Gørvel Fadersdatter (Sparre)

Gørvel Fadersdatter (Sparre) (født på Hjulsta i Uppland i 1517, årstallet 1509 er også oppgitt, død på Börringekloster i Skåne 20. april 1605) var en svensk-dansk godseier og lensmann. 
Hun var datter til Fader Nilsson (Sparre) til Hjulsta og Ängsö (død 1520) og Bodil Knutsdotter (Tre Rosor) fra Norge.
Hun ble gift i 1532 med den svenske riksråd Peder Nilsson Grip (1507–1533), og i 1534 med den danske riksråd Truid Gregersen Ulfstand (1487–1545) og i 1547 med den danske riksråd Lave Brahe (1500–1567). Hun fikk ett barn; Nils Ulfstand, (1535–1548), som døde av pest under en utenlandsreise med sin stefar.

Godseier

Gørvel Fadersdatter ble tidlig foreldreløs, og arvet store gods av begge foreldrene. Hun arvet 200 gårder i Norge og Danmark da moren døde. Moren var av den store Giskeætten i Norge. Hennes morfar var Knut Alvsson, som arvet jordeiendommene fra sin mor Magnhild Oddsdatter. Knut Alvsson gjorde i samarbeid med svenskene opprør mot den danske unionskongen Hans. I forbindelse med dette ble han drept i 1502. På grunn av sin motstand mot kongen, ble eiendommen inndratt til den danske kronen. Dette var den største jordeiendommen i Norge på den tiden. Den ble senere gitt tilbake til hans barnebarn Gørvel Fadersdatter.

Varberg slott

I forbindelse med sitt andre ekteskap flyttet hun fra Sverige til Varberg slott i Halland, der hennes mann Truid Gregersen Ulfstand var lensmann. Under grevefeiden ble hun i fra 1535 holdt fanget i 14 måneder på Varberg slott. Gørvel ble tvunget til å bestride mange juridiske krav på sine eiendommer fra norske og svenske slektninger samt fra sine stebarn. På 1530-tallet fikk hun den danske kongen utnevnt til sin formynder for å beskytte sine interesser. Fra sønnens død i 1548 utøvde hun full kontroll over sine gods. I 1574 avsto hun fra å kreve tilbake kronens lån på 8 000 daler og ble da lensmann på Verpinge hovedgård (Trolleberg), og i 1582 mottok hun lenene Börringekloster, Frosta herred samt et par mindre len i bytte mot 250 av sine norske gårder. I 1586 og 1599 gav hun enda flere norske gårder til kronen, i alt 600, fordelt på de tre norske godsene Nordenfjells; Giskegodset, Finnegodset og Bjarkøygodset og i 1601 gjorde hun den danske monarken Fredrik II til arving av alle sine danske og svenske gods. Hennes svenske gods hadde blitt konfiskert under den nordiske sjuårskrigen 1563-1570, men ble gitt tilbake i 1603 ved det dansk-svenske grensemøtet i Flakkebäck. Hun var fra 1530-tallet til sin død en ofte og velsett gjest ved det danske hoffet, og mottok som enke ofte kongen som gjest. Hun bodde fortrinnsvis på Börringekloster i Skåne, der hun tok imot adelige jenter for oppfostring.

Omdømme

Gørvel Fadersdatter sies å ha vært både dyktig og forstandig, med ambisjoner om å: «lära sig att räkna som en fogde, snickra som en snickare, tänka som en professor, rita hus som en arkitekt och odla som en jordbrukare». Hun sies å ha lykkes med dette, blant annet tegnet hun Torups slott i Skåne. Hun forvaltet aktivt sine gårder ved hjelp av dyktige forvaltere og ombudsmenn. Til Norge kom hun bare en gang.
Hun ble begravd utenfor Lunds domkyrka, og hadde gravkor inne i kirken, men graven ble flyttet ut på 1920-tallet. Hun ses avbildet på en gravsten sammen med ektefellen Lave Brahe, i domkirkens krypt. En ring som ble funnet i hennes grav finnes i dag på Skokloster slott.