Bodø

Navn og etymologi

Navnet Bodø dukket først opp i det 16. århundre, da som et len under lensherresetet Bodøgård, som ligger rett under tre kilometer sørøst for dagens sentrum, i Bodøsjøen bydel. Det gammelnorske navnet på denne gården var Bodin, som trolig er sammensatt av det gammelnorske boði «båe, undervannsskjær», etter båene i viken utenfor Bodøsjøen, som er gårdens nauststed, og vin, som kan oversettes med «havnegang, eller grasslette». I så fall betyr Bodin «grassletta ved båe-vika». Dette navnet, som ble uttalt «Bådin», med trykk på å-en og tonefall som i «Karin», utviklet seg i folkemålet til Bòddøya («Båddøya»), og Bodø er en fordanskning av av den formen. En annen etymologisk tolkning kan være at navnet kommer fra ordet Bodeiar, som betyr øya med boder. Øya kan i denne sammenheng tolkes som Bodøhalvøya, mens boder opprinnelig var synonymt med hus, og oversettelsen blir da den bebygde halvøya.

Geografi

Bodø, som ligger ytterst på en halvøy ut mot Vestfjorden, har hatt en strategisk viktig posisjon innenfor fiskeriet og kystvirksomheten. Bodø har på den måten blitt et naturlig knutepunkt mellom havet og de omkringliggende grendene rundt om i distriktet. Denne plasseringen var også noe av det som ga Bodø kjøpstadrettigheter på det tidlige attenhundretallet, og var med på å gjøre Bodø til det viktige senteret det har blitt idag.
Liksom i resten av Nordland, dominerer fjorder og fjell kommunen, med flate og dyrkbare flater helt langs kyststripa, samt i daler skapt av isbreer fra siste istid. I nord avgrenses Bodø av Sørfolda, mens grensen i sør går langs fjellområdene sør for Saltenfjorden-Skjerstadfjorden, som også splitter kommunen geografisk i to deler. Innenfor kommunegrensene ligger også Misværfjorden og Misværdalen, som den sørlige enden på kommunen. Øst for byen deles Bodøhalvøya i to av Vatnvatnet, noe som har skapt en tilnærmet flat dal helt fra Hopen ved Tverlandet og nordover til Sørfjorden. Rett nordøst for Vatnvatnet ligger Heggmovatnet, som er et annet av de store vannene i Bodø kommune. Det største, imidlertid, er Gjømmervatnet, sør i kommunen, mens det bynære Soløyvatnet er andre størst, målt i area. Området rundt sistnevnte innsjø preges av lange og skogkledde åser, som danner Bodømarka, som kan avgrenses helt mot Rønvik bydel i vest, og som er et populært friluftsliv- og rekreasjonsområde. Dette, og den verdenskjente naturen, gir grunnlaget for at Bodø er en kommune med mange populære turer, både lokalt i marka og på større fjelltopper. Saltstraumen, som er verdens sterkeste tidevannsstrøm, er å finne sør i kommunen, og et kjent fotomotiv er Saltstraumen bru med Børvasstindan i bakgrunnen. Bodø har verdens tetteste populasjon av havørn.

Geologi

Bodøs geologiske underlag deles i grove trekk i to. Mesteparten av kommunen er dekt av metamorfe og magmatiske bergarter, mens vi finner unntakene helt øst på kommunens del av Bodøhalvøya, samt Landegode, Helligvær og de andre øyene i Vestfjorden. Her finner vi i stedet grunnfjell påvirket av den kaledonske fjellkjede, som en gang var en fjellkjede som oppstod ved fjellkjedefolding da Europa og Nord-Amerika kolliderte, for mer enn 400 millioner år siden. Disse to hovedgruppene av bergarter er de som dominerer norskekysten mellom Sogn og Fjordane i sør og Troms i nord.
Mer detaljert består byen og Bodømarka i all hovedsak av glimmerskifer av kalk, mens vi lenger øst på halvøya finner sandstein, ryolitt og gneis, der vi også finner sistnevnte øst på Tverlandshalvøya Vestre Tverlandet, Saltstraumen og området sør for dette er preget av et større antall bergarter, der det er størst forekomst av gneis, granitt og kalkspat. Også Skjerstad kommunedel har et mangfoldig geologisk underlag, slik som er vanlig i nordlandsk innlandsterreng, og har bergartene gneis, sedimentære bergarter, kalkspat, granitt og kvartsdioritt. Nord i kommunen er kvartsitt og kalkglimmerskifer vanligst, mens Landegode og Helligvær består av ulike innslag av gneis, mens Bliksvær består av granitt.

Demografi

Bodø kommune hadde 51 558 innbyggere per 1. januar 2018, og et areal på 1 393 km², hvorav 83 km² er ferskvann. Dette gir en befolkningstetthet på 38 innbyggere per kvadratkilometer, noe som gjør Bodø til den fjerde tettest befolkede kommunen i Nordland. Statistisk sentralbyrå definerer de norske tettstedene, og tettstedet Bodø har 41 215 innbyggere pr. 2018. Tettstedet er da det største i Nord-Norge og Trondheim er det nærmeste tettstedet med flere innbyggere. Tettstedet Bodøs areal er på 15,50 km², som gir en befolkningstetthet på 2 472,65 innbyggere per kvadratkilometer. Blant Norges 50 største tettsteder er Bodø det femte tettest befolkede tettstedet, etter Oslo, Trondheim, Tromsø og Stavanger/Sandnes. Dermed er Bodø, som kun en middels stor by, tettere befolket enn blant annet de store byene Bergen, Kristiansand, Drammen.
Av en befolkning på 51 558 innbyggere, bor 43 773 av innbyggerne i tettsteder, mens 4 533 bor i det som kalles spredtbygde strøk. Befolkningen i tettbebyggelsen utgjør da 88% av kommunens innbyggertall. I tillegg til tettstedet Bodø, fins det to andre tettsteder i kommunen. Disse er Løding og Løpsmarka med henholdsvis 3 117 og 2 288 innbyggere pr. 1. januar 2018. Det tidligere administrasjonssenteret i Skjerstad kommune, Misvær, var fram til 2012 også regnet som et tettsted med 232 innbyggere ved tellingen i 2012.

Sentrumsoner

De fem sentrumssonene i tettstedet Bodø, bykjernen, Flatvoll, Stormyra, nord på Alstad og Mørkved bydelssenter, utgjør tilsammen 0,81 km², og har et innbyggertall på 2 084 personer, som gir en befolkningstetthet på 2 573 innbyggere per kvadratkilometer. Dette ligger rett over gjennomsnittet i tettstedet Bodø som helhet, men er langt under landsgjennomsnittet på befolkningstetthet i sentrumssoner. Der er snittet, per 2003, 3 548 innbyggere per kvadratkilometer, noe som betyr at Bodø sentrum og de andre sentrumssonene i liten grad har preg av stor boligbebyggelse, og at det meste av bebyggelsen da finnes i bydelene. I de samme sentrumssonene er det registrert 1 091 bedrifter, med tilsammen 7 049 sysselsatte.

Pendling inn og ut av Bodø

Bodø har både buss- og jernbaneforbindelse til de omkringliggende kommunene, samt flyforbindelse til de norske storbyene og de fleste nordnorske lufthavnene. Dette gjør at Bodø egner seg både for inn- og utpendling, i tillegg til gode muligheter for tjenestereise. I uke 44 2001 (mellom 19. oktober og 4. november) var det, ifølge Statistisk sentralbyrå, 3 324 som pendlet inn i kommunen, mens 2 088 pendlet ut. Dette gir et arbeideroverskudd på over 1 200 sysselsatte.
De fleste som pendler inn i kommunen  kommer fra Fauske kommune, der det i den samme uka i 2001 kom 486 innpendlere med bosted i Fauske kommune. Videre følger Gildeskål, Meløy og Saltdal kommuner, der førstnevnte hadde 143 innpendlere, mens begge de to sistnevnte hadde 135. De kommunene utenfor Nordland fylke med flest innpendlere den uka var Trondheim med 127, Oslo med 113, Tromsø med 92 og Bergen med 49. Ellers, hvis en ser bort ifra samtlige av de allerede nevnte kommunene, var det i tillegg 1 282 innpendlere fra Nordland fylke ellers, og fra andre kommuner utenfor hjemfylket Nordlands grenser kom det 762.
Ut fra kommunen er listen mer eller mindre snudd på hodet. Her er det de større byene utenfor fylket som dominerer, ifølge statistikken fra uke 44 i 2001, med Oslo og sine 641 pendlere fra Bodø som troner toppen. Pallen videre var Tromsø og Trondheim med 176 og 144 bodøværinger på tjenestereise. Fauske ledet fortsatt listen over pendlere innad fylkesgrensene, og hadde 84 pendlere fra Bodø. Narvik, Meløy og Sortland følger med 58, 32 og 30.

