google/wiki40b huggingface dataset:
Skattekort

Skattekort, også kalt skattetrekksmelding, er et dokument som utstedes av Skatteetaten og viser hvor mye forskuddsskatt en må betale ut fra forventede inntekts-, fradrags- og formuesforhold.
Skattekortene tar utgangspunkt i siste fullførte likning. Inntekter, fradrag og formuesforhold korrigeres i henhold til prognoser gitt av Finansdepartementet. Dette er i hovedsak de samme prognosene som legges til grunn ved utarbeidelse av statsbudsjettet. Utskrivingen av skattekortene foregår i perioden oktober/november. Det er prognosene som gjelder på dette tidspunktet, som vanligvis legges til grunn.
Skatteetaten utarbeider trekktabeller som viser hvor mye skatt som skal trekkes ut fra brutto månedslønn. Ved bi-jobber skal det normalt trekkes en gitt prosentandel av lønnen (prosenttrekk).
Arbeidstakere måtte tidligere levere skattekort til arbeidsgiver(e) ved tiltredelse, og ved hvert årsskifte. Fra 2014 er skattekortet elektronisk og arbeidsgivere må hente skattekort for sine ansatte fra Skatteetaten.

Frikort

Personer som har inntekter som ikke er skattepliktige til Norge, eller der personens samlede inntektsnivå ikke tilsier at det vil bli utlignet skatt, kan fritas for forskuddstrekk. Disse kan søke Skatteetaten om å få utstedt et frikort, dvs. et skattekort som viser at arbeidsgiver ikke skal trekke skatt. Frikort kommer i to varianter: Med og uten beløpsgrense. Frikort uten beløpsgrense utstedes til personer der skatt og total inntekt er uavhengig av hverandre, vanligvis til personer som ikke er skattepliktige til Norge. Frikort med beløpsgrense utstedes til personer som sannsynligvis ikke vil betale (mer) skatt gitt at inntekten ikke overstiger visse grenser som bestemt i frikortet.
Den vanligste frikortgrensen tar utgangspunkt i den nedre grensen for betaling av trygdeavgift som i 2016 er 49 650 kroner. For inntekt over dette ilegges det trygdeavgift fra første krone, men likevel slik at trygdeavgiften ikke kan utgjøre mer enn 25 % (opptrappingssatsen) av personinntekten over 49 650 kroner. Fordi det ikke blir innkrevd skatt dersom samlet skatt er under 100 kroner, er nedre grense for å betale skatt i praksis 50 000 kroner. Dette omtales gjerne som «frikortgrensen».
Stjør- og Værdalen fogderi

Stjør- og Værdalen fogderi (Stør- og Værdal(en)s Fogderie) var et fogderi i Nordre Trondhjems amt. Det grenset til Inderøen fogderi i nord, Fosen fogderi i vest og Strinden og Selbu fogderi i sør. Fogderiets geografiske utbredelse tilsvarer den sørlige del av distriktet Inntrøndelag.
Fogderiet ble opprettet på slutten av 1500-tallet og eksisterte inntil oktober 1910 da den nye embetsordningen gjennomført i Nordre Trondhjems amt, og fogdeembetet ble nedlagt.
Vimercate

Vimercate (kommer fra det latinske ordet Vicus mercati, som betyr Markedsbyen), er en by i Monza og Brianza-provinsen i Italia. Den ligger 20 kilometer nordøst for Milano. Den har et innbyggertall på 25 787 innbyggere (2004).
Morsdalsfjorden

Morsdalsfjorden er en fjordarm av Vestfjorden beliggende i Gildeskål kommune i Nordland. Den ligger på sørvestsiden av Sandhornøya. Fjorden har innløp mellom Mosken i nord og Sundsodden i sør og strekker seg 13 kilometer sørøstover til Breidvika sørøst for Sandhornøya.
Det ligger enkelte gårdsbruk på begge sider av fjorden, men bare deler av vestsiden har veisamband. Ved Kvarsnes helt sør på Sandhornøya går Sundsfjorden sørover til grenda med samme navn. Nordøst for Kvarsnes går Holmsundfjorden nordover langs sørøstsiden av Sandhornøya. 
Fylkesvei 17 går langs de innerste delene av fjorden på fastlandet.
Mynonoma

Utseende

Middelsstore, brune trebukker med lange, kraftig antenner. Pronotum er sylindrisk uten tenner på sidene. Dekkvingene er avsmalnende bakover og ender i en spiss.

