George Johnstone Stoney

Bakgrunn og utdannelse

Stoney ble født i Oakley Park, i nærheten av Birr, County Offaly, Midlands i Irland, som sønn av George Stoney og Anne Blood. Familien stammet fra en gammel anglo-irske slekt. Han studerte på Trinity College i Dublin, og ble uteksaminert med en Cand. phil. grad i 1848. Fra 1848 til 1852 arbeidet han som  astronomiassistent til William Parsons på Birr Castle, County Offaly, hvor Parsons hadde bygget verdens største teleskop, på 72-tommer kjent under tilnavnet Leviathan of Parsonstown. Samtidig som han assisterte Parsons, fortsatte Stoney å studere fysikk og matematikk til han tok graden  Master of Arts ved Trinity College i Dublin i 1852.
Stoney giftet seg med sin kusine, Margaret Sophia Stoney, og sammen fikk de to sønner og tre døtre. For de fleste av hans år i Dublin var Stoney bosatt i bydelen Dundrum. Gaten at han bodde i ble senere omdøpt til Stoney Road til hans minne. Etter at Stoney døde i London, ble han kremert og aske begravet i St. Nahis kirke i Dundrum.

Liv og virke

Fra 1852 til 1857 var Stoney professor i fysikk ved Queen's College Galway. Videre var han fra 1857 til 1882 ansatt som sekretær i Queen's University of Ireland, en administrativ jobb med base i Dublin. På begynnelsen av 1880 flyttet han til stillingen som leder av Civil Service Examinations i Irland, en stilling han hadde til han gikk av i 1893. Det året bosatte han seg i London. Stoney døde i 1911 i sitt hjem i Notting Hill, London. I løpet av sine tiår med ikke-vitenskapelig administrativt arbeid i Dublin, fortsatte Stoney å gjøre forskning på egen hånd. Han var også i flere tiår æres-sekretær og deretter vicepresident i Royal Dublin Society, en vitenskapsforening etter samme modell som Royal Society i London. Etter at han flyttet til London var Stoney medlem rådet for både Royal Society i London og Dublin. I tillegg deltok han også i vitenskapelige komiteer for gjennomgang i British Association for Advancement of Science fra tidlig i 1860-årene.

Stoneys vitenskapelige produksjonen

Stoney publisert 75 vitenskapelige artikler i en rekke tidsskrifter, hovedsakelig i journalene til Royal Dublin Society. Han gjorde betydelige bidrag til kosmisk fysikk og til teorien om gasser. Han estimert antall molekyler i en kubikkmillimeter gass ved romtemperatur og trykk, fra data oppnådd fra kinetiske gassteori. Hans viktigste vitenskapelig arbeid var unnfangelsen og beregning av størrelsen til et «atom av elektrisitet». I 1891 foreslo han begrepet «elektron» for å beskrive den grunnleggende enhet av elektrisk ladning. Hans bidrag til forskning på dette området la grunnlaget for den endelige oppdagelsen av denne partikkelen av Joseph John Thomson (1856-1940) i 1897.
Stoney ble valgt til Fellow of the Royal Society i juni 1861 på grunnlag av å være «forfatter av dokumentene om 'forplantning av bølger', - 'ringene som kan sees i fibre av kalsitt', og molekylær fysikk, publisert i Transaksjoner i det kongelige irske akademi, et cetera, fremdragende kunnskaper innenfor vitenskapen om astronomi & generell fysikk»

Ettermæle

Stoney mottok en Æresdoktorgrad fra University of Dublin i juni 1902.
En av Stoney sønner, George Gerald Stoney, ble også vitenskapsmann, hans datter Florence Stoney ble utdannet radiolog, mens hans datter Edith Anne er ansett for å være den første kvinnelige medisinske fysiker. Men en mer vitenskapelig kjent slektning var Stoney nevø,  fysikeren George FitzGerald (1851-1901). Stoney og FitzGerald hadde jevnlig kontakt innenfor  vitenskapelig temaer. I tillegg til politiske saker, var både Stoney og FitzGerald aktive motstandere av Irish Home Rule-bevegelsen. I deres politiske mening var ideen om irsk selvstendighet og senere irsk nasjonalisme i strid med den vitenskapelige ånden. Stoney trakk seg fra stillingen som sekretær for Queens University of Ireland i 1882 i protest mot regjerings beslutning om å innføre «sekterisme»; det vil si at Stoney ønsket å holde universitetssystemet nøytralt i trosspørsmål, men regjeringen tiltrådt for å gjennomføre irske katolske krav i katolske institusjoner.
Til hans ære er kratere på Mars og Månen oppkalt etter ham.
Hans bror Bindon Blood Stoney var ingeniør ved Dublin Havnestyre og er kjent for å ha bygge en rekke av de viktigste broene i Dublin, samt å ha utvikle Quayside og andre tekniske prosjekter.