Bydeler og bylandskap

Bodø er delt inn i 14 bydeler. To av disse ligger i tettstedet Løpsmarka, men blir, på grunn av sin beliggenhet rett utenfor bygrensene, medregnet som byen. Bodø deles også inn i indre og ytre by. Disse begrepene er imidlertid omstridt siden det finnes to definisjoner av det begrepet. Den ene definisjonen dreier seg om at Bodø er delt inn i to større geografisk avskilte deler, kalt satellitter. Da blir den delen som sentrum ligger i, som er den vestre satellitten, kalt indre by, mens den østlige satellitten kalt ytre by. I denne definisjonen regnes sentrum og de tre bydelene Vestbyen, Østbyen og Rønvik. Den andre definisjonen tar hensyn til hva som er forstadsområder, og hva som ikke er det. Sånn blir Rønvik bydel ekskludert fra indre by, og tilhører i stedet ytre by.
Ytre by kan deles inn i tre enheter. Dette er ytre nord, ytre sør og ytre øst. Blir Rønvik medregnet i ytre by regnes den til ytre nord, sammen med Skivika og Løpsmark bydel, som ligger i tettstedet Løpsmarka. Ytre sør består av Bodøsjøen, Alstad, Grønnåsen Øvre Hunstadmoen og Nedre Hunstadmoen bydeler, mens ytre øst er Hunstad, Mørkved og Støver bydeler. Disse skillene er skapt etter hvilken skolekrets ungdomsskolene bruker, for eksempel følger ytre øst grensene til Hunstad ungdomsskoles skolekrets. I Ytre sør er det Alstad ungdomsskole og Bodøsjøen barne- og ungdomsskole, mens i ytre nord ligger det tre barne- og ungdomsskoler. Indre by, uten Rønvik, har to barneskoler og én ungdomsskole.

Arkitektur

Mye av bebyggelsen i Bodø sentrum, Østbyen og Vestbyen består av 40-, 50- og 60-tallsbebyggelse, siden hele Bodø by måtte bygges opp igjen etter bombingen under andre verdenskrig. I bykjernen er det en blanding av rekkehus av tre, til murhus og til tietasjes høyblokker. I de østre sentrumsstrøkene består gatene av rekkehus, fra tre til fem etasjer, med små butikker og boliger over. Jo nærmere sentrum en kommer, jo høyere blir husene og jo større blir butikkene. Bygårdene begynner å dominere sentrum ved Bodø stasjon, som selv er et fredet murhus. Større butikkjeder finnes i strøket, og gågata fører med seg paviljonger, benker og over fem etasjes store bygårder. Vest for torget ligger Glasshuset og kjøpesenter som Koch og Glasshuspassasjen, før det i vestre sentrum blir mindre butikker og mer kontorer.
I bydelen Rønvika, som ble omgjort fra store jordbruksområder til boligfelt på under et tiår, har mye 70- og 80-tallsbebyggelse. Enda er ikke hele Rønvikjordene oppspist av boligene, og de sørøstre delene av bydelen domineres av terrassehus og blokker. På Vollen er det rekkehus og villaer, mens det lenger vestover er mer villastrøk, og enkelte leiligheter og rekkehus. På Reinsletta og i Myrvoll er det tidlig 60-tallsvillaer, men det bygges store blokker i nyere deler. Flatvoll har blitt et bydelssentrum med butikker og restauranter, mens Rønvikleira er industri-, havn- og jernbaneområder, selv om det også er innslag butikker, varehus og blokker. Omtrent hele Rønvika er trehus, unntatt Rønvikleira, som er mer moderne i stilen.
Stormyra er et bisentrum og drabantby, med varehus, kjøpesentrer og verksteder, der mye av arkitekturen i de vestlige strøkene er 90-talls, husene bygd enkle og praktiske, og mye i én eller to etasjer. I de østlige strøkene ligger mange moderne kjøpesentrer som er bygget eller oppusset det siste tiåret, og som har en moderne arkitektur, med glatt og plank veggdekke.
Grønnåsen bydel har mange rekkehus oppført på slutten av 90-tallet eller tidlig 2000-tall. Bydelen er kjent for sine mange identiske hus i de østre strøkene, der det er rekkehus og villaer side om side. De fleste husene ble bygget omtrent samtidig, noe som er tydelig på arkitekturen. Alle hus har møner, er av tre og er bygget i sveitserstil.
Store deler av bydelen Hunstad har identiske hus, i fargene blå, hvit, gul, grønn og rød. Husene er av tre og har flate tak, og er kubeformet, med enkle anekser. Bygningene ble oppført midt på 1970-tallet, Lenger nord i bydelen er det rekkehus i en enklere 90-tallsarkitektur av tre, med enkelte villaer. På Mørkved og Støver er det for det også her for det meste eneboliger og rekkehus fra 90-tallet. I og rundt universitetsområdet, samt mange av de nyere nabolagene i disse bydelene har innslag av blokkbebyggelse.

Utdanning

Bodø er en av byene i Nord-Norge med lengst tradisjon innen høyere utdanning. Fra 1895 hadde byen et privatgymnas, som fra 1900 var offentlig. I 1920 ble det opprettet sykepleierutdanning i Bodø, og i 1951 fikk byen høyere utdanning for allmennlærere. Utdanningstilbudet ble betydelig økt fra 1970, da ble distriktshøgskolen i Bodø åpnet med studietilbud innen økonomi/administrasjon, fiskerifag, og sosialarbeiderutdanning.
I årene som kom ble skolen stadig utvidet. Høgskolesenteret i Nordland ble etablert i 1986 gjennom en sammenslåing av Nordland distriktshøgskole og Siviløkonomutdanningen. Det endret navn til Høgskolen i Bodø i 1994 ved en ytterligere sammenslåing av lærerutdanningen. Den 1. januar 2011 fikk høgskolen universitetsstatus, og ble til Universitetet i Nordland (UiN). Den 1. januar 2016 ble det slått sammen med Høgskolen i Nesna og Høgskolen i Nord-Trøndelag til Nord universitet, med hovedsete i Bodø. 
Studietilbudet i Bodø ble utvidet i august 1997. Da åpnet Politihøgskolen i Bodø, som nå har avdelinger i Oslo, Kongsvinger og Stavern. Politihøgskolen er lokalisert sammen med UiN, på Mørkved, omtrent 8 km utenfor Bodø sentrum.
Det finnes en privat skole i Bodø, St. Eystein katolske skole, som er den eneste katolske skolen i Salten, og den fjerde katolske skolen i Norge. Det er en barne- og ungdomsskole lokalisert i Vestbyen, rett ved St. Eysteins katolske kirke. Resten av utdannelsen i byen er drevet av enten kommune, fylke eller stat. I bydelen Bodøsjøen ligger i tillegg Alberthaugen ungdomsskole for vanskeligstilt ungdom. Skolen har 17 elever, og er kommunal.
I 2012 var det tilsammen 6 011 elever i den offentlige grunnskolen i Bodø kommune.
De to fylkeskommunale videregående skolene i Bodø er Bodø og Bodin videregående skole. Begge skolene er av stor størrelse, og Bodø videregående er splittet opp i seks avdelinger, men mesteparten av undervisningen skal samles i Østbyen bydel, og være klar til bruk høsten 2015.
I tillegg har fylkeskommunen politisk vedtatt at det skal bygges en ny videregående skole i Årnes i Rønvik bydel, som også vil stå klar til skolestart høsten 2015.