Utbredelse

Slekten er kjent fra Vest-Malaysia, Molukkene og Sulawesi.
Limernaea

Utseende

Middelsstore, avlange, gulbrune eller rødbrune trebukker, dekkvingene kan ha svarte tegninger i den ytre delen. Antennene er tynne og litt lengre enn kroppen, pronotum bredt tønneformet, dekkvingene jevnbrede. Beina er middels lange og nokså slanke.

Utbredelse

Artene lever fra Costa Rica i nord til Paraguay i sør, med flest arter i Brasil.
Åsgardfeltet

Åsgardfeltet er et oljefelt og naturgassfelt i Norskehavet. 
Hovedforsyningsbasen for feltet ligger i Kristiansund, mens driftsorganisasjonen ligger i Stjørdal. Equinor er operatør for feltet. Utvinning fra feltet startet i 1999.
Navnet kommer fra Åsgard i norrøn mytologi.

Feltet

Åsgardfeltet ligger på Haltenbanken i Norskehavet, om lag 200 kilometer fra kysten av Trøndelag og 50 kilometer sør for Heidrunfeltet. Feltet ligger på 240-320 meters havdyp og er bygd ut med utvinningsutstyr på havbunnen. Utvinningsbrønnene er bundet til produksjons- og lagerskipet Åsgard A. 
Aker Solutions (Engineering & Subsea) utvikler verdens første storskala undervannskompresjonsanlegg (Subsea Compression) for Åsgardfeltet. 
Den halvt nedsenkbare gassplattformen Åsgard B håndterer naturgasskondensat (lettolje) og naturgass. Gassvolumene leveres igjennom Åsgard Transport som er en rørledning til Gassterminalen på Kårstø i Rogaland. Kondensat leveres som egen kvalitet under navnet Åsgard Blend til lagerskipene Åsgard A og Åsgard C. Equinor driver plattformene Åsgard A og Åsgard B selv. Knutsen OAS Shipping opererer Åsgard C på vegne av Equinor.

Plattformene

Åsgard A er en skipsformet FPSO. Den ble prosjektert av Aker Engineering, og er av typen Tentech 900S. Dekket er bygget av Aker Stord og skroget av Hitachi.  Den har en oljelagerkapasitet på 145.000m³ og dekksvekt på om lag 15.000 tonn. Den er 278m lang, vanndypet er 315 meter og den er forankret med 12 ankerliner. Den startet produksjonen 20.5.1999.
Åsgard B er en halvt nedsenkbar plattform som ble prosjektert av Aker Engineering, og er av typen GVA 70. Dekket er bygget av Kværner Rosenberg og skroget av Daewoo. Den har et deplassement på om lag 85.000 tonn og dekksvekt på om lag 34.000 tonn. Dekket er 95*115m, vanndypet er 300 meter og den er forankret med 16 ankerliner. Den startet produksjonen 4.10.2000. 
Åsgard C er en skipsformet FSO (M/T Jorunn Knutsen) er et lagerskip for naturgasskondensat. Skipet ble bygget i 1998 i Astilleros De Sestao i Spania. Det har et deplassement på 125.000 tonn, og er 264m lang og 42m bred. Vanndypet er 290m og den har ni ankerliner. Det har norsk flagg og er klasset i DNV GL. Det er koblet til Åsgard B og Kristinfeltet. Det har et offshore lastesystem av typen STL (submerged turret loading). Den startet produksjonen 4.10.2000.
Vakinankaratra

