingen, men han har også fått støtteerklæringer ifølge PST.

Beslag

Etter arrestasjonen tok politiet beslag i en rekke mobiltelefoner og minst én personlig datamaskin, og sjekket kommunikasjonen på flere trådløse datanett.
Politiet beslagla en grovkalibret rifle, en finkalibret salongrifle (kaliber 22) og en hagle på åstedet 10. august, samt en forholdsvis stor mengde ammunisjon tilhørende disse våpnene.

Avhør

Den 11. august nektet Philip Manshaus å la seg avhøre av politiet. Om kvelden den 15. august hadde han likevel bestemt seg for å la seg avhøre, ifølge hans forsvarer Unni Fries. Avhørene ble innledet 16. og 17. august. Deretter nektet han videre avhør den 19. august, og den 29. august sa forsvareren at det ikke er berammet noen nye avhør.
I avhørene har Manshaus erkjent både terrorangrepet, drapsforsøket i moskéen og drapet på stesøsteren, men nekter straffskyld.

Varetektsfengsling

Mandag 12. august 2019 avsa Oslo tingrett kjennelse for varetektsfengsling av den siktede gjerningsmannen i fire uker ved Ila fengsel og forvaringsanstalt, frem til 9. september 2019. To av disse ukene var i full isolasjon. Han fikk i tillegg medieforbud og brev- og besøksforbud. Tingretten anså at det forelå en sterk sannsynlighet for at han ville foreta nye lovbrudd av samme karakter, dersom han ikke ble fengslet.
Mandag den 26. august 2019 ble den fulle isolasjonen utvidet med to nye uker. «Politiet holdt fortsatt muligheten åpen for at siktede kan ha samarbeidet med andre om terrorhandlingen. Det er grunn til å frykte at han vil søke å påvirke etterforskningen gjennom andre innsatte om han ikke holdes isolert», skriver tingrettsdommer Jannicke Johannesen i kjennelsen.
Den 9. september 2019 ble varetekten med brev- og besøksforbud utvidet med fire nye uker,  herav ytterligere to uker i full isolasjon. Under fengslingsmøtet foretok Manshaus en «Hitlerhilsen», noe også den terrordømte Anders Behring Breivik gjorde ved flere anledninger. Fengslingsmøtet foregikk blant lukkede dører fordi politiet ikke ville la Manshaus spre ekstremistisk propaganda til pressen. En lignende problemstilling var tema, da Breivik den 1. juli 2015 gikk til sivilt søksmål mot staten. Den 23. september 2019 utvidet tingretten isolasjonen med to nye uker, frem til 7. oktober 2019.
Den 7. oktober 2019 ble varetektsfengslingen utvidet med fire nye uker, herav to uker i isolasjon. Fengslingsmøtet fant sted i sal 227 i Oslo tingrett fra kl 9:10, bak lukkede dører. Tingrettsdommer Anette Barth skrev i kjennelsen at retten var i tvil om at det skulle foregå bak lukkede dører.

Prejudisiell og judisiell observasjon

Den 11. august 2019 ga politiet uttrykk for ønske om å gjennomføre en rettpsykiatrisk undersøkelse av den pågrepne. Mandag den 19. august gikk gjerningsmannen med på å gjennomføre en prejudisiell observasjon. Dette er en foreløpig vurdering fra en sakkyndig for å finne ut om det kreves en fullstendig rettspsykiatrisk undersøkelse. Dersom han ikke hadde samtykket, hadde politiet vurdert tvangsinnleggelse på Dikemark sykehus.
Den 21. august 2019 startet psykologspesialist Marianna Teigland den prejudisielle observasjonen. Teigland er leder for rettspsykiatrisk poliklinikk ved Oslo universitetssykehus. Observasjonen ble påbegynt klokka 13, og ble avsluttet rundt klokka 17.00 om ettermiddagen. Samtalene resulterte i en rapport på 31 sider om 21-åringens mentale helse, evnenivå og selve hendelsen.
Den 27. august 2019 hevdet Teigland at det burde gjennomføres en mer omfattende vurdering av 21-åringen i form av en judisiell observasjon. Politiet vurderte på nytt tvangsinnleggelse, dersom han hadde nektet. Den 29. august 2019 godtok Manshaus en full judisiell observasjon. Forespørsel om judisiell observasjon ble sendt av Politiet til Asker og Bærum tingrett fredag 30. august 2019.
Den 4. september 2019 oppnevnte tingretten tre sakkyndige som skal foreta den judisielle observasjonen: Overlege og spesialist i psykiatri Rita Lyngved, psykologspesialist Anne Lill Ørbeck og spesialist i psykiatri Helge Haugerud. De sakkyndige har en frist til 7. november 2019 med å ferdigstille mandatet.
Alle tre lang fartstid i rettspsykiatrien. Rita Lyngved var saksyndig rettspsykiater i saken mot Julio Kopseng i 2013. Anne Lill Ørbeck var sakkyndig i rettsaken mot drapsmannen av Sigrid Giskegjerde Schjetne i 2013, og i saken mot syvbarnsmoren som ble dobbeltdrapsdømt i Kristiansand i 2018. Helge Haugerud var rettspsykiater i Valdres-saken.
De sakkyndige hadde sin første samtale med Manshaus den 7. september 2019.