Massemedia

Bodøs største og mestselgende avis er dagsavisa Avisa Nordland, som kommer seks dager i uka, og har hovedkontor i Sentrum Øst i Bodø, med eget trykkeri på Stormyra. Avisa er lokalavis for hele Salten, selv om mesteparten av nyhetene kommer fra Bodøregionen. Avisa Nordland, eller AN, ble stiftet i 2002 etter at Nordlands Framtid og Nordlandsposten ble slått sammen.
Andre aviser er månedsmagasinet (tidligere ukentlig gratisavis) Bodø Nu, som deles ut til alle husstander. Avisas viktigste inntektskilde er annonser. Bodø Nu gir også ut nettavisen bodonu.no. Nordsia er ei avis for bydelene i Ytre nord og Nordstrand, og kommer ut hvert kvartal. Rønvikavisa har også blitt utgitt av Rønvik skole i de nordlige strøkene i bydelen Rønvika, under forskjellige navn.
NRK Nordlands hovedkvarter ligger i Bodø, og har egne lokaler i sentrum. NRK Nordland har lokalsendinger på TV tre ganger per dag og radiosendinger flere ganger om dagen.
Radio 3 Bodø er en lokalradio, og har nyheter, radiokonkurranser, musikk i de fleste sjangere og oppdaterer deg på lokale begivenheter. Radio 3 Bodøs har et lite studio i AN-bygget.
NRJ har sendinger i Bodø, der de er spesielt opptatt av å spille bodøværingenes favorittmusikk, og har laget NRJ-lista, som er som VG-lista i Bodø og Bodøregionen. De har nyhetssendinger hver halvtime om morgenen, og har på ettermiddagen Norges lengste hitmaraton, med 40 minutter med musikk uten reklame.

Offentlige etater og institusjoner

Bodø er sete for en rekke etater og institusjoner, da byen er hovedstaten i både Salten og Nordland. Byen er også landsdelens nest største, og har etater Tromsø ikke har.
Bodø var tidligere hovedsete for Bodø politidistrikt (før 2002), og deretter for Salten politidistrikt (2002–2015). Siden 1. januar 2016 er det hovedsete for Nordland politidistrikt. Også Salten tingrett er lokalisert i Bodø. Nordlandsbyen har også regelmessige rettssaker for Hålogaland lagmannsrett, som har sitt hovedsete i Tromsø, og dekker hele Nord-Norge. Det interkommunale selskapet Salten Brann IKS, som har ansvar for beredskaps-, forebyggings- og feiertjenesten i totalt ni kommuner, og med 24 brannstasjoner. Et annet interkommunalt selskap, som dekker de samme ni kommunene som Salten Brann IKS, er Iris Salten. Avfalls- og renovasjonsselskapet har sine fire administrasjoner lokalisert på Vikan, 16 kilometer øst for Bodø sentrum.
Som fylkets største by og hovedstat huser Bodø Fylkeshuset og Fylkesmannen i Nordland. Bodø domkirke har administrasjonen i Sør-Hålogaland bispedømme, i Den norske kirke. Bispedømmet ble opprettet i 1952, og dekker Nordland. Bodø har også nasjonale etater, der Luftfartstilsynet er mest kjent. Det arbeider 4.500 personer i Bodø kommune.

Helsevesen

Nordlandssykehuset HF har størstedelen av sin administrasjon lokalisert i det somatiske sykehuset, som går under navnet Nordlandssykehuset, i Bodø. Byens psykiatriske sykehus, Rønvik sykehus, ligger ved Langåsen i Rønvik bydel, rundt tre kilometer øst for sentrum.
Helse Nord RHF er Nord-Norge og Svalbards regionale helseforetak, og har sin administrasjon i Sjøgata i Bodø sentrum. De er en av fire regionale helseforetak, eid av Helse- og omsorgsdepartementet. Helse Nord eier de offentlige helseforetakene og sykehusene i Nord-Norge og Svalbard, samt Sykehusapotek Nord. Bodø huser også Helseforetakenes Nasjonale Luftambulansetjeneste ANS, bedre kjent som Luftambulansetjenesten, som holder til i Jakhelln brygge, med adresse Torvgata 2.
Tilsammen er det 12 private og offentlige legesentre og legekontorer i Bodø, i tillegg til to andre utenfor bygrensene i Bodø kommune. Legevakta i Bodø, som ikke er medregnet i listen over legesentre og legekontorer, holder til i Bodø Spektrum to kilometer sørøst for sentrum. Her finnes også et døgnåpent interkommunalt overgrepsmottak som tjener de elleve nordlandskommunene Bodø, Fauske, Sørfold, Hamarøy, Steigen, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Værøy og Røst.

Kirker og religiøse forhold

Bodø domprosti er delt inn i åtte sogn i Bodø kommune, Bodø, Bodin, Rønvik, Innstranden, Kjerringøy, Misvær, Skjerstad og Saltstraumen. I tillegg ligger Tverlandet kirke i Saltstraumen sogn. Hovedkirka for Bodø domprosti er Bodø domkirke, som også er hovedkirka for sognet Bodø og Sør-Hålogaland bispedømme.
I Vestbyen ligger St. Eysteins katolske kirke, som også har den private barne- og ungdomsskolen St. Eystein katolske skole. Kirka ligger i Tromsø katolske stift, og har ansvar for kommunene i Salten, i tillegg til kommunene Rødøy, Værøy og Røst.
Metodistkirken var ei kirke drevet av metodistene i Bodø. Den ble revet i 2006 da kostnadene for et så stort kirkebygg ble for store. På stedet ble det bygget et sjuetasjes leilighetskompleks der metodistene har sitt eget seremonirom. Ved rivingen av kirka i 2006 hadde metodistene i Bodø 24 medlemmer.
Bodø Frikirke er ei kirke i bydelen Rønvika som dekker hele Bodøregionen. Den har egen meighetsbarnehage, som flyttet inn i moderne lokaler på Flatvoll i 2011.

Forsvaret

Bodø har en sterk tilknytning til Forsvaret, og da spesielt Luftforsvaret, og byen blir ofte omtalt som Norges luftfartshovedstad eller flybyen. Byen huser flere viktige nasjonale luftfartsinstitusjoner, slik som Luftfartstilsynet, som er Norges tilsynsmyndighet innen sivil luftfart. Bodø hovedflystasjon er Norges største militære flystasjon, og har bemanning til alle døgnets tider. Her finnes også 132 Luftving med 331 og 332 skvadroner, samt luftvernbataljon. Stasjonsgruppe Banak ved Lakselv lufthavn, Banak tilhører også luftvingen. Stasjonen har omtrentlig 800 tilsatte, både militært og sivilt, og hvert år er det 350 som gjennomfører førstegangstjeneste. Avinor har sin kontrollsentral for Midt- og Nord-Norge lokalisert ved den sivile lufthavnen, som også styrer transatlantiske og transpolare luftfartsbevegelser. Forsvarets operative hovedkvarter er å finne i kommunen, som har ansvar for å beskytte norske interesser og å planlegge militære operasjoner. I 2012 ble det vedtatt at også Luftforsvarets øverste ledelse og Generalinspektøren skal samlokaliseres med det operative hovedkvarteret. Bodin leir er forsvarets leir i Bodø, ved siden av hovedflystasjonen.
Ved Bodø videregående skole finnes den nasjonale flylinja, som er internasjonalt godkjent. Det er 36 studieplasser for Vg2 og Vg3, og søkerne kommer fra hele landet. Utdanningen finner sted ved luftforsvarsmuseet, som forøvrig også fins i byen, der de disponerer en hangar og flere verksteder.