Historie

Kongeriket Vakinankaratra, kjent for å være Andrantsays rike, ble grunnlagt på starten av det 17. århundre av Andrianony, en prins med opprinnelse i Alasora sør for Antananarivo. Lenge lå Andrantsays hovedstad i Fivavahana (ofte forkortet Fiva) i distriktet Betafo. Den lokale befolkningen kalte seg da Betsileo, ett navn som senere skulle bli navnet på naboene deres i sør.
Rikets høydepunkt ble nådd ved midten av det 18. århundre. Under koloniseringen av landet ble det administrative senteret til regionen flyttet til Antsirabe, som raskt vokste og ble en viktig og modernisert by.
Døgnrytme

Døgnrytme, sirkadianrytme eller cirkadiske (cirkadiane) rytmer er de naturlige døgnsvingningene i levende celler. Rytmene danner en slags indre klokke.  Dette er de fysiologiske mekanismene som styrer rytmiske repetisjoner av visse biokjemiske, fysiologiske og atferdsmessige fenomen i planter og dyr. Klokken reagerer på vekslingen mellom lys og mørke. 
Ordet «cirkadisk» er dannet av de latinske ordene «circa» og «dies» og betyr «omtrent daglig».
Å være i takt med naturens døgnrytme gir viktige fordeler ved overlevelse, og selv dyr som lever i mørke, samt éncellede organismer, har cirkadiske rytmer som i utgangspunkt er selv-styrende. Mange planter og dyr holder greie på sesongene ved hjelp av den innebygde «klokka», da de samler på informasjon om lengden på de lyse og mørke periodene. Julestjerner og andre planter ville ikke blomstre til det mennesker mener er rett tid, uten manipulering av lyse og mørke perioder. «Klokka» til dyr som forandrer fargen på pelsen etter sesongene, sikrer at de er blitt hvite før snøen kommer.  Den indre klokken stilles inn daglig etter dagslyset.
Kroppens egen rytme er til vanlig noe kortere eller, oftere, lengre enn et døgn. Hos patte- og en del andre dyr er døgnrytmen styrt og regulert av lys som treffer spesielle, lyssensitive ganglieceller i netthinnen. Laboratoriedyr som lever i totalt mørke, lever etter sine egne korte eller lange døgn, rytmisk, men ikke i takt med det 24 timers døgnet.

Kroppstemperaturen

Kroppstemperaturen til gjennomsnittsmennesket synker fra ca. kl. 21, og da er melatoninnivået såvidt på vei oppover. Overskuddsvarmen blir borte mest gjennom føttene, som øker i overflatetemperatur 4–5 grader celsius på et par timer.  Kroppstemperaturen synker svært jevnt, ca. en og en halv grad, til ca. kl. 5.00, da den brått tar til å stige.
A-mennesker har sin laveste temperatur tidligere på natten enn gjennomsnittet, og de er således nesten oppe i normal temperatur når de våkner og er helt våkne nesten med en gang. B-mennesker har det laveste punktet senere, våkner kort tid deretter og er typisk litt søvndrukne de første timene.

Melatoninnivå

Om dagen er melatonin enten fraværende eller på et lavt, ikke målbart nivå.  Utpå kvelden er hormonet produsert i og utskilt av epifysen (konglekjertelen).  Melatoninnivået i systemet kan måles ved blodprøver eller spyttprøver.  Det går også an å måle avfallsstoffet etter melatonin, 6-sulphatoxymelatonin (aMT6s), i urin om morgenen og utover dagen.  
Lenge var startpunktet for målbar melatonin sett på som en viktig markør for døgnrytmefasen; det har til og med fått sitt eget navn: DLMO, dim-light melatonin onset.  Midtpunktet (i tid) har også vært brukt så vel som slutten av produksjonen.  
Men nyere forskning viser at tidspunktet da melatonin forsvinner fra blodet kan være den mest stabile og pålitelige indikatoren. Benloucif et al i 2005 fant at melatoninmarkørene er bedre i samsvar med søvnfase enn kroppstemperaturen og at målinger i samband med oppvåkning er viktigere enn målinger gjort om kvelden. De fant videre at tidspunktet når melatonin forsvinner fra blodet er mer betydningsfullt enn på hvilken tid produksjonen stanser.
The Little Sisters of Eluria