Siktelse

Søndag 11. august ble Philip Manshaus siktet for drap på sin stesøster og for drapsforsøk under angrepet i moskéen. Samme dag ble angrepet etterforsket som «forsøk på terrorhandling», og mandag 12. august var siktelsen utvidet til å omfatte terror.
Den 15. august 2019 ble det klart at styret i moskéen hadde hyret inn John Christian Elden som bistandsadvokat.

Varsling

Det fremkom påstander om at en bruker på et nettforum forsøkte å varsle norsk politi tre ganger, men at lokalt politi ba vedkommende kontakte FBI. Undersøkelser foretatt av NRK viste at varselet først kom klokken 18.17 norsk tid, mer enn to timer etter angrepet.
Omtrent et år før angrepet mottok Politiets sikkerhetstjeneste (PST) et tips om at Manshaus hadde ekstremistiske synspunkter. Da de manglet indikasjoner på at han planla en terrorhandling, vurderte de det ikke som noe å gå videre med.
Hvert år får PST inn tusenvis av tips om mistenkelige personer, men det er sjeldent at et terrorangrep kommer uten at noen visste noe eller ikke fikk med seg noe på forhånd. Den 6. september 2019 oppgraderte PST trusselbildet fra høyreekstreme. Samme dag sa statsminister Erna Solberg at flere i Norge kan ha terrorpotensial.
Den 21. september 2019 kom det fram at Manshaus har vært i kontakt med den nynazistiske organisasjonen den nordiske motstandsbevegelsen. Organisasjonen bekrefter selv at Manshaus deltok på et rekrutteringsmøte, men at han ikke ble medlem. Radikaliseringen av Manshaus skjedde omkring to år før terrorangrepet; holdningsendringen skjedde langsomt, uten en konkret utløsende hendelse eller årsak.

Etterspill

Som følge av angrepet ga Politidirektoratet i oppdrag til politidistriktene å iverksette trygghetsskapende og forebyggende tiltak i tilknytning til feiringen av den muslimske høytiden Eid ul-Adha.
Den 19. august 2019 leverte Hans Andreas Limi (FrP) et skriftlig spørsmål til justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr (FrP) om å bedre situasjonen hva angår politiets responstid. Jøran Kallmyr svarte 23. august 2019 at Politidirektoratet, i samråd med Politiets sikkerhetstjeneste og Oslo politidistrikt, har besluttet å nedsette et eksternt ledet utvalg for å evaluere den samlede håndteringen. Beslutningen om å sette ned et utvalg var tatt 18. august 2019.
Den 29. august 2019 hadde Politidirektoratet og PST møte med Islamsk Råd Norge og paraplyorganisasjonen Muslimsk Dialognettverk. Islamsk Råd Norge hadde tatt iniativ til møtet. Den 19. september 2019 hadde Islamsk Råd Norge og Muslimsk Dialognettverk et møte med regjeringen, der de etterlyste en mindre hard retorikk om innvandrere og muslimer.
Den 30. august 2019 ble det kunngjort at Ph.d. Anja Dalgaard-Nielsen, leder for Institutt for Strategi ved Forsvarsakademiet, var satt til å lede evalueringen av politiets og PSTs håndtering av moskéangrepet. Den 19. september 2019 var evauleringsutvalget fulltallig. Evalueringen skal ferdigstilles seks måneder etter oppstart.
Den 30. august 2019 leverte Sigbjørn Gjelsvik (Sp) et skriftlig spørsmål til Jøran Kallmyr om politireformen hadde påvirket politiets responstid under hendelsesforløpet. Kallmyr svarte at dette vil inngå i evalueringen til Direktoratet for forvaltning og IKT (DIFI) som ventes våren 2020.

Fordømmelse av angrepet

Den 10. august 2019, samme dag som moskéangrepet, kom justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr (FrP) med en kraftig fordømmelse av angrepet. Han presiserte at politiet skal sørge for at muslimer trygt skal få feire Eid ul-Adha i ro og fred.