Veinett

Bodøs hovedinnfartsåre er riksvei 80, som kommer inn fra sørøst, og passerer tilsammen 11 av Bodøs bydeler. Riksveien, som har sitt vestlige endepunkt i Bodø (hvis du ser bort ifra fergeforbindelsene til Røst, Værøy og Moskenes, som medregnes i riksveiens rute), går som en tre- og firefeltsvei til Mørkved, for så og fortsette som tofeltsvei til den møter E6 og Fauske i østenden. Olav V gate mellom Bodø lufthavn og Bodøelvkrysset bærer også Rv80-skiltene. Hovedinnfartsåren fra nordøst er fylkesvei 834, Nordstrandveien, som passerer Løpsmark, Skivika og Rønvik bydeler, og møter Rv80 ved Stadiontunet. Denne veien er tofelts hele strekningen, som går til Kjerringøy. Ved Tverlandet går Fylkesvei 17, Kystriksveien av, og går parallelt med E6 sør til Trøndelag, Fv17 langs kysten og E6 langs Nordlandsbanen i Nordlands innland.
Andre viktige hovedveier er Hålogalandsgata, som er en ringvei, som går fra Stadiontunet og Rv80 i øst, og går vestover til Aspmyra, for så å gå nordvestover til det vestlige sentrum. Veien er tofelts, og de to kjøreretningsfilene er fysisk skilt. Ved Aspmyra går Fridtjof Nansens vei sørover, og møter Olav V gate, og strekningen Bodø lufthavn - sentrum går via de tre sistnevnte gatene. Rv80 har tre viktige parallellgater. Det er Bodøsjøveien i Alstad og Bodøsjøen bydeler, Hunstadveien i Hunstad bydel og Mørkvedveien i Mørkved bydel.
Ellers rundt i kommunen går fylkesvei 812 fra Fv17 ved Saltstraumen, og langs Misværfjorden og gjennom Misværdalen, og over til Saltdal, hvor den møter E6. Fylkesvei 813 tar av Fv812, og går som eneste bilvei inn til Beiarn, mens fylkesvei 554 tar av Fv812 og går til Skjerstad og Breivik. Fylkesvei 571 går fra Kjerringøy til Tårnvika, Soløyvannsveien gjør som navnet tilsier, og går rundt Soløyvatnet, der deler av strekningen er Fv576, mens fylkesvei 580 går fra Fv17 og vestover langs Straumøya, til dens endepunkt på Seines. Herfra går det kommunal vei videre de 5,5 kilometerne til Hella.

Kollektivtransport

Bodøs kollektivtransport består i all hovedsak av bybuss, som dekker det meste av byen, og forstedene Løpsmarka og Løding. De mest trafikkerte rutene har avgang hvert kvarter, mens de mindre trafikkerte kun har avgang to ganger i timen. Samtlige av Bodøs bybusser og de regionale langdistansebussene er innom Bodø sentrum og City Nord, med unntak av rute 400, som ikke er innom sistnevnte holdeplass. Ellers er to busser innom Universitetet i Nordland, seks innom Bodø lufthavn, og Bodø videregående skole og Bodin videregående skole har henholdsvis én og to busslinjer på deres bussholdeplasser. Bussene følger Dronningens gate og Kongens gate østover ut fra sentrum, og følger videre Gamle Riksvei  mot City Nord. Ved Rensåsparken er det anlagt en bussvei.

Jernbaneforbindelser

Bodø stasjon er endestasjon for Nordlandsbanen, og ble åpnet av Hans Majestet Kong Olav V den 7. juni 1962. Fra Bodø går det ett dag- og ett nattog til Trondheim, regiontog til Mosjøen fire ganger om dagen og lokaltog til Rognan 6 ganger i døgnet.
 I tillegg til Bodø stasjon har Nordlandsbanen Mørkved holdeplass i Mørkved bydel, og siden august 2015 Tverlandet holdeplass i Løding. Mørkved holdeplass ligger rett sør for universitetsområdet, cirka ti kilometer øst for Bodøs hovedjernbanetasjon. Holdeplassen ble opprettet i anledning oppstarten av lokaltogene på Saltenbanen, og var lenge kun en 30 meters lang plattform bygd av tre, men ble høsten 2009 oppgradert, slik at også regionaltogene kunne stoppe her.

Flyforbindelser

Bodø lufthavn ligger på Hernes, ytterst på Bodøhalvøya, og den sivile delen åpnet i 1952. Flyplassterminalen ligger 1,5 kilometer sørvest for Bodø sentrum, og grenser til Vestbyen bydel i nord. Bodø lufthavn betjener det tradisjonelle landskapet Salten, som utgjør Bodøregionen, i tillegg til å være en av Norges stamlufthavner. I 2011 ble Bodø lufthavn trafikkert av over 1,7 millioner passasjerer og 50 000 sivile flybevegelser, noe som gjør den til Norges sjette største lufthavn, målt etter antall aktivitet i form av passasjerer og flybevegelser. Fra Bodø har SAS ruter til Oslo, Trondheim og Tromsø, Norwegian flyr til Oslo, Tromsø og Trondheim, Widerøe flyr til Andenes, Bergen, Brønnøysund, Evenes, Leknes, Mo i Rana, Mosjøen, Narvik, Røst, Sandefjord, Sandnessjøen, Stokmarknes og Svolvær. Lufttransport har helikopterrute til Værøy.

Havnetrafikk

Bodø er et regionalt havneknutepunkt, både for gods- og passasjertrafikk. Bodø har hurtigbåtforbindelse til Bliksvær, Givær, Landegode, Helligvær, Steigen, Gildeskål, Svolvær og Sandnessjøen. Hurtigruta ankommer Bodø to ganger i døgnet, klokka 01:30 på sørgående skip og 12:30 på nordgående skip. Fergeforbindelsene fra Bodøterminalen går som riksvei 80, og har destinasjonene Røst, Værøy og Moskenes. Ellers er det fergeforbindelse over Mistfjorden mellom Festvåg og Misten, på fylkesvei 834 mot Kjerringøy, som fra 2012 blir betjent av en større ferge med kapasitet på 50 personbilder.

Kommunepolitikk

Bodø bystyre og den kommunale administrasjonen holder til i Bodø rådhus, som har besøksadresse Kongens gate 23. Servicetorgene i Bodø er bindeleddet mellom innbyggerne og kommunen, og har lokaler i Postgården i sentrum, Herredshuset i Rønvik bydel og kommunehuset i Misvær, i Skjerstad kommunedel.
Bodø kommune bruker formannskapsmodellen, hvor ¼ av bystyret, altså ni av de totalt 39 medlemmene, sitter i et formannskap hvor partiene er representert forholdsmessig. De 30 andre bystyremedlemmene sitter i enten en komité eller et utvalg. Fire av opposisjonsmedlemmene sitter i kontrollutvalget, som også har et uavhengig medlem. De to bystyrekomiteene har tretten medlemmer hver, og er komité for levekår og komité for plan, næring og miljø. Bodø kommune er i tillegg delt inn i de fire kommunedelene Kjerringøy, Tverlandet, Saltstraumen og Skjerstad, som alle har sitt eget lokale folkevalgte styre, som skal ivareta lokalområdets interesser. Ellers er det tilsammen i overkant av 60 andre kommunale råd og utvalg i Bodø, som forliksråd, klagenemnd og kommunale foretak som Bodø Spektrum og Bodø havn. Det er kommet forslag, der enkelte lokalpolitikere ønsker å innføre parlamentarisme med byråd i Bodø kommune. I mars 2006 ble det nedsatt et demokratiutvalg som innstilte på at «Bystyret er positiv til at parlamentarisme kan innføres som styringsform i Bodø kommune.» og at de ønsket å utrede dette, men dette fikk ikke flertall når det kom opp til behandling.