Handling

Hovedpersonen i fortellingen er Roland Deschain, før han tar fatt på oppgaven i Det Mørke Tårnet-serien, men etter Rolands opplevelser i Mejis, som beskrives i den fjerde boken i den nevnte serien. I begynnelsen av historien er han alene med en hest, og er på sporet av Walter o'Dim, Mannen i Svart. Han har planer om å kjøpe en ny hest, eller muligens et muldyr, som knyttes til begynnelsen av Det Mørke Tårnet: Revolvermannen.
Roland og hesten hans ankommer en forlatt landsby, Eluria, hvor han finner en løshund, med et kors i pelsen, som prøver å spise et lik. Roland skremmer det vekk, og da han ser på liket finner han en rektangulær medalje. Roland tar den, og blir øyeblikkelig angrepet og slått bevisstløs av en gjeng muterte mennesker, før han senere våkner i et sykehus som blir drevet av nonner. De kaller seg selv for The Little Sisters (lillesøstrene), og bruker små insekter som de selv kaller for leger til å stelle pasientene. Til å begynne med virker det som om nonnene er snille, men Roland finner senere ut at de er vampyrer, som spiser pasientene når de er bedre.
Medaljongen Roland tok fra liket i landsbyen viser seg å være en slags hellig beskyttelse mot nonnene. Han merker at en annen pasient på sykehuset har en lik medaljong, og Roland finner ut at den døde mannen han tok medaljongen fra var broren til pasienten. Etter hvert leges Rolands sår, men han er svak og greier ikke rømme fra nonnene, som bruker gift for å holde ham svak. En av søstrene, Jenna, forteller Roland at hun kke ville være med nonnene, men måtte, og vil gjerne rømme fra dem. Søstrene tar med en av mutantene til sykehuset for å fjerne medaljongene fra Roland og pasienten, siden søstrene ikke kan ta dem selv. Mutanten innser at søstrene sannsynligvis vil drepe ham etter at han har tatt medaljongene, så han tar medaljongen fra pasienten ved siden av Roland, og kutte rhalsen hans. Synet av ferskt blod får nonnene til å gå berserk, noe som lar mutanten stikke av, og Roland får beholdt sin medaljong. Den neste kvelden stikker Roland og Jenna av, men søstrene prøver å stoppe dem. Jenna beordrer insektene til å angrip nonnene, men lederen deres, Mary, tar dem snart igjen, før hun selv blir angrepet av hunden Roland så i landsbyen. Roland og Jenna uttrykker sin kjærlighet for hverandre, men den følgende natten, mens Roland sover, blir hun omgjort til insekter, sannsynligvis hennes egentlige form.
Roland sørger en liten stund før han igjen setter ut for å finne Walter.

Det Mørke Tårnet

I Det Mørke Tårnet V nevner Roland Jenna, og sier at hun er den eneste, utenom Susan Delgado, som er verdt å nevnes.
I Det Mørke Tårnet VI og Det Mørke Tårnet VII dukker doktorinsektene opp igjen i en restaurant sammen med vampyrene og Can-toi for å hente Susannah Dean, og senere, i en scene hvor Sayre truer Dr. Scowther. I Det Mørke Tårnet nevnes det at skapningene kalt «throcken» spiser disse insektene.
Neil Sanderson

Personlig liv

Sanderon ble født i Peterborough i Ontario i Canada, men vokste opp i Norwood i Ontario i Canada. Han har tidligere spilt i et annet band, kalt «Oddball», med Thousand Foot Krutch-vokalist Trevor McNevan. Da Neil Sanderson gikk på high school grunnla han Groundswell sammen med sine venner Adam Gontier og Brad Walst. Bandet ble raskt en lokal suksess og medlemmene anså etter hvert bandet som et levebrød og omdøpte det til Three Days Grace. Barry Stock sluttet seg senere til bandet.
Bandet tok seg en pause fra den pågående turneen i juli 2007 så Sanderson kunne overvære sin datters fødsel.  Hun ble født 28. juli 2007 og fikk navnet Violet.
Strynefjellet

