Kvinnelig omskjæring

Kvinnelig omskjæring eller kjønnslemlestelse er en samlebetegnelse på ulike former for omskjæring, som er kirurgiske inngrep på de kvinnelige kjønnsorganene som føre til varierende grad av ødeleggelse avhengig av typen prosedyre som brukes. Praksisen er kulturelt betinget, og foregår tradisjonelt i 30 land, først og fremst i Afrika. I Somalia blir 98 % av jentene omskåret. Ifølge noen sosiokulturelle teorier er årsaken til inngrepet kvinneundertrykking og at man særlig vil kontrollere jentenes seksualitet. Skikken har spredt seg til vestlige land hos flyktninger og innvandrere fra områder der kvinnelig omskjæring er vanlig.
Kvinnelig omskjæring blir i vestlige land også kalt (kvinnelig) kjønnslemlestelse, et begrep som ble vanligere fra 1990-årene. På engelsk kalles kvinnelig omskjæring gjerne female genital cutting eller female genital mutilation, ofte forkortet til FGC eller FGM. De siste årene har inngrepet blitt forbudt i flere land.
De landene som praktiserer kvinnelig omskjæring har den høyeste barnedødeligheten i verden.
Per 2019 var det minst 200 millioner kvinner i live som var blitt utsatt for denne praksisen.

Religion

Undersøkelser har vist at det er en utbredt oppfatning, spesielt i Mali, Mauritania, Guinea og Egypt, om at kvinnelig omskjæring er et religiøst krav. I det nordøstre Afrika har kvinnelig omskjæring sitt opphav før introduksjonen av islam, men praksisen har blitt assosiert med islam på grunn av islams fokus på kvinners kyskhet. Kvinnelig omskjæring er ikke nevnt i koranen, men blir rost i flere hadither som edelt men ikke påkrevet. Bibelen omtaler ikke kvinnelig omskjæring i det hele tatt. Kristne misjonærer i Afrika var blant de første som opponerte mot kvinnelig omskjæring. Likevel praktiseres det blant en del kristne i Afrika, som de egyptiske kopterne og de etiopiske kristne, på tross av at det ikke finnes grunnlag i kristendommen for å tillate denne praksisen. Den eneste jødiske gruppen kjent for å ha praktisert kvinnelig omskjæring er Beta Israel i Etiopia. Jødedommen krever mannlig omskjæring, men tillater ikke kvinnelig omskjæring, Kvinnelig omskjæring praktiseres også blant animistiske grupper, særlig i Guinea og Mali.

Helsemessige følger

Kvinnelig kjønnslemlestelse er et inngrep som kan være meget smertefullt og som kan resultere i blodtap, sjokk og skader, og siden gi varige mén og smerter. Selve inngrepet kan gi kraftige blødninger som i verste fall kan være dødelig, og det kan medføre infeksjoner og stivkrampe. Noen følger av det å være omskåret kan være smerter i skrittet på grunn av mye arrvev, infeksjoner i urinveien, kroniske infeksjoner som kan gjøre kvinnen ufruktbar, og underlivssmerter generelt. Det kan føre til vanskeligheter med urinering og menstruasjon.
Kjønnslemlestelse kan dessuten resultere i at kvinnen får komplikasjoner ved svangerskap og fødsel.
Hege Ulstein har argumentert for at motstand mot kvinnelig omskjæring ikke er tuftet på fakta, og at vi bør møte problemstillingen med åpenhet.

Lovverk

Det første vestlige landet som innførte et spesifikt lovverk for kjønnslemlestelse, var Sverige i 1982. I Norge er omskjæring av kvinner forbudt i henhold til loven om forbud mot kjønnslemlestelse fra 1995. Strafferammen for dette er åtte års fengsel. Medvirkning straffes på samme måte. Loven rammer også inngrep som utføres i utlandet av personer bosatt i Norge, se straffeloven § 12 nr 3 bokstav h. På tross av lovforbud i europeiske land, prøves saker om kjønnslemlestelse sjelden eller aldri for retten. Det eneste europeiske landet som i større grad straffeforfølger kjønnslemlestelse er Frankrike.