Borgerrettigheter

Borgerrettigheter er individets beskyttelse og privilegier som er gitt til alle borgere, og som er festet i lovverket. Borgerrettigheter skiller seg fra menneskerettigheter og naturlige rettigheter. Borgerrettigheter er rettigheter som er gitt av nasjoner, til borgerne som befinner seg innenfor disses territorialgrenser, mens naturlige- og menneskerettigheter er rettigheter som mange hevder at individet får ved fødselen. For eksempel hevdet filosofen John Locke at naturlige rettigheter til liv, frihet og eiendom burde omgjøres til borgerrettigheter og beskyttes av alle stater som en del av den sosiale kontrakt. Andre har argumentert med at mennesker får visse rettigheter ved fødselen, eller blir gitt disse av Gud, og at dette er naturlige rettigheter som har eksistert før alle statsdannelser. I moderne tid er begrepet borgerrettigheter særlig brukt i forbindelse med situasjonen i stater der enkelte grupper har stått uten rettigheter som andre grupper har hatt, eksempelvis i USA der det frem til 1960-tallet var en formell diskriminering av den svarte befolkningen.
Lover som sikrer borgerrettigheter kan være skrevet ned, avledet fra sedvane eller underforståtte. I USA og på mesteparten av det europeiske fastlandet er slike lover vanligvis skrevet ned. Eksempler på slike rettigheter kan være retten til erstatning når man blir skadet av en annen person, personvern og retten til privatliv, rett til å fredelige protester, retten til rettferdig etterforskning dersom man er mistenkt for en forbrytelse, og mer generelle rettigheter slik som stemmerett, rett til frihet, handlefrihet, og rett til likebehandling. Ettersom sivilisasjoner skred frem og ble formalisert gjennom nedskrevne grunnlover, ble noen av de viktigste rettighetene gitt til borgerne. Der disse rettighetene ble funnet utilstrekkelige, har borgerrettighetsbevegelser dukket opp som redskap for å kreve mer lik og rettferdig behandling for alle borgerne, og for å presse fram lover for å fjerne eksisterende diskriminering.

Underforståtte rettigheter

Underforståtte rettigheter er rettigheter som en domstol regner som eksisterende, selv om det ikke garanteres for gjennom lovverket eller sedvane, basert på teorien om at nedskrevne eller sedvanlige rettigheter nødvendigvis må inkludere underforståtte rettigheter. Et velkjent (og kontroversielt) eksempel på en underforstått rettighet, fra den amerikanske grunnloven, er retten til privatliv og personvern, som USAs høyesterett i 1965 erkjente at eksisterte i rettssaken Griswold v. Connecticut. Denne avgjørelsen fastslo individets rett til å bestemme over sin egen helse ved å bruke prevensjon, der loven i Connecticut fastslo at bruk av prevensjon var ulovlig. I tillegg så slo USAs høyesterett i 1973 fast, i rettssaken Roe v. Wade, at staten ikke kan forby muligheten til selvbestemt abort, da dette er beskyttet gjennom den underforståtte rettigheten til privatliv. Som en regel kan delstatsforsamlingene i USA utvide borgerrettighetene utover det den amerikanske grunnloven garanterer, men de kan ikke innskrenke disse.

USA

Borgerrettigheter kan i en forstand referere til lik behandling av alle borgere uavhengig av rase, kjønn eller andre sosiale klasser, eller det kan referere til lover som påberoper seg positive friheter. Et eksempel på det førstnevnte er fra rettssaken Brown v. Board of Education fra 1954, som dreide seg om hvorvidt lover som påbød rasemessige skiller i skolesystemet i enkelte delstater i USA, var grunnlovsstridige. USAs høyesterett avgjorde her at det var tillatt å skille elever basert på rase. Dette ble deretter omgjort gjennom loven om borgerrettigheter fra 1964, som hevder at «(a) Alle personer har krav på full og lik tilgang på varer, tjenester, bekvemmeligheter, privilegier, fordeler og underbringelse på ethvert sted for felles benyttelse, som definert i denne seksjon, uten diskriminering eller skille på bakgrunn av race, farge, religion eller nasjonal opprinnelse.» Denne loven, og loven om beskyttelse av folk med manglende evner (som oftest handikappede) fra 1990, nevner en rekke borgerrettigheter som er garantert av det 14. grunnlovstillegget til den amerikanske grunnloven. På tross av at dette grunnlovstillegget vanligvis blir sett på som borgerrettighetstillegget, blir all grunnlovsfestet beskyttelse i USA sett på som borgerrettigheter. Thomas Jefferson skrev i 1774 at «Et fritt folk hevder sine rettigheter som avledet fra naturlover, og ikke som en gave fra øverste rettsinstans.»
Den amerikanske grunnloven anerkjenner flere ulike borgerrettigheter enn de fleste andre nasjonale grunnlover. To eksempler på borgerrettigheter som finnes i USA, men sjeldent (hvis i det hele tatt) ellers i verden, er retten til å bære våpen (festet i det andre grunnlovstillegget), og retten til å  dømmes av en jurydomstol bestående av likemenn (festet i det sjette grunnlovstillegget). Få nasjoner, ikke engang FN, har ennå anerkjent disse borgerrettighetene. Mange nasjoner anerkjenner et individs borgerrettighet til å ikke bli henrettet for forbrytelser, en borgerrettighet som ikke anerkjennes innenfor USA.