Straubing

Beliggenhet

Straubing ligger i det fruktbare landskapet Gäuboden.

Bydeler

Straubing ligger på begge sider av Donau. Elven deler seg og lager en øy inntil byens sentrum. To sideelver til Donau langs elvens høyre bredd, Allachbach og Aiterbach munner ut innenfor byens grenser.
Byen strekker seg over 13,5 kilometer langs Donau i øst-vestlig retning og 9,2 kilometer i retning nord sør.

Klima

Klimaet kan karakteriseres som moderat kontinentalklima. Byen er som regel beskyttet mot sterke vinder av Bayerischen Wald i nord det niederbayerske åslandskapet i sør og som følge av den lave beliggenheten langs elvebredden. Kald nordavind når sjelden ned til Straubing, like lite som fønvinder fra sør.
Beliggenheten langs Donau fører til at det ofte oppstår tåke, fremfor alt om våren og om høsten.
De høyeste temperaturene oppnås i juli med gjennomsnittlig 18,1 grader celsius, mens den kaldeste måneden er januar med minus 2,7 grader som middeltemperatur.
Nedbøren er sterkest fra juni til august med gjennomsnittlig 85 til 91 millimeter. Den mest nedbørfattige perioden er fra februar til april med 47 til 51 millimeter og i oktober med 53 millimeter som gjennomsnitt.

Religion

Ifølge en undersøkelse i 2005 var 68,1 % av befolkningen romersk-katolsk, 13,8 % protestantisk og 18,1 % andre. Den jødiske menigheten i Straubing er etter menigheten i München, den nest største i Bayern og talte i 2007 ca. 1700 medlemmer.

Historie

Det har vært sammenhengende bosetting i området hvor byen ligger, i minst 5600 år. Av særlig betydning er straubingkulturen fra før bronsealderen. 500 før Kristus under hallstattkulturen slo kelterne seg ned her i et oppidum. Fra denne befolkningsgruppen nedstammer den tidligst kjente navnet på stedet, Sorvidurum.
Fra romertiden finnes en rekke spor, herunder fire kasteller og en rekke gjenstander bl.a. den såkalte romerskatten, som er utstilt i Gäubodenmuseet. Romerne beholdt de keltiske stedsnavnene og bygget på stedet et betydelig militæranlegg langs Raetias grense. Kastellet var satt opp først med en regulær kohort og siden en canathener-kohort, det vil si en spesialenhet bestående av ca. 1 000 bueskyttere fra et område som idag omfattes av Syria.
Det eldste skriftlige dokumentet hvor Straubing (Strupinga) nevnes er fra 897. Dokumentet bekrefter en gave fra keiser Henrik II til sin bror biskop Bruno av Augsburg. Etter Brunos død tilhørte byen domkapitlet i Augsburg frem til 1597. En hertug av huset Wittelsbach grunnlag en ny by like ved som en motvekt til den katolske byen.
På 1500-tallet var Straubing sentrum for reformasjonen i Niederbayern. Tredveårskrigen var ett stort tilbakeslag for byen. Alle bygninger utenfor bymuren ble revet som forberedelse til eller som resultat av kampene. Av byens ca. 4 000 innbyggere døde 1800 under kampene eller på grunn av pesten. Straubing opplevde en oppgangstid ved slutten av 1600-tallet i forbindelse med den nye barokkstilen.
Under den andre verdenskrigen ble byen mål for allierte bombefly. Det omkom mer enn 400 mennesker under bombingen, mens de fleste historiske bygningene kom uskadd fra det.

Våpenskjold

Byvåpenet er en plog i sølv under to små skjold i bayerske farger (hvitt og blått) og en heraldisk lilje.

Historiske personer

Agnes Bernauer