Maudal kraftverk

Bakgrunnen for opprettelsen av Maudal Kraftlag

Ved inngangen til 1920-årene hadde kommunene som deltok i Skeiene
transformatorstasjon i Høyland utenfor Sandnes en avtale om levering av kraft fra Stavanger elektrisitetsverk
til 1928. Partene diskuterte også et mer langsiktig samarbeid. Stavanger satt
med betydelige vannkraftrettigheter i Sira-vassdraget, mens Sandnes hadde kjøpt
rettigheter i Maudal-vassdraget i Forsand kommune i 1917. I 1923 ble tre alternativer
diskutert: Det ene gikk ut på at Stavanger skulle bygge kraftverk i Åna-Sira,
kalkulert til 10 millioner kroner. Et annet alternativ var å kjøpe
Flørli-anlegget og utvide dette. Kostnadene ble anslått til 10,8 millioner
kroner. Det tredje alternativet var utbygging av Maudal-vassdraget, kalkulert
til 7,8 millioner kroner. 
Stavanger
håpet i det lengste å kunne gå i gang med storstilte planer om å bygge
kraftverk i Åna-Sira. Utbyggingen ble utsatt fordi kommunene hadde store gjeldsproblemer
i denne perioden. Kjøp av Flørli var en mer realistisk løsning, men Stavanger
fant prisen svært høy. Jærkommunene ivret mest for å bygge ut Maudal. 
Stavanger
Elektrisitetsverk forhandlet om kjøp med eierne av Flørli. Sandnes og
jærkommunene fortsatte å planlegge utbygging av Maudal. Etter at forhandlingene
mellom Stavanger elektrisitetsverk og Flørli-eierne skar seg, var Stavanger
Elektrisitetsverk våren 1926 innstilt på å inngå en femårskontrakt for
leveranser av 4500 kW fra et delvis utbygd Maudal kraftverk.

Maudal kraftanlegg opprettet 16. juni 1926

Kontrakten
la grunnlaget for opprettelse av Maudal Kraftanlegg, som ble opprettet av kommunene
Sandnes, Høyland, Klepp, Time samt Riska sogn den 16. juni 1926. Leiekontrakten
med Stavanger glapp etter at det igjen kom fart i forhandlingene mellom
Stavanger og de private eierne av Flørli i september 1926. Stavanger
Elektrisitetsverk kjøpte Flørli for 3,745 millioner kroner. Dermed var mye av
grunnlaget for utbyggingen av Maudal falt bort. Det ble ført harde
forhandlinger om økonomisk kompensasjon til Maudal-gruppen fra Stavanger
elektrisitetsverk. Stavanger nektet å stå ved sine muntlige tilsagn om
kompensasjon. Det endte med at Maudal i november 1928 aksepterte en
engangskompensasjon på kr 100 000.

Vedtak om utbygging i 1928

Det
tok lang tid før sårene etter denne bataljen ble leget i Maudal-kommunene. På
den annen side tvang krangelen fram vilje blant medlemmene av Maudal
Kraftanlegg til selv å ta større ansvar for egen utbygging. Våren 1928 ble det truffet
vedtak om å gå i gang. Det ble dessuten innledet forhandlinger om at elektrisitetsverkene i Håland og Hetland skulle
gå inn som medeiere i Maudal kraftanlegg fra sommeren 1932. Dette styrket det
økonomiske grunnlaget for utbyggingen. Det ble også åpnet opp for at Randaberg kommune
kunne bli medlem, hvor elektrisk lys ennå ikke var særlig utbredt.

Kraftverket kom i drift 7. september 1930

Utbyggingen av første trinn ved Maudal kraftanlegg ble
gjennomført i årene 1928 til 1930. Kværner Bruk leverte to vertikale
Pelton-turbiner, hver med en kapasitet på 4400 hk. Generatorene ble levert av
NEBB, og det ble bygd en 50 kV kraftledning fra Maudal til Skeiene
transformatorstasjon – en strekning på 42,3 km. Kraftstasjonen kom i drift 7.
september 1930, og overtok da strømleveringen til Sandnes, Høyland, Klepp, Time
og Riska elektrisitetsverker. Totale byggekostnader var 1,6 millioner kroner.

Raskt økende forbruk i 1930-årene

Forbruket i Maudal-kommunene økte raskere enn antatt og i 1938 ble Maudal utvidet med et tredje aggregat, en Francis-turbin på
13 000 hk. Det ble dessuten bygd en ny kraftledning, som gikk parallelt
med den eksisterende linjen.