Fylkestingsvalget 2015

Utdypende artikkel: Fylkestingsvalget 2015 i Bodø

Næringsliv

Historisk sett har fiskerinæringen vært sentral i Bodø bys utvikling, og det var nettopp sildefisket på slutten av 1800-tallet som fikk befolkningsveksten til virkelig å eksplodere, kun tiår etter at Finansdepartementet ville trekke tilbake bystatusen. Fiskeriindustrien blomstret, og fra å være en småby med 200 innbyggere var plutselig Bodø blitt en respektabel by med rundt 5 000 innbyggere, på under 50 år.
Etter krigen ble Bodøs næringslivstilstand snudd mer eller mindre på hodet. Først kom Bodø hovedflystasjon, som per dags dato har over 800 tilsatte,, og den private næringsvirksomheten har blitt forflyttet mer til servicenæringene. Bodø har en hel rekke jobber innenfor offentlig sektor, på grunn av sin rolle som regionsenter for Salten, fylkeshovedstad i Nordland, i tillegg til en av de større norske byene. Da følger store arbeidsplasser som Nordland fylkeskommune og Fylkesmannen i Nordland med, og innen høyere utdanning fins Universitetet i Nordland og Politihøgskolen. Det er også stor sysselsetning blant de kommunale arbeidsplassene, slik som eksempelvis hos de 24 grunnskolene i kommunen. Imidlertid er det helsevesenet som har størst økning i byen, og mellom 2009 og 2012 ble det registrert rundt 800 flere sysselsatte innenfor helsesektoren. Dette har mye med stor satsing på norsk helsevesen de siste årene, og at Nordlandssykehuset gjennomgår en oppussing som inkluderer over 50 000 nye kvadratmeter til en pris på over 3 milliarder kroner.
Bodø huser flere nasjonale og internasjonale bedrifter, som Rapp Marine Group, et maskineri- og utstyrselskap med datterselskaper i 21 land, og med hovedkvarter på Burøya nord i byen. Flyselskapet Widerøe holder til på Langstranda,, og avviklingsselskapet Stadssalg med hovedkontor i Bodø har virkeområde over hele landet. Det selskapet med størst driftsinntekter i Nord-Norge er det regionale helseforetaket Helse Nord, som er desidert størst i landsdelen, og er lokalisert sentralt i Bodø sentrum. Videre følger helseforetaket Nordlandssykehuset, som er underlagt Helse Nord. Det største private selskapet er flyselskapet Widerøe og dagligvareregionen Coop Nordland.
Varehandelen er spredt i flere deler, der det er spesielt bykjernen og avlastningssentrumet på Stormyra som skiller seg ut som de to store handelssentra. I sentrum finnes byens over en kilometer lange hovedgate, Storgata, som nesten utelukkende består av varehandel og forretninger. Ellers er det sentrumspreg over de fleste kvartalene mellom Bankgata i øst, Rensåsgata i sør og Hålogalandsgata i vest, samt moloområdene vest for dette igjen. De siste årene har som tidligere nevnt Stormyra sørøst for sentrum tatt en stor del av handelsmarkedet i Bodø, der spesielt kjøpesentret City Nord har markert seg. På Stormyra finnes også de større kjøpesentrene Trekanten og Bodø storsenter. I tillegg er det i større grad blitt etablert et handelssentrum i bydelene Mørkved og Hunstad, der Mørked bydelssenter, Hunstadsenter, Plantasjen, og Jula AB er etablert. Møbelkjeden Bohus fikk i november 2013 klarsignal for å bygge deres varehus i området. Til tross for at bysentrumet taper kunder i favør Stormyra, vil et nytt handelssentrum på Mørkved og Hunstad ikke påvirke sentrum, siden disse to bydelene står for den største andelen av byens befolkningsvekst, samtidig som det finnes flere områder sør og øst for dette som har potensial for fremtidige byutvidelser.
Næringsvirksomheten er hovedsakelig spredt rundt om i Bodøs indre by, som i tillegg til bysentrumet inkluderer bydelene Østbyen, Vestbyen og Rønvik. Det største sammenhengende næringsområdet finnes på Rønvikleira og Burøya, begge i Rønvik bydel. Her finnes blant annet jernbanestasjonen med tilhørende godsterminal, med direkte kontakt med flere industrielle havner. Våren 2013 ble det imidlertid slutt på containerfrakten fra havnen, etter at det gamle containerskipet ble for gammelt å drive, og da det ikke var tilstrekkelige midler til nytt skip. Dermed vil det bli gods tilsvarende hele 6 000 vogntog årlig som ikke går via Bodø, ettersom det heller vil fraktes til Fauske eller Narvik, ettersom det ville bli unødvendig å frakte gods til Bodø som ikke ligger langs europavei 6. Plasskrevende 
varehandel, slik som eksempelvis Biltema og Bygger'n, er lokalisert på Rønvikleira. Det finnes også større kontorbygg, slik som Nord-Norges-administrasjonen til Statens vegvesen og Energihuset, der sistnevnte er fylkets største privateide kontorbygg, med 550 sysselsatte. Ellers finnes det flere små og mellomstore industriområder i kommunen, slik som Langstranda, sør i Østbyen, sørvest på Alstad og i Vikan.
De siste årene har Bodø hatt økning i turistnæringa, selv om Bodø fortsatt i stor grad har status som inngangsportal til resten av Nordland, og da spesielt Lofoten. Dette er fordi Lofoten blir regnet som en av Norges fineste naturperler, og når jernbanenettet med Sør-Norge ender i Bodø, må en herfra benytte fergeforbindelsen til lofotendestinasjonene Røst, Værøy, Moskenes og Svolvær.  Noe som bekrefter dette er antall cruiseanløp, der det i 2012 var 107 cruiseanløp i Lofoten, mens det var 6 i Bodø.
Imidlertid har Bodø en del verdenskjente turistattraksjoner, slik som Saltstraumen og Kjerringøy. Førstnevnte er verdens sterkeste tidevannsstrøm, og er i tillegg til selve strømmen kjent for fiske og havørnsafari, siden Bodø har verdens tetteste populasjon av havørn. Kjerringøy er en halvøy med rundt 400 innbyggere nord i kommunen, og er kjent for det som kan kalles «bobilturisme» i sommersesongen. Stedet er også kjent for Kjerringøy handelssted, som idag er 15 godt bevarte bygninger fra et av landsdelens rikeste handelssteder på 1800-tallet. Cruisetrafikken er også på vei opp, og Bodøs turistnæring tjener på turister som oppholder seg i tiden Hurtigruten ligger til kai, der det tilbys sightseeing til blant annet Rønvikfjellet og Saltstraumen. Fra Rønvikfjellet, som grenser mot byen, har man utsikt mot Landegode, og denne utsikten med midnattssol i bakgrunnen er et av Norges mest benyttede motiv på postkort gjennom tidene.

Fra forhistorisk tid til det attende århundre

Trygge og gode fangstmuligheter for fiskeri i Saltstraumen gjorde området bebodd for rundt 10 000 år siden. Helleristningene og boplassene i området er landets tredje eldste, og er fra steinalderen. En spesielt kjent helleristning ved Vågan er av en elg, og symboliserer et rikt dyreliv, og er datert til år 6 000 f.kr.. Musikkinstrumentet Brummeren er nesten 5 000 år gammel, og anslås å være Norges eldste instrument.
Bodøregionen forble et lite bygdedistrikt i århundrene som fulgte, men det som senere skulle bli by ble faktisk det første poststedet i Nord-Norge, som det ble i 1663, noe som tydet på at Bodø hadde en liten sentral betydning i nordnorsk sammenheng. Til tidlig på 1700-tallet fungerte amtmennene, som også holdt til i området, som poståpnere, siden var prestene poståpnere i cirka hundre år.

Andre verdenskrig

Bodø var en av de norske byer som ble bombet under krigshandlingene i Norge. I løpet av mai 1940 hadde Bodø blitt utsatt for en rekke små bomberaid, men det var det store bombeangrepet 27. mai 1940 som la største delen av byen i grus. Under angrepet 27. mai ble det i løpet av timene fra 18.00 til 20.30 sluppet over 200 sprengbomber og mer enn 1000 brannbomber, men totalt omkom bare 15 personer i angrepene. Bombeangrepet førte til at 420 hus ble ødelagt, derav 380 bolighus. Av byens cirka 6 300 innbyggere ble mer enn 3 700 husløse. Det nedbrente området utgjorde et område på ca. 900 × 400 meter. De husløse bodde hos slekt i distriktet og i provisorium som telt, sommerhytter eller uthus. Enkelte bodde under forhold som var uutholdelig i vintermånedene. Alt av kommunale kontorer, skoler, banker og nesten samtlige av byens serviceinstitusjoner ble lagt i ruiner, og sykehuset ble midlertidig satt ut av drift på grunn av skadene.
Sommeren 1940 startet det første arbeidet med å skaffe de husløse tak over hodet. Statlig lån finansierte brakker, men gjenreisningen ble heftet av nazistenes innblanding, og byreguleringen ble ikke vedtatt før i 1943. Nasjonalhjelpen fikk samme år tilbud fra Svenska Røde Korset om prefabrikkerte trehus. Alt av tømmer- og snekkerarbeid var ferdig og husene var klart til montering ved leveringen. Problemet med disse husene var at disse svenske estimatene ikke var tilpasset nordnorske forhold, og dårlig vær samt mangelen på fagfolk sinket arbeidet. Svenskenes gave stod for nesten all sivil boligbygging i krigsårene, og den akutte boligkrisen ble løst. Men gjenreisningen ble ikke ferdigstilt før sju år etter tyskernes tilbaketrekning.

