Bøler ungdomsskole

Fagtilbud

Ungdomsskolen hadde foruten de teoretiske fagene; tresløyd, metallsløyd, tegning og håndarbeid, skolekjøkken (husstell) og en rekke valgfrie fordypningsfag som drama, fysikk, enten tysk eller fransk, projeksjonstegning og bokføring, med mer.
Skolen hadde også helsesøster og skoletannlege.  Det ble jevnlig arrangert soareer og elevkvelder hver tirsdag. I tillegg var det skoleavis, vise- og lyrikklubb, mens elevrådets representanter fikk spille musikk over høytaleranlegget i alle storefrikvarterene.

Beliggenhet og bygning

Bøler ungdomsskole lå ved General Ruges vei i Bydel Østensjø sørøst i Oslo. Skolen, og nåværende Ulsrud videregående skole grenser forøvrig opp mot Bøler skole og har Østmarka som nærmeste nabo.

Bakgrunn

En mer intensiv utbygging av områdene Bøler, Oppsal, Bogerud og Skullerud startet midt på 1950-tallet og fortsatte et stykke ut på 1960-tallet. At majoriteten av de som flyttet inn i drabantbyene var unge barnefamilier, skapte et stort og økende behov for barneskoler. Alt i 1957 ble Bøler skole åpnet. Derefter fulgte Nøklevann skole i 1963, og så Rustad skole i 1967. Alle disse var syvårige barneskoler.
Det hadde fra før andre verdenskrig, vært mulig for elever å ta realskole eller framhaldsskole etter den obligatoriske folkeskolen, men bare realskolen ga opptak til gymnaset. Mot slutten av 60-tallet ble realskolene gradvis omgjort til rene ungdomsskoler.

Første skoleår

Den 19. august 1964 ble Bøler realskole (kombinert med framhaldsskole) åpnet av skolestyrets leder Bernt H. Lund og daværende skolesjef Eivind Jørgensen. Siden starten, og så lenge ungdomsskolen varte, var Kristian Gustav Dørum skolens rektor. Han hadde tidligere ledet Oppegård Linjedelte ungdomsskole på Kolbotn. Fra og med høsten 1968 fungerte skolen som ren ungdomsskole.
Ved åpningen i 1964 hadde skolen 580 elever, 26 klasser, og et lærepersonale på 36. Utover i det første skoleåret sank tallet til 577; av disse var det 14 realskoleklasser med 373 elever (64,7 % av elevflokken) og 9 framhaldsskoleklasser med 204 elever (35,3 % av elevflokken).
Av de 14 realskoleklassene var 10 av dem førsteårsklasser fra folkeskolen, mens de resterende fire ble overført fra andre og tredje året på Teisen og Elisenberg skoler. De fleste elevene kom likevel fra barneskolene Bøler, Oppsal og Nøklevann. Senere kom også elever fra Rustad skole til.

1960-årene

Høsten 1965 ble skolebiblioteket overlevert fra Deichmanske bibliotek, og i 1966 ble skolens fane ferdigstilt. Allerede i skoleåret 1965/66 måtte det improviseres fordi skolen var mangelfullt utstyrt. For eksempel måtte kantinen  benyttes som filmsal, da klasserommene manglet blending, og administrasjonen var så underbemannet at kontorpersonalet måtte påta seg ekstra oppgaver. Med kun ett skolekjøkken var det heller ikke lett å gi tilfredsstillende undervisning i heimkunnskap. Skolen hadde heller ingen rådgivere, slik at rektor og lærerne selv måtte håndtere veiledning. Samtidig øket antallet elever fra rundt 540, til nesten 800, fordelt på 32 klasser. Sammensetningen endret seg også noe, blant annet kom det flere fra Trasop skole, og fordelingen mellom realskole og framhaldsskole på førstetrinnet forskjøv seg til henholdsvis 71 % og 29 % (mot 64,7 % og 35,3 % forrige skoleår). Som følge av økningen i elevflokken ble antall lærere utvidet fra 33 til 46.
I 1968 gikk en gruppe ungdom fra SUF m-l til aksjon mot flere institusjoner, og ni Osloskoler, deriblant Bøler ungdomsskole, hvor det ble heist FNL-flagg under mottoet Skap en ... to, tre mange Manglerud. Aksjonen mot skolene var en støtteerklæring til elevene ved Manglerud som hadde gjort det samme ved sin skole tre uker tidligere.