Klostergata 20 (Moss)

Klostergata 20 er en vernet bolig, som har beliggenhet i nærheten av Moss sentrum. Boligen er i dag vernet etter Plan- og bygningsloven. Huset sees på som bevaringsverdig på grunn av dets alder, og at det representerer et historisk miljø langs Kongeveien.

Historie

Ifølge en folketelling fra 1885, var familien Christensen den første generasjonen som bodde i Klostergata 20. De flyttet inn rundt år 1850, og vi kan dermed anta at huset ble bygd rundt den tid. I Tinglysningen står det at Klostergata 20, sammen med en del andre hus, fikk innlagt kloakk i år 1903. Husene fikk tilgang på vann fra Klommestenshavnen. Fra 1876 lå det et vannbasseng på toppen av Klommesten. I 1892 ble vannbassenget fornyet, og ga vann til blant annet boliger i Klostergata.

Klostergatas historie

På kart fra 1776 går denne gata under navnet "Kloften" eller Kløften. I 1891 het gata Klostergaden. Fra 1914 hadde Klostergaden byttet navn til Klostergaten. Etter 1930 hadde navnet blitt forkortet til kun: Klostergt. Klostergata er en av de eldste gatene i Moss og har hatt en sentral betydning for byen gjennom flere århundrer. Ordet, Kloster, i Kloster-gata, kommer av at gata førte inn til Værne Kloster i Rygge. Rygge var betydelig større på den tiden da navnet oppsto. Klostergaten 20 har ikke alltid hatt det samme matrikkelnummeret. Ifølge matrikler som Moss Bibliotek innehar, var denne boligen tidligere oppført som Klostergaten 24a. Nummeret ble endret som følge av bybrannen i 1881.
Klostergata var en del av en vei kalt Kongeveien, som gikk helt fra Oslo til København. Gaten var tidligere en håndverkergate. Her bodde det alt fra garverimestere og slaktere, til cellulose- og møllearbeidere . Den industrielle revolusjonen i Norge forårsaket en endring i arbeidsmønsteret. Nå flyttet mange fra bygda, og inn til byer som Moss, og bosatte seg i gater som Klostergata. Der fant de arbeid på ulike fabrikker og møller, blant annet på Moss Aktiemøller. Industrialiseringen ga Moss et større folketall enn tidligere, og folk bodde tett. I en periode rundt år 1885, bodde det så mange som 13 mennesker i Klostergata 20.

Boligens utseende

I et fotografi av boligen, datert ca. 1913-14 (kreditering: Østfold Fylkes bildearkiv, bilde 172), kan en tydelig se at huset bestod av tre etasjer. Seks vinduer var vendt ut mot gaten, mens det i dag, kun er fem vinduer på boligen. Grunnmuren var av store steinblokker, mens huset hadde bekledning av trematerialer, nærmere bestemt av lektekledning. Husets byggestil er Empire. Dette ser man ved å betrakte de store vinduene og den spesielle takformen til huset. Taket er med halvvalm og er bygget av teglstein. I matriklene som Moss Bibliotek innehar, opplyses det om at boligen har et areal på over 300 kvadratmeter.

Personer i husholdningen

Ut ifra folketellinga i 1885, var Klostergata 20 bebodd av familien Olsen. Enken Karen Olsen, bodde i huset sammen med sine to sønner, Karl og August Olsen. Karl jobbet som snekker, mens August jobbet som maler. Mye kan tyde på at familien Olsen var velstående. Sammen med Karen og hennes to sønner, bodde det en husholderske ved navn Hendriete Matiasen, i huset.
I folketellinga fra 1900, opplyses det om at familien Andersen bodde i huset. Hovedforsørgeren oppgis kun ved navnet A. Andersen, og hadde arbeid som murer. Han var av svensk opprinnelse og kom fra Bolstad i Sverige. Han bodde med sin hustru Karen Andersen, og deres fosterdatter Anna Andersen, som jobbet som tjenestepike. En annen beboer i folketellinga fra 1910, er en dame ved navn Fredrikke, som også bodde i huset. Hun er ikke oppført med etternavn, men det kommer frem i folketellinga at hun bodde alene, og fikk pengestøtte fra staten. Det bodde også en teglverksarbeider i Klostergata 20. Han het Hans Teodorsen og var født i 1884 i Rygge. 
I folketellinga fra 1910 og 1914, stod Olaves Marinius Hansen oppført som hovedforsørger i Klostergata 20. I følge Tinglysningen, kjøpte Hansen boligen for 3600 kroner, i år 1903. Dette beløpet er nå verdt 264 787 kr . Han jobbet som møllearbeider hos Moss Aktiemøller. Hansen bodde i huset sammen med sin kone, Thora Marie Hansen, og sine fem barn, Aagodt, Sara, Gudrun, Thoralf og Gerda. Sara jobbet som Nåtlerske, mens Thoralf var platearbeider.
Disse ulike husholdningene representerer endringen i arbeidsmønsteret i Norge. Mens huset i 1885 var bebodd av ulike håndverkere som malere og snekkere, var huset i 1910 og 1914, bebodd av plate- og møllearbeidere. Dette kan kobles opp i mot den industrielle revolusjonen, som ga flere arbeidsplasser blant disse næringene.