Strynefjellet er et fjellområde på grensen mellom Stryn kommune i Sogn og Fjordane og Skjåk kommune i Oppland. Området ligger like nord for Jostedalsbreen og vest for Reinheimen. Riksvei 15 RV 15 går ikke over Strynefjellet som det ofte feilaktig blir sagt. Den nasjonale turistvegen 258Fylkesvei 258 går over Strynefjellet fra øst mot vest. Disse to veiene kalles gamle Strynefjellesvegen og RV 15 gjennom Breidalen. Kartverket angir Strynefjellet som fjellområdet på begge sider av Videdalen (fylkesvei 258) inkludert Tystigbreen, Raudeggbreen og Raudeggi i sør, og Langvasseggi og Raudnova i nord. Fjellområdet er delvis omfattet av Breheimen nasjonalpark. Strynefjellet ligger ved hovedvannskillet mellom Vestlandet og Østlandet, og i tillegg til Stryneelva drenerer området østover til Otta (elv).
Mads Wighus

Liv og virke

Wighus begynte å studere klassisk sang ved Barratt Due musikkinstitutt med Tove-Alice Rossow som hovedlærer i to år. Videre fortsatte han hos Anne Nyborg til han fullførte sin Mastergrad i utøvende klassisk sang. I 2006–2009 tok han mastergrad i Opera ved Kunsthøgskolen i Oslo med Carsten Stabell som hovedlærer. I sesongen 09/10 gikk Wighus inn i en stilling som solistpraktikant ved Den Norske Opera & Ballett som første mannlige sanger i denne ordningen. 
Som solist har han markert seg i musikklivet siden 2005, da han gjorde sin operadebut ved Musikkteatret i Trondheim. (Papageno i Tryllefløyten) Etter endte studier har han gjort roller ved Den Nye Opera i Bergen, Steinvikholm Musikkteater, Opera Sandefjord, Opera Østfold, Ramme Gård Shakespearfestival og Den norske Opera og Ballett. I september 2011 gjorde han sin hovedrolledebut ved Den Norske Opera og Ballett som Papageno i Tryllefløyten.
I studieårene var Wighus også aktiv i Det Norske Solistkor og i koret ved Den Norske Opera & Ballett.
Av stipender Wighus har blitt tildelt, bør særlig Ruud Wallenberg stipendet nevnes, som han mottok i 2008 og 2009, samt Tom Wilhelmsens stiftelses stipend som har tildelt ham stipend 7 ganger. Han har også mottatt midler fra Sakaugs fond, Hejes fond, Fond for Utøvende Kunstnere og Statens Kunstnerstipend.
Arameisk

Skriften på veggen

De arameiske ordene som er mest kjent hos oss, er skriften på veggen i Daniels bok 5,25: Mene, mene, tekel, ufarsin, direkte oversatt: «Talt, talt, veid, delt» (underforstått: «(Kongens handlinger er) talt, veid opp og delt»). Daniels tolkning av ordene var at kongens handlinger var blitt veid og funnet for lette, og at hans rike derfor ville bli delt.

Geografisk spredning

I løpet av 1100-tallet f.Kr. begynte arameere, innfødte talere av arameisk, å bosette seg i stort antall i de områdene som er dagens Syria, Irak og østlige Tyrkia. Etterhvert som språket vokste i betydning ble det talt gjennom hele kystområdet i Middelhavet ved Levanten, og spredde seg øst for Tigris. Jødiske bosettere tok med seg språket til Nord-Afrika og Europa, og kristne misjonærer brakte det med til Persia, India og selv Kina. Fra 600-tallet og framover ble arameisk erstattet som fellesspråk, et lingua franca, i Midtøsten av arabisk. Imidlertid fortsatte arameisk som et litterært og liturgisk språk blant jøder, mandeanister og noen kristne, blant dem Kaldeisk-katolske kirke, samt blir fortsatt talt i små, isolerte samfunn i hele det tidligere området hvor det en gang hadde innflytelse. Turbulensen fra de siste to århundrene har derimot spredt talere av arameisk som først språk og som litterært språk ut over hele verden.

