Farsdag

Farsdag er en hedersdag for fedre. I Norge er farsdag, i likhet med i flere andre land, den andre søndagen i november. 
I den grad farsdagen feires eller markeres, gjøres det innenfor familien, ved å gi far frokost på senga, en gave, eller bare ved å gratulere ham med farsdagen. Barnehager, skoler, massemedier og handelsnæringen har vært – og er – viktige for å spre markeringen av dagen. På internett og i butikker reklameres det for spesielle kaker og gaver i anledning dagen, og tidligere laget ofte barn gratulasjonskort i barnehagen eller på skolen. Flere barnehager og skoler har sluttet med dette, for å unngå å skape vanskelige situasjoner for barn som ikke har en mor eller far i livet sitt.

Historie

I katolske land har St. Josefs dag vært feiret siden middelalderen. Dette kan ikke regnes som en direkte forløper for farsdag slik den markeres i mange land fra 1900-tallet og fremover, men Josef blir sett på som et forbilde for en god far, han er fedrenes skytshelgen og enkelte land feirer farsdag på St. Josefs dag, 19. mars.
Opprinnelig kommer konseptet med farsdag (engelsk: Father's Day), slik den markeres i dag, fra USA, og den ble først populær i Norden og Norge etter andre verdenskrig. 
Den første Father's Day-markeringen ble holdt 5. juli 1908 i Fairmont, West Virginia, etter initiativ fra Grace Golden Clayton. Et halvt år tidligere hadde en stor eksplosjon i byen Monongah, i samme stat, tatt livet av mer enn 360 menn. 210 av disse var fedre. Clayton ble svært grepet av hendelsen, og nevnte for pastoren i en metodistkirke at det ville være en trøst for de etterlatte om det ble arrangert en spesiell dag der fedre kunne æres og minnes. Hun hadde selv mistet sin far flere år tidligere, og ville gjerne arrangere Father's Day på søndagen nærmest hans fødselsdag, 8. juli. I 1908 falt den nærmeste søndagen på 5. juli, og den første farsdaggudstjenesten ble holdt i Fairmont på denne dagen. Andre store begivenheter i Fairmont på samme tid, som den største 4. juli-samlingen noensinne, gjorde at folk flest ikke la særlig vekt på at gudstjenesten var knyttet til en spesiell Father's Day, og ingen tok initiativ til å gå videre i arbeidet med å etablere en årlig farsdag i byen eller staten.
Sonora Smart Dodd fra Washington er den som har fått æren for å ha innstiftet farsdagen. Hun begynte å feire dagen i 1909 for å ære sin far, William Smart, en veteran fra borgerkrigen. Hun skal ha fått ideen til en Father's Day etter å ha hørt en Mother's Day-preken i 1909. Hun ønsket opprinnelig at datoen være 5. juni, hennes fars fødselsdag, men det lot seg ikke gjøre, så arrangementet ble utsatt. Den lokale avdeling av YMCA (KFUM) og presteforeningen støttet ideen hennes, og det som regnes som den første farsdag ble dermed feiret 19. juni 1910 i Spokane. 
Ideen spredte seg; i 1916 feiret president Wilson dagen med sin familie, i 1925 ga president Coolidge sin støtte til stater som ønsket å markere Father's Day, og i 1926 ble det opprettet en nasjonal Father's Day Committee i New York. Den amerikanske kongressen anerkjente dagen i 1956, i 1966 gjorde president Johnson tredje søndag i juni til offisiell Father's Day, og i 1972 underskrev president Nixon en erklæring som gjorde dagen til amerikansk helligdag.

Norden

I 1931 var Sverige det første av de nordiske landene til å innføre farsdag på tredje søndag i juni, som i USA. I 1935 ble dagen innført i Danmark, og ble lagt til 5. juni, nasjonaldagen. 
Danmark og Sverige hadde gode erfaringer med økt salg i forbindelse med en spesiell farsdag, og på et landsmøte for tobakkshandelen kom det opp forslag om opprettelse av en farsdag også i Norge. Etter et fellesmøte i Oslo, der representanter for en del interesserte landsdekkende bransjeforeninger deltok, ble det nedsatt en komité som satte en norsk farsdag ut i livet. Dette ble en stor suksess for handelen allerede fra starten av. Den første farsdagen i Norge var andre søndag i november, 13. november, 1949. Finland hadde sin første farsdag året før.
I 1949 besluttet en komité av nordiske handelsfolk at det ville være best om farsdagen i alle de nordiske landene ble lagt til andre søndag i november, det kunne gi mer omsetning før julehandelen kom skikkelig i gang. I Danmark ble ikke pressen og offentligheten informert om denne beslutningen, så her ble dagen flyttet tilbake til 5. juni igjen. I Sverige, Island, Norge, Finland og Estland markeres den fortsatt andre søndag i november.