Les Très riches heures du Duc de Berry

Les Très Riches Heures du Duc de Berry (Hertugen av Berrys svært rikt utsmykkede tidebok) er et illuminert manuskript, og nærmere bestemt en tidebok som ble bestilt av den franske kongens bror, hertug Jean av Valois (1340–1416) ca 1410, fra de tre Limbourg-brødrene.

Kunstnerne

Brødrene Herman, Paul og Johann arbeidet i Nijmegen i nåværende Nederland. De døde alle omkring 1416, samtidig med hertugen, og verket ble først fullført senere. Ca 1440 fikk den daværende eieren René d’Anjou (1410-1470) utført arbeide på noen av bildene av en ukjent person omtalt som Skyggemesteren, som muligens er identisk med Barthelemy d’Eyck (ca 1420-70). På slutten av 1480-tallet utførte Jean Colombe (1430-1493) de siste arbeidene på oppdrag fra Karl I av Savoia (1468-1490); det vil si at han fullførte septembermotivet og laget et novembermotiv fra grunnen av.
Brødrene fikk sin første bestilling fra hertugen ca 1404, da deres forrige mesén – hans bror Filip II av Burgund – døde. Det første verket de utførte for Jean var Les Belles Heures de Jean de France, Duc de Berry (Hertug av Berry, Jean av Frankrikes vakre tidebok). I dette første verket er illustrasjonene for det meste hentet fra helgenbiografier i det kjente verket Legenda Aurea fra ca 1260. Etter at brødrene fullførte Les Belles Heures i 1409, fikk de et nytt oppdrag med Les Tres Riches Heures.

Motivkrets

Det er en påtagelig overgang fra det første verket til det neste. I Les Tres Riches Heures er alle motivene hentet fra hertugens eiendommer, og dagligliv og arbeidet ved disse eiendommene. Motivene følger stort sett årsrytmen på gården med vedhugst (februar), såing (mars), slåttonn (juni), skuronn og klipping av sauer (juli), falkoneri (august) og høsting av druer (september) og nøtter (november). Andre motiv er hentet fra adelens liv og virksomhet: nyttårsfest (januar), høvisk kurtise (april) og et opptog til hest (mai). Alle månedsmotivene har et av hertugens slott i bakgrunnen, og i tillegg en astronomisk kalender over bildene. Avbildningene av slottene ble gjort etter in situ-studier.
Det finnes noen symbolske elementer i motivene – som dette at hertugen selv er avbildet med en gyllen sirkel bak seg i januar-bildet som har preg av å være en allusjon til en glorie, og selvsagt en hel del undertekst i forhold til hertugens posisjon som eiendomsbesitter og opprettholder av liv og samfunn. Likevel er det først og fremst i kraft av sine dokumentarisk-aktige, konkrete avbildninger fra den realistiske, sanselige verden at denne tideboken har vunnet berømmelse. Kontrasten fra hagiografi i den første av brødrenes tidebøker til bondeskildringene i denne boken er påtagelig.
Motivene er også bemerkelsesverdige både for sin tekniske utførelse og for sine motivvalg. Februarmotivet er det første bildet i europeisk kunst som viser snø. I novembermotivet, malt av Colombe i 1480-årene, har man innført luftperspektiv, det vil si at gjenstander og landskap som er lenger unna, blir blåhvite og utydelige. Dette grepet var avgjørende for å kunne uttrykke dybde i landskapsmaleri. Den realistiske gjengivelsen av skygger som personene kastet, har også blitt beskrevet som et innovativt element i malerkunsten