Gjenreisning og etterkrigstid

Etter freden i 1945 startet gjenreisningsarbeidet i Bodø for fullt. Administrasjons- og butikkbygg var provisoriske brakker under krigen. I løpet av 1946 stod byggearbeidet i stampe. For å få fortgang i arbeidet ble det oppnevnt en gjenreisningsnemnd. Denne nemnden var i virke til 1952, som da kan regnes som det «offisielle» sluttåret for gjenreisningen i byen. Men kommunens siste gjenreisningsbygg ble ferdigstilt i 1959 med Rådhuset. Til tross for en treg start på boligbyggingen i 1945 hadde Bodø i 1950 like mange leiligheter som før bombingen i 1940.
Byplanen for Bodø ble tegnet av den kjente arkitekten Sverre Pedersen (professor ved NTH i Trondheim). Han var opptatt av klassiske former, å danne rom i byen og siktlinjer. De to anerkjente arkitektene Herman Munthe-Kaas og Gudolf Blakstad tegnet blant annet Bodø domkirke. Gjenreisningen har gitt Bodø sentrum en særpreget, nøktern og funksjonell stil som er tidstypisk for tidlig etterkrigstid. En perle i dette arkitektoniske uttrykket, og et kroneksempel på stilen, er rådhusplassen i Bodø som er omkranset av fire offentlige bygg (rådhuset, kirken, postbygget og musikktribune). Bodø sentrum et klassisk eksempel på tidlig etterkrigstids funksjonelle stil, på samme måte som Ålesund er et tilsvarende gjennomført eksempel på Jugendstil
I perioden 1945–65 opplevde Bodø en betydelig vekst fra 5415 innbyggere til 14 054 innbyggere. Denne veksten har vært karakteristisk for byen i hele etterkrigsperioden og pågår fortsatt. Den sterkeste veksten i etterkrigstiden var på 1950-tallet, Bodøs befolkning økte i denne perioden med over 40%. På begynnelsen av 1960-tallet gikk Bodø forbi Narvik i innbyggertall og ble Nord-Norges nest største by.
1950- og 60-tallet gav Bodø et kraftig oppsving i kommunikasjoner. Før krigen var Hurtigruten og i noen grad riksveien over Saltfjellet de eneste effektive transportveier til og fra Bodø. Etter krigen ble transportveiene utvidet. Fra 1947 fikk Bodø ei fast sjøflyhavn. Høsten 1950 startet imidlertid arbeidet med å bygge en militærflyplass i Bodø. Den 12. mai 1952 åpnet den første sivile flyruten mellom Bodø og Oslo. Kommunikasjonene ble ytterligere forbedret i 1961 da Nordlandsbanen omsider ble ferdigstilt på strekningen mellom Bodø og Trondheim.

Den kalde krigen 1950–90

I etterkrigstiden fikk Bodø en spesiell stilling under den kalde krigen mellom Vest-Europa og USA (Vestblokken) mot Sovjetunionen (Østblokken). Militærflyplassen i Bodø var et ledd i NATOs forsvarsstrategi. Bodø hovedflystasjon skulle ha rolle som framskutt flyplass i et eventuelt gjengjeldelsesangrep på Sovjetunionen. I perioden 1950–55 ble flybasen bygget ut og huset hovedkvarteret for Luftkommando Nord-Norge. Jagerfly fra blant annet Bodø skulle i en eventuell krig angripe, og åpne det sovjetiske luftforsvaret, slik at amerikanske strategiske bombefly kunne komme gjennom de sovjetiske luftforsvaret med sine atomvåpen.
Fra 1958 helt fram til 1974 ble installasjoner i Bodø bygget ut for å huse den øverste militære ledelsen i landsdelen. På Reitan utenfor Bodø ble det sprengt ut anlegg i fjellet, og i 1963 flyttet øverstkommanderende i Nord-Norge dit. Sjøforsvarskommando Nord-Norge ble også lagt i distriktet, og i 1971, da det hele ble integrert i et felles, integrert hovedkvarter for landsdelen – Forsvarskommando Nord-Norge – så ble denne også lagt i byen. I tillegg ble det sprengt ut en atomsikker flyhangar i fjell på den militære flyplassen. Anlegget fikk navnet Anlegg 96, og sto ferdig desember 1960.
Flyplassen i Bodø kom i verdens søkelys i U2-affæren, da et amerikansk U-2 spionfly på tokt fra Pakistan til Bodø ble skutt ned over Sovjetunionen 1. mai 1960. Dette forandret synet som Sovjetunionen hadde på Norge. Daværende president i Sovjetunionen Nikita Khrusjtsjov, ble sjokkert over dette særlig da han fikk vite at U2 flyet hadde landet i Bodø. Han truet med å bombe hele Bodø og utslette byen. Dette ble møtt med aggresjon i den vestlige verden.

Kommunesammenslåinger

Bodø omfatter idag de tidligere kommunene Kjerringøy, Bodin og Skjerstad. Kjerringøy ble skilt ut fra den tidligere kommunen Nordfold-Kjerringøy den 1. januar 1906. Den 1. januar 1964 ble Kjerringøy innlemmet i Bodin, sammen med deler av Skjerstad og Øyjordområdet i Sørfold kommune. Den 1. januar 1968 ble deretter Bodin innlemmet i Bodø.
Fra og med 1. januar 2005 er Bodø og Skjerstad kommuner blitt slått sammen under navnet Bodø. Skjerstad fikk et eget servicetorg for å ivareta deres behov for kommunale tjenester, lokalisert til deres tidligere administrasjonssenter på Misvær.

Bodø i vekst

Bodø er en av byene i Norge som har hatt størst vekst siden 1990-tallet, i 2004 hadde Bodø en vekst på 691 personer. (Dette inkluderer ikke kommunesammenslåingen med Skjerstad). Bodø er også kjent som en utdanningsby med Universitetet i Nordland som har over 6000 studenter.

Byvåpenet

Bodøs byvåpen er en gul sol på rød bakgrunn som symboliserer midnattssola. Det er tegnet av Hallvard Trætteberg, og ble vedtatt ved regjeringens resolusjon den 24. juli 1959. Symbolikken er at Bodø er den første byen nord for polarsirkelen og følgelig den sørligste byen i Norge med midnattssol.
Bodø kommunes byvåpen ble sist moderinfisert januar 2008, med klarere farger og et moderne tekstrekk, selv om selve våpenet fortsatt er det samme som fra 1959.
Det var J.C. Koch og Oscar Thue som tok initiativet til å skaffe Bodø et byvåpen. Under en fiskeriutstilling sommeren 1889 tegnet Stadsingeniør Vetlesen bymerket som ble vedtatt av bystyret 14. august 1889. Dette bymerket ble ikke tatt i bruk før mellomkrigstiden, da førstearkivar Hallvard Trætteberg omtegnet de gamle skissene med farger i 1937.
Siden bymerket var et detaljrikt maleri, var det vanskelig å bruke, og ble brukt som et symbol for ordføreren og formannskapet, selv om det ikke var offisielt godkjent. Det ble ofte brukt i forskjellige former da andre kopierte merket, og rundt 1900 hadde solen et ansikt. Debatten om hvorvidt byen skulle ha et offisielt landskapsvåpen ble tatt opp igjen i 1930-årene, uten at det førte til noe.
Etter krigen og bombingen av byen ville bystyret ha en dekorasjon både på det nye rådhusets fasade og interiør, og Trætteberg ble utnevnt til oppgaven. Siden styret villa ha et enkelt våpen, uten at det gamle våpenet skulle bli helt glemt, foreslo Trætteberg ganske enkelt en gull sol på rød bakgrunn. Dette var fordi han selv ønsket at våpenet skulle ha én farge, ett metall og ett motiv.

