Sursilvan

Sursilvan er en dialekt av det romanske språket retoromansk (Rumantsch) som brukes i dalen Surselva i kantonen Graubünden i Sveits. Det uttales med trykk på endelsen -van og lang a. Siden bokstaven u blir uttalt som o i det norske ordet «ost», blir da riktig uttale av ordet sursilvan på denne dialekten : «sorsilván». Området skal dermed uttales med betoning slik : Sorsélva. (Når norske adjektivregler tas i bruk, kan sursilvan kalles surselvisk, evt. sursilvansk). Sursilvan tales fra Tschamut i vest og til Flem og Fidaz i øst, inkludert sidedalene Val Medel og Val Lumnezia. 

På sursilvan bruker man betegnelsen romontsch (uttales rå´måntsch, trykk på siste stavelse ) om språket rumantsch.

Sursilvan er den dialekten med flest brukere innen sveitsisk retoromansk. Teller man med utflyttere fra Surselva som nå bor andre steder i Sveits, er antallet personer som kan snakke, lese og skrive sursilvan kanskje over 35 000. De fleste snakker også tysk.

Sursilvan er den dialekten som står lengst unna det man kan kalle for italienske dialektgrupper. Også nabodialekten i øst, sutsilvan, står langt unna norditalienske dialekter. (De 2 engadinske, ofte kalt ladinske, dialektene putèr og vallader, står litt nærmere norditalienske målføre). Lydene y (ü) og ø (ö) er helt fraværende i sursilvan. Lyden «æ» finnes kun i landsbyen Vuorz. 

Sursilvan uttales i all hovedsak slik som det skrives. Det er kun noen få uttaleregler, og som i alle romanske språk skal trykket være på siste stavelse, unntatt når ord ender på trykklett vokal, enkelte entalls- og flertallsendelser for substantiv, de fleste verbendelser og noen tallord.

Talehastigheten på retoromansk er betydelig saktere enn det som er tilfelle for dets romanske slektninger fransk og spansk.
Surselva består av områdene Tujetsch, Val Medel, Cadi, Foppa og Val Lumnezia.

Følgende områder i Surselva er tyskspråklige : Obersaxen (Sursaissa), sidedalen Valsertal (Val Sogn Pieder) og sidedalen Safiental (Val Stussavgia).

Dialekten i Tujetsch (tuatschin)

Om dialekten i Tujetsch som kalles tuatschin er det en egen artikkel.

Skarre-R

Sursilvan er nok den eneste av de 5 hoveddialektene i rumantsch ( retoromansk ) hvor skarre-r heller er regelen enn unntaket i mange landsbyer. Dette er tilfelle for de fleste landsbyene fra og med Breil og oppover mot Tujetsch, det vil si vestover. Passerer man fjellet i Tujetsch er ikke veien lang til fransktalende romanere, og som kjent er skarre-r i fransk et typisk språkmerke. Men det finnes altså enkelte familier i alle landsbyene på strekninga fra Breil og opp til Tujetsch som har valgt rulle-r i sin uttale fremfor skarre-r. I Tujetsch er det nok flere som har rulle-r og færre har skarre-r.
I nedre deler av Surselva øst for Breil er rulle-r som regel mest utbredt. Noen få har skarre-r her, og de kan vanligvis lokaliseres til stedene Ruschein, Morissen og Lags / Laax.

Uttalen av ordet JEU

Et annet viktig kjennemerke for todelinga av sursilvan følger nesten i fotsporene til ei / ai-uttalen. Det er uttalen av ordet «jeu» som betyr «jeg».
Fra Flem / Flims og opp til Breil og Danis-Tavanasa uttales det som det skrives. Dette gjelder også for sidedalen Val Lumnezia.
Fra Zignau, Schlans, Trun og opp til Mustér / Disentis uttales det som «jao».
I Tujetsch uttales «jeu» som «jo» ( o-en som i det norske ordet «mor» ).

Eksempler på sursilvan

Jeu hai entupau ella sonda vargada   =  jeg har møtt henne forrige lørdag
Nus vein telefonau ad els   =   Vi har ringt til dem
Jeu clomel tei dallas siat  =   Jeg ringer deg klokka syv
Jeu dun il cudisch alla scolasta  =  Jeg gir boka til lærerinna
Pren tia collega cun tei =  Ta din kollega med deg
Jeu vesel memez el spieghel = Jeg ser meg selv i speilet ( maskulin )
Jeu vesel memezza el spieghel  =  Jeg ser meg selv i speilet ( feminin )
Ins discuora romontsch en quei vitg  =  Man snakker retoromansk i denne landsbyen
Ins sa buca dir quei aschia  =   Man kan ikke si dette slik.
Ella ha capiu ei immediat  =  Hun har forstått det straks
Igl ei bi oz =  Det er fint i dag
Oz eis ei stau bi =  I dag har det vært fint
Igl ei las otg =  Den ( klokka ) er åtte
Eis ei gia las otg ?   =  Er den allerede åtte ?
Il referat che ti has fatg ei staus interessants   =  Referatet som du har gjort ( laget ) har vært interessant
Il vitg, danunder ch´els vegnan, ei fetg bials  =  Landsbyen som de kommer fra, er veldig fin
Quei ch´ella ha detg, constat buc  =  Det som hun har sagt, stemmer ikke
A tgi has ti telefonau ?   =  Til hvem har du ringt ?
Fai tgei che ti vul  =  Gjør hva du vil
Tgei cudisch has ti elegiu ?   =    Hvilken bok har du valgt ?
El vegn a telefonar ils proxims dis  =   Han kommer til å ringe de neste dagene
Nus vegnin a pagar il quen aschi spert sco pusseivel  = Vi kommer til å betale regninga som fort som mulig
Els van en vacanzas damaun  =  De går ( drar ) på ferie i morgen
Sche vus vesses temps, savessen nus ir a kino questa sera = Hvis dere hadde tid, kunne vi gå på kino i kveld