Etymologi

Begrepet «arameisk» på norsk er avledet fra det bibelsk-hebraiske begrep «aramitt» (אֲרָמִ֔ית), benyttet i den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente). I den greske utgaven av Det nye testamente er ordet arameisk ikke benyttet, skjønt en del benevnelser av ordet «hebraisk» er oversatt som «arameisk».

Skrivesystem

Det tidligste arameiske alfabet var basert på det fønikiske alfabet. Med tiden utviklet arameisk dets særskilte kvadratiske, blokkaktige stil. Oldtidens israelitter og andre folk i Kanaan tok til seg dette alfabetet for å skrive på sine egne språk. Således er det bedre kjent som det hebraiske alfabetet i dag. Dette er det skrivesystem som er benyttet i bibelsk arameisk og andre jødiske skrifter på arameisk. Det andre fremste skrivesystem som ble benyttet for arameisk ble utviklet av kristne samfunn: en kursiv form kjent som det syriske alfabetet. En meget modifisert utgave av det arameiske alfabetet, det mandaiske alfabetet, er benyttet av tidligere folk i sørlige Mesopotamia som var tilhengere av mandeanisme, en gnostisk religion.
I tillegg til disse skrivesystemene er bestemte avarter av det arameiske alfabetet blitt benyttet i oldtiden av særskilte grupper: nabateere i Petra, oldtidsby i dagens Jordan, og en vestarameisk dialekt i oldtidsbyen Palmyra i dagens Syria. I moderne tid har turabdinsk, et nyarameiske språk i sørøstlige Tyrkia, tidvis blitt skrevet med det latinske alfabetet
Soppsanking

Spiselige sopper

Bildene under er av spiselige sopp som  Norges sopp og nyttevekstforbund har valgt å benevne som matsopp i 2016.

Giftige sopper

Følgende bilder viser giftige sopper som Folkehelseinstituttet har valgt å informere om i sine brosjyrer fra 2015.
Yuto Iwasaki

Karriere

Yuto Iwasaki startet sin profesjonelle karriere i Kyoto Sanga FC i 2017.
Han ble tatt ut i Japans tropp til VM i fotball U-20 2017.
Mormo maura

Utseende

Et stort (vingespenn 55 – 68 mm), gråbrunt nattfly med brede vinger som har bølgete ytterkant. Forvingen er gråbrun med et bredt, mørkere tverrbånd litt innenfor midten. I fremkant av dette båndet er det tre firkantede, mørke flekker. I vingspissen er det en lysgrå flekk, fra denne går det et smalt, lyst, siksak-tverrbånd til bakhjørnet. Bakvingen er gråbrun, mørk i den ytterste delen, med en lys tverrstripe midt på. Larven er naken, kort og trinn, lyst gråbrun på farge med lyse skråstriper på sidene.

Levevis

Denne arten kan finnes i mange ulike miljøer, men det bør ikke være for tørt. Den påtreffes gjerne i hager og på skrotemark. Larvene lever på urter som unge, etter at de har overvintret lever de på slåpetorn (Prunus spinosa) og andre busker og løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – august i Storbritannia. De kommer sjelden til lys men lar seg derimot lett lokke med sukker. Om dagen sitter de ofte mange sammen i tette klynger. Arten kan vandre noe og dermed dukke opp nord for det egentlige utbredelsesområdet.