Tusenårssted

Bodøs tusenårssted er Nyholmen skandse, som ligger ytterst på Burøya i bydelen Rønvik. Skansen består av tre anlegg, selve skansen (1810-1835), Nyholmen fyr (1873-1907) og Kystverkets bygninger (1875-).
Fortet var bygd for å beskytte Hundholmen, datidens navn på Bodø, for britiske krigsskip under napoleonskrigene. Dette var ett av Nord-Norges to kystfort på den tiden, sammen med et i Hammerfest. Etter krigene, i 1835, ble fortet nedlagt, og forfalt sakte men sikkert til ruiner, til det ble oppbygd etter originale tegninger på 1960-tallet. Festningen drives idag av Nyholms Skandses Compagnie, og har tolv reproduserte og velfungerende kanoner.
Nyholmen fyr er fyret like ved festningen, som ligger rett ved innseilingen til Bodø havnebasseng. Fyret ble opprettet i 1875 under navnet Bodø fyr. Fyret ble nedlagt allerede i 1907 etter endringer i Bodø havn, og har siden blitt stående som et minnesmerke på Bodø. Fyret ble fredet i 1999, og fyret ble overrakt til Fortidsminneforeningen i Nordland i 1987, som foreningens eneste eiendom i Nordland.

Språk og dialekt

Bodødialekten har utviklet seg fra det tradisjonelle saltenmålet, også kalt «bygdemålet», som er dialekten i distriktet rundt Bodø, men som har i moderne tid blitt sterkt påvirket av bokmål.
Bygdemålet, som er spesielt kjent for sine apokope former og palatalisererte uttale, er blitt mer og mer borte med tiden, og den tjukke l-en er blitt utskiftet med mer standard østnorsk uttalelse, der også. Til tross for dette er fortsatt Bodø kjent for apokope, siden Salten tradisjonelt har vært det stedet i Norge med størst grad av dette språklige fenomenet. For eksempel sir man «Æ skal kjøøp». Apokoperingen fører til at det blir lang lyd på vokalen, som er beskrevet som å synge på vokalen. Dette er en av grunnene til at utenforstående som skal etterligne bodødialekten får vanskeligheter i uttalelsen.
Bodødialekten er kjent for å bruke «æ», «dæ» og «mæ». Spørreordene er en blanding av bokmål og nynorsk, for så å bli blandet med de lokale dialekttrekkene. De fleste spørreord som begynner med hv- blir til k-. Slik blir det «ka», «kordan» og «kordan». De eneste spesielle spørreordene er «nårti» og «kati»(når-tid og hva-tid), som brukes synonymt med når. «Ka slags» brukes for «hva slags», og er et mer vanlig spørreord i Bodø enn Norge ellers.
Den lokale dialekten skiller mellom hannkjønn, hunkjønn og intetkjønn, selv om hunkjønnsartikkelen ei i noen grad har blitt mindre brukt, noe som er en nasjonal utvikling. Imidlertid bøyes hankjønns- og hunkjønnssubstantivene nesten lik, og eneste unntak er bestemt entall. Det er «en gutt», «den guttn», «flere gutta» og «alle guttan», mens det er «ei jente», «den jenta», «flere jenta» og «alle jentan». Intetkjønn bøyes «et hus», «det huse», «flere hus» og «alle husan».
Innen verbene blir infinitivsformen apokopert, slik som «å spille», som blir «å spill». Videre blir det «nå spilla æ», «igår spilla æ» og «æ har spilt». Både regelrette a- og e-verb får denne bøyningen. Nå-verb blir mer eller mindre bøyd på samme måte som bokmål.

Bibliotek

Det første biblioteket i Bodø ble åpnet 22. desember 1899. Dette ble til fra innsamlede midler, mens bøkene kom fra Folkeskolen, Middelskolen og frøken Nærregaards leiebibliotek, dette utgjorde til sammen 5700 bind. Den første bibliotekaren var Christian Lie, som tidligere var lærer. Gjennom år holdt biblioteket drift gjennom stønad fra Sparebanken og Brændevinssamlaget. Biblioteket flyttet så inn til museet i 1903.  
De fikk først kommunal støtte i 1904.
I 1945 ble Nazipropaganda fjernet og beslaglagt litteratur returnert. Planlegging av bibliotek med følgende valg: Eget hus, Rådhuset, kinoen, Nordlands privatbank eller et nytt samfunnshus. Valget ble på Rådhuset. Så i 1967 flytter biblioteket til Rådhuset og de første fagutdannede bibliotekarer ble ansatt. En egen barneavdeling åpnes i 1972. 1994 kom ny struktur i biblioteket, katalog og utlånssystemer på EDB, så 4 år senere blir katalogen tilgjengelig på nettet. I 2003 ble det ombygging og i 2011, starter så bygging av stormen, hvor det nye biblioteket og litteraturhuset skal ligge.

Museer og kunstgallerier

Bodø har et variert utvalg av museer, der den lokale kulturen og historien står sentralt i mange. Mest kjent er Norsk Luftfartsmuseum er mest kjent. Vitensenteret består av Luftforsvarsmuseet og et museum for sivil luftfart. Museet er lokalisert på Stormyra, der blant annet også Bodø krigshistoriske museum holder til. Dette museet har utstillinger om krigstida i Bodø og omegn. Museet driver også restaurering av Bremnes fort på Nordsia. Nordlandsmuseet har utstillinger om kystkultur, samisk kultur, vikingkultur og en utstilling om Bodøs byhistorie.
Saltstraumen Museum, som ligger ved tidevannsstrømmen Saltstraumen har en sommeråpen utstilling om strømmen, bygda og deres historie, i tillegg til flere forestillinger og rollespill. Området rundt Saltstraumen er også kjent for å ha de eldste arkeologiske funnene etter bosetning i Bodø, som kan dateres helt tilbake til eldre steinalder.
Kjerringøy handelssted er Norges best bevarte handelssted og ligger 50 minutter nord for Bodø sentrum med bil. Handelsstedet er fra slutten av 1700-tallet, og i høysesongen holder handelsstedet åpent for turister. Kjerringøy var en periode det rikeste handelsstedet i Nordland, takket være handelen og overnattingstilbudet med og for lofotfiskerne. Stedet er også kjent fra filmer som Telegrafisten og Jeg er Dina, samt TV-serien Benoni og Rosa.
Galleri Bodøgaard er Bodøs mest kjente galleri, med kulturhistorisk samling fra distriktet, ikonsamling og stor samling av nordnorske kunstnere. Ellers fins det en håndfull med andre mindre gallerier lokalisert rundt om i byen.

Kulturminner

I Bodø er det registrert 665 kulturminner, som er spredd utover hele kommunen, og enkelte er datert helt tilbake til eldre steinalder. Mange av disse er automatisk fredet, det vil si at de er fra før reformasjonen, noe som varierer fra de forskjellige fredningskategoriene. Andre derimot er fredet på grunn av sin kulturhistoriske verdi, slik som kirker og bygg som ikke ble bombet under den andre verdenskrigen.
Av Bodøs eldste bygg finner vi flere båtstøanlegg, som tilsammen teller seks stykker på fredningslista. På den finner vi også 18 gårdstun, to skipsfunn og et sjeldent ringformet tunanlegg, alle spredd over en stor historisk epoke helt fram til vår tid.
Av andre eldre bygg i kommunen er det nevneverdig med Norges eldste trebygg nord for Trondheim, som ble reist så tidlig som i 1510, Bodø prestegård og Kjerringøy handelssted. Bygg innenfor Bodøs daværende grenser, som stod tilnærmet i god stand etter det tyske bombeangrepet i mai 1940, inkluderer Nordlandsmuseet og Bodø tollkammer. Av nyere bygg som står på Riksantikvarens lister er de mest kjente stasjonsbygningen i Bodø, Bodø domkirke og Bodin kirkested, som har historie tilbake til henholdsvis 1961, 1956 og 1240. I tillegg til de to sistnevnte er det fem andre fredete kirker og kirkesteder i kommunen. Andre bygg som er fredet er de to fyrtårnene ved Nyholmen og Landegode, en villa på Reinsletta og Bodø hovedflystasjon.