Arrangement i Løkkehaven i Sandvika

Den 22. august 2019 holdt Erna Solberg en ny tale under arrangementet «Når terroren rammer – rammes vi alle» i Løkkehaven i Elias Smiths vei 5 i Sandvika. Dette var en støttemarkering etter angrepet mot Al-Noor Islamic Centre i Bærum. Markering ble arrangert av Bærum kommune i samarbeid med Al-Noor-moskéen, Bærum Tros- og livssynsforum, den sunniislamske Al-Rahma-moskéen i Sandvika i Bærum, Tsjetsjensk Islamsk Kultursenter Bart i Oslo og Innvandrerrådet i Bærum. Appeller ble gitt av statsminister Erna Solberg, kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner, ordfører Lisbeth Hammer Krog, utvalgsleder Amna Moammar fra Al-Noor-moskéen (som også holdt tale i bisettelsen av stesøsteren 4. september), politimester i Oslo politidistrikt Beate Gangås, leder og Nestleder i Bærum ungdomsråd Anne Smedsrud Edstrøm og Mikkel Mørch Sollie. Konferansier var lege Wasim Zahid.
Representanter fra Skui skole og Den Norske kirke i Bærum deltok også i arrangementet.

Handlingsplan mot diskriminering av muslimer

Den 11. august 2019 sa Justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr (Frp) at det er viktig å bekjempe bekjempe muslimhat med kunnskap.
Den 22. august 2019 kunngjorde regjeringen Solberg at den ville starte arbeidet med en nasjonal handlingsplan mot diskriminering av og hat mot muslimer. Målet er å forebygge og hindre rasisme og diskriminering av muslimer og mot personer som antas å være muslimer.
Den 6. september 2019 slo kristne ring om Al-Noor-moskéen i Bærum. Budskapet var at «alle har rett til å be i trygghet»

Kongelig besøk

Den 22. august 2019 besøkte kronprins Haakon Magnus Al-Noor Islamic Centre i Bærum etter angrepet. Kronprinsen ble tatt imot av Abdirahman Diriye, leder av Islamsk Råd Norge (IRN), Atta Mohammed, nestleder av Al-Noor-moskéen og Bærums ordfører Lisbeth Hammer Krog (H). Ordføreren var selv boende på Eiksmarka og var sterkt preget av hendelsen.
Under omvisningen som fulgte fikk kronprinsen se åstedet for terrorangrepet og fikk innføring i hendelsesforløpet. Deretter satte han seg ned sammen med representanter for Islamsk Råd Norge og al-Noor-moskéen, og fikk høre perspektiver og tanker fra det muslimske samfunnet i Norge i lys av angrepet. Kronprinsen kom med følgende uttalelse under besøket: «Alle i det norske samfunnet skal føle trygghet. I nærmiljøet, men selvfølgelig også i utøvelsen av religionen sin»
Besøket fikk oppmerksomhet – også i utlandet, blant annet fordi kvinnene Zeliha Acar (27), alias «Sriha», Fatima og Faiza nektet å håndhilse på landets kommende konge.
Koranen kan tolkes til at det er en synd å røre en av det motsatte kjønn, om dette ikke er ens egen ektefelle. Enkelte muslimer har en egen etikette ved hilsning; legge høyre hånd over brystet og nikke til vedkommende. Etter den mislykkede håndhilsningen, valgte kronprinsen å benytte denne hilsemetoden under resten av besøket.
Norsk-iraneren Dana Æsæl Manouchehri, som er generalsekretær i LIM (Likestilling,  Integrering, Mangfold) var på sin side kritisk til at kvinnen ikke håndhilste. Den 26. august 2019 beklaget moské-ledelsen opptrinnet.
Den 28. august 2019 besøkte kronprinsen også den frivillige organisasjonen Salam, som fremmer et inkluderende miljø for seksuelle minoriteter med muslimsk bakgrunn i Norge.
Under stortingsmiddagen den 17. oktober 2019 nevnte kong Harald V al-Noor-moskèen da han advarte mot trakasering av mennesker i den offentlige debatten.

Besøk av Tyrkias utenriksminister

Den 30. august 2019 besøkte Tyrkias utenriksminister Mevlüt Çavuşoğlu, Tyrkias ambassadør i Norge Fazlı Çorman og Pakistans ambassadør i Norge Zaheer Pervaiz Khan, moskéen i forbindelse med angrepet. Under besøket møtte de moskéledelsen, og uttrykte sin medfølelse og ønsker om at moskeen raskt legger angrepet bak seg. Çavuşoğlu takket også norske myndigheter for «kloke budskap mot islamhat».