Utbredelse

Den er utbredt i Nord-Afrika, Sør- og Mellom-Europa, i Midtøsten og i Sentral-Asia østover til Turkestan. Enkelte eksemplarer er funnet så langt nord som Finland, men hittil ikke i Norge.
Pont Street

Pont Street er en gate i Knightsbridge og Belgravia i det sentrale London, med beliggenhet kjøpesenteret Harrods nært beliggende, i nordøstlig retning. Gaten krysses av Sloane Street, med Beauchamp Place mot vest, og Cadogan Place og Chesham Place mot øst, før den ender i Belgrave Square.
Huset hvor skuespilleren Lillie Langtry bodde i 21 Pont Street fra 1892 til 1897, er anmerket med en blå plakett. Bygningen ble en del av Cadogan Hotell i 1895, men hun ble boende her en tid etter dette. Oscar Wilde ble arrestert i rom 118 ved hotellet 6. april 1895.
St Columba's Church i Pont Street ble tegnet i 1950 av arkitekten Edward Maufe, som også tegnet Guildfordkatedralen. Kirken er en av Londons to menigheter tilhørende den skotske kirke. Kirken som opprinnelig sto her, var fra 1884, men ble ødelagt under Blitzen i andre verdenskrig 10. mai 1941.
Sambandet Norge-Folkedemokratiene

Sambandet Norge-Folkedemokratiene var en norsk politisk organisasjon som drev såkalt vennskapsarbeid for å fremme kontakt med kommuniststatene i Østblokken, og fremme deres interesser i en norsk sammenheng. Organisasjonen ble etablert i 1951, og var en paraplyorganisasjon bestående av vennskapsforeninger for kommunistregimene i Tsjekkoslovakia, DDR, Ungarn, Folkerepublikken Polen og andre land. Pleonasmen «folkedemokrati» var den betegnelse kommunistiske stater og -diktaturer brukte om seg selv.
I 1966 hadde foreningen 600 medlemmer og én ansatt. Den mest aktive foreningen var Vennskapsforeningen Norge-DDR. Ettersom DDR ikke var diplomatisk anerkjent av Norge, så regimet i DDR på Vennskapsforeningen Norge-DDR som en viktig kanal for å fremme sine synspunkter. Den offisielle kontakten i DDR het Gesellschaft für kulturelle Verbindungen mit dem Ausland, senere Liga für Völkerfreundschaft. Vennskapsforeningen Norge-DDR arbeidet særlig for diplomatisk anerkjennelse av DDR fra norsk side, noe Norges NATO-allierte Vest-Tyskland motsatte seg.
Organisasjonen var sterkt dominert av medlemmer av Norges Kommunistiske Parti og Sosialistisk Folkeparti. Organisasjonen ble senere omdøpt til «Sambandet Norge-Folkedemokratiene/Internasjonalt Kultursamband».
Organisasjonen var en av dem som ble overvåket av Overvåkingspolitiet, som ledd i deres overvåkning av politisk venstreorienterte, og det de regnet som «venstreekstreme» personer og organisasjoner. Sambandet er omtalt i Overvåkingspolitiets halvårsrapporter og årsberetninger til 1975, men var overvåket frem til avslutningen av den kalde krigen. Fra 1958 omfattet overvåkningen også konstant telefonavlytting av organisasjonens kontor, og frem til midten av 1980-tallet var organisasjonen under total overvåkning av norske myndigheter. Å være medlem i denne organisasjonen eller noen av dens medlemsorganisasjoner gav grunnlag for opprettelse av politisak frem til første halvdel av 1980-tallet, det vil si at man ble registrert i Overvåkningspolitiets register. Organisasjonens historie og omfanget av overvåkningen er omtalt i Lund-rapporten.
Profdoc

Profdoc Norge AS (tidligere Profdoc ASA) er et dataselskap som tilbyr informasjonsteknologi for allmennlegekontorer, sykehus og laboratorier. Selskapet ble grunnlagt i 1985 og var notert på Oslo Børs inntil august 2008 da selskapet ble kjøpt opp av CompuGROUP Holding AG, et selskap som er notert på børsen i Frankfurt.