Musikk og musikkfestivaler

Bodø Kulturhus KF er et kommunalt foretak som blant annet eier og driver Bodø kulturhus. Kulturhuset har årlig rundt 70 000 besøkende fordelt på over 250 arrangementer. I tillegg til sin egen administrasjon huser også Bodø Kulturhus Nordnorsk Opera, Bodø Sinfonietta og Nordnorsk Symfoniorkester, som alle er en del av Nordnorsk Opera og Symfoniorkester.
Av musikkinstitusjoner kan Hovedscenen Sinus og Kulturhuset Gimle nevnes, som har eksistert i Bodø siden 1980-tallet. På disse scenene arrangeres det jevnlig konserter i regi av blant annet Ad Lib, Bodø Bluesklubb, X Rockeklubb, Bodø Metal Klubb og Klubb Nødutgang, og Sinus alene har mellom 150 og 200 konserter i året. X Rockeklubb er utgiver av musikkmagasinet Feedback.
Bodø har også en rekke musikkfestivaler som går av stabelen hvert år. Nordland Musikkfestuke arrangeres hver sommer, og er sammen med Parkenfestivalen de to mest kjente musikkfestivalene i Bodø, der sistnevnte går av stabelen hver høst. Musikkfestuka er spesielt kjent for sine ulike lokasjoner på konsertene, slik som på byfjellet Keiservarden og Nyholmen. Bodø Hardcore Festival arrangeres hver høst eller vinter, mens Nødutgangfestivalen arrangeres hver sommer. Bodø Internasjonale Orgelfestival er holdes hver vår, og som ble arrangert for første gang i 2002.

Sport

Bodø har et variert og bredt utvalg av idretter, og byens mest kjente idrettsklubb er Fotballklubben Bodø/Glimt, som de siste årene har vært i 1. divisjon, men som står klar til eliteseriespill fra og med 2014-sesongen. Også Bodøs damefotball har markert seg nasjonalt, der også IK Grand Bodø, i likhet med Glimt, klarte å rykke opp til øverste nivå. Innen Håndball er Bodø Håndballklubbs herrelag i øverste divisjon, der laget har hatt en god start på 2013/14-sesongen. Tidligere har I.K. Junkeren deltatt i eliteserien i håndball for kvinner, men spiller nå i 2. divisjon.
Blant aldersbestemte klasser har ungdommer innen blant annet klatring, orientering, judo og cheerleading markert seg nasjonalt, der samtlige har representanter som har vunnet NM-gull innen sine grener. Det er også stor aktivitet innen langrenn, sykling og turn, med henholdsvis tre, én og to aktive klubber. Det internasjonale sykkelrittet Arctic Race of Norway 2013, som da ble arrangert for første gang, hadde åpningsetappe i Bodø. NM i buldring ble arrangert i Bodø i 2013, mens Norgesmesterskapet på ski 2012 del 2 ble arrangert i nabobyen Fauske, der Bodø kommune samarbeidet med Fauske kommune om arrangementet. Ellers har Bodø og Omegn IF fått sin søknad om Norgesmesterskapet i orientering i 2016.

Bodøs største idrettsanlegg

Bodø Spektrum er Bodøs største innendørse idrettsanlegg, med fotballhall i alle størrelser, løpebane med sandbunker, tribuner, garderober, klatre- og buldrerom, styrkerom, kantine og kontorer. Hallen har et areal på 12 600 m², og benyttes av om lag 250 000 i året. Bodøhallen i Spektrum er hjemmebanen til Bodø Håndballklubb, og ligger i den nyeste delen av Spektrum. Bodøhallen har garderober og hall med to baner, der tribuner kan slås ut, og hallen blir til en komplett håndballstadion med én bane og tre tribuner. Hallen tar opp mot 2 000 tilskuere.
Aspmyra stadion er Bodøs hovedfotballbane og hjemmebanen til FK Bodø/Glimt. Fotballstadionet ble bygd i 1964, men ombygd igjen i 2001 for å møte UEFAs krav for Europacupspill. Fotballbanen er av kunstgress, og hadde tidligere 400 meters løpebane. Stadionets kapasitet er 7 400, fordelt på to tribuner på hver side, og en liten tribune på østre kortside uten tak. Det er Bodø kommune som eier idrettsanlegget, men det drives av Bodø/Glimt.
Mørkvedlia Idrettspark ligger som navnet ligger i Mørkvedlia i Mørkved bydel, og første del stod ferdig i 1991. Mørkvedhallen har to idrettshaller, der begge er tilegnet ballspill med tilhørende garderober. Hall én er alene om kantine, mens hall to har styrkerom og klatrevegg. Utendørs er det komplett friidrettsarena med 400 løpebane og utstyr for høyde, lengde, diskos og spyd. Rett sør for arenaen ligger en kunstgressbane for ellevefotball med tribuner under tak, og lenger bort en mindre grusbane. I et eget bygg ligger svømmehallen Mørkvedbadet og treningsstudioet Stamina HOT. Idrettsparken var ment til å dekke bydelene Hunstad, Mørkved og Støver, samt studenter ved Bodin vgs og Universitetet i Nordland.

Kjente personer fra Bodø

Bodø har med sine vel 50 000 innbyggere en rekke kjente kulturpersonligheter. Visesangeren Halvdan Sivertsen blir gjerne sett på som den typiske bodøværing,og har lenge vært kultur-Bodøs ansikt. Den andre kjente visesangeren fra byen er Terje Nilsen. Yngre musikere har også markert seg på nasjonalt plan, som brødreparet Magnus og Erik Eliassen, som utgjør duoen Sirkus Eliassen. Under Spellemannprisen 2012 fikk de prisen for årets hit, etter at «Æ vil bare dans» var hele 28 uker på VG-lista. Bodø er også kjent for Jazz, og har vært oppvekststed for brødene Tore og Roger Johansen. 
TV-underholdning er også en bransje flere bodøværinger har lyktes i, der den tidligere Melodi Grand Prix-generalen Per Sundnes troner toppen. Maria Bodøgaard har også klart å markere seg. Innen kunsten er det mange Bodøkunstnere som har brukt den lokale naturen som inspirasjon, slik som eksempelvis Oscar Bodøgaard.
Bodø er også hjemby for en del forfattere, med Endre Lund Eriksen som byens bestselgende forfatter. Lund Eriksen er spesielt kjent for sin ungdomsbokserie om Pitbullterje. Tor Eystein Øverås, Ragnfrid Trohaug, Pål Johan Karlsen og Gerd Dahlbergs verker er også utbredt. Johan Arnt Strøms bøker for yngre ungdommer har handlingene sine i Bodø, hjembyen hans.

Vennskapsbyer og internasjonale forbindelser

Vennskapsbyordningen er et prosjekt for å knytte internasjonale bånd mellom byer med noenlunde lik befolkning, næringsliv og historie. Bodø har fire vennskapsbyer, som ligger i hvert av nabolandene, samt Danmark. Disse er Jönköping i Sverige, Svendborg i Danmark, Kuopio i Finland og Vyborg i Russland. Representanter fra Bodø kommune er årlig på vennskapsbymøte med de tre nordiske vennskapsbyene, på et såkalt nordisk vennskapsbymøte.
Nordland fylkeskommune er samarbeidspartner med St. Petersburg og Leningrad oblast i Russland, et samarbeid som så dagens lys i 1987. Derfor er mange av Nordlands byer og kommuner, deriblant Bodø, vennskapsby med en by eller kommune i Leningrad oblast. På markeringer av dette samarbeidet er det kommunal deltakelse fra Bodø, samtidig som det også holdes møter mellom Bodø og vennskapsbyen Vyborg. Vennskapsbyavtalen mellom Bodø og den russiske byen ble undertegnet tre år etter avtalen til fylkeskommunen. Avtalen med Vyborg legger stor vekt på næringssamarbeid, i motsetning til de tre andre vennskapsbyavtalene.
Bodø deltar også, som eneste norske kommune, i prosjektet Nordic-Russian Green Growth Arena. Her deltar medlemmene på seminarer for å dele og formidle erfaringer med hverandre, for å sammen få til en mer bærekraftig og miljøvennlig utvikling. Det er spesielt engasjement for å bedre klimaforurensningene i det nordvestlige Russland. Bodø har også, på grunn av Bodø hovedflystasjon, hatt kontakt med flystasjonen North Weald i Epping Forest, siden deler norsk luftforsvar var stasjonert her under andre verdenskrig.
Internasjonal uke i Bodø er ei uke med ulike tiltak for å formidle om internasjonale utfordringer, og er i samarbeid med FN og deres tusenårsmål. Da holdes det flere foredrag, seminarer og filmoppvisninger, spesielt rettet mot unge, samtidig som det avholdes innsamlingsaksjon. Det holdes også en fotballturnering i Nordlandshallen og Bodø Spektrum for samtlige sjettetrinnselever i byen, der hvert lag representerer et land.