Vatnahalsen høyfjellshotell

Historie

Vatnahalsen Høyfjellshotell ble opprinnelig bygget som et sanatorium av Håkon Philip Fretheim og Sjur B. Heimdal i 1896. Noe sanatoriumdrift ble det imidlertid aldri. Sjur Heimdal ble utløst av sameiet etter noen år. Håkon Fretheim drev hotellet alene med leid styrer. Hotellet ble raskt populært, dette var grunna Bergensbanens nære beliggenhet. Den ble benyttet mye av folk knyttet til administrasjonen og anleggsledelsen. Den nye anleggsveien opp Flåmsdalen ble også brukt en del av reisende.
Da Bergensbanen ble åpnet for ordinær trafikk mellom Bergen og Kristiania senhøsten 1909 økte besøkene. Etter ombygginga i 1909 økte kapasiteten til 115 senger. Strøm fikk de fra kraftverket i Kjosfossen. Det var troleg det første hotellet i fylket som med innlagt elektrisitet. I 1911 fikk hotellet også rikstelefonstasjon.
I 1912 vart hotellet og eiendommen solgt til Edvard Holte. Han satsa stort på vinterturisme, og drev godt de fem åra han var eier. I 1917 ble hotellet igjen solgt til A/S Vatnahalsen. Selskapet vart oppløst i 1927, og Else og Torstein Brun Fretheim kjøpte hotellet. I 1929 vart det solgt på tvangsauksjon til Marthe Fretheim, eier av Fretheim hotell, og overrettssaksførar Kristian Tønneberg som skipa aksjeselskapet A/S Vatnahalsen. To år seinere kjøpte Astrid Fretheim hans part. Da Marthe Fretheim døde i 1933 tok bror hennes Ole over hennes del. Vinteren 1935-36 ble hotellet igjen ombygd og modernisert. Hotellet fikk 126 rom, 35 av dem med innlagt varmt og kaldt vann. De hadde da mulighet for 140 gjester, og matsalen kunne romme 170. Under denne ombyggingen ble eksteriøret endra, og sveitserstil-preget forsvant

Brann og ombygging

I 1930-åra begynte påsketrafikken å øke, og Vatnahalsen ble et populært feriested for påsketurister. I hotellets gjestebøker fra 1930-tallet kan man lese at svensker, dansker og engelskmenn fant veien til fjellet både sommer og vinter. Vinteren 1935-36 ble hotellet igjen ombygd og modernisert. Under denne ombygginga ble eksteriøret endret, og sveitserstil-preget ble borte.
Under krigen ble hotellet okkupert av den tyske okkupasjonsmakten. Den 23. juni 1940 brant hotellet ned til grunnen. Den kan ha blitt startet ved uhell under en fest, men kan også ha vært offer for sabotasje fra motstandsbevegelsen. Det skal ha vært lagret mengder med ammunisjon i hotellets kjeller.
Gjenoppbygginga av hotellet startet i 1953, og Vatnahalsen Høyfjellshotell åpnet 10. juni 1954. Hotellet ble drevet av Guttorm Fretheim fram til 1960. Samtidig startet Fretheim en turisttur, som seinere ville bli kjent som “Norge i et nøtteskall”.

Turiststrøm

Etter en auksjon i 1965 tok restauratør Guttorm Fretheim på Voss, direktør Ludvig Wærness på Dalane, eiendomsmekler Hans Johannessen i Bergen og disponent Kåre Brunborg, Voss over hotellet. Vertskapet var Magnhild og Kåre Hopsland. Turiststrømmen økte på ny, og i 1970 kom det et tilbygg, samt et konferanserom. Fra 1970 var Arne Kjell Kahrs direktør ved hotellet. Familien Kahrs drev hotellet fram til om lag 1979. Et år tidligere fikk hotellet sitt eget skitrekk.

Familie Aksnes

I november 1983 tok Kjell Arne, Rigmor Aksnes og Terje Lerøy over som vertskap. Etter et konkurs kjøpte de opp hotellet. De kom fra Bergen, og bosatte seg ved hotellet sammen med barna sine. De la vekt på gi et bredt tilbud til gjestene sine, og å sikre helårsdrift av hotellet. I 1990 ble hotellet kåret til den beste servicebedrifta i Norge, etter ei avstemning på NRK P2.
Fra 1998 tok Jannet Aksnes over drifta av hotellet. Hun drev hotellet sammen med Jorunn Stokseth fram til 2001. Kjell Arne, Rigmor og Jannet eier nå Vatnahalsen Høyfjellshotell. I 2005 returnerte Jannet, og er i dag daglig leder av hotellet.

Turisme

I flere tiår var vinteren hotellets viktigste sesong. Høsten har lenge vært populært blant kurs -og konferansegjester, og om vinteren nytta skituristene seg av området. Sommersesongen var i hovedsak preget av dagsturister, og hovedtyngda av disse var cruise-turister som kom til Flåm. Fra ca. midten av 1980-tallet, utvikla det seg en ny turist-trend mellom nordmenn. Folk starta å sykla på den gamle anleggsvegen langs Bergensbanen - Rallarvegen. Utviklinga skjøt fart fra 200 syklister i 1989, til over 20 000 i 1997.