Rabanus Maurus

Bakgrunn

Rabanus ble født av adelige foreldre i Mainz. Fødselsdatoen hans er usikker, men i 801 fikk han en diakonstilling i Fulda i Hessen, hvor han tidligere hadde gått på skole. Året etter dro han på oppfordring fra abbeden sin, Ratgar, for å gjøre ferdig studiene sine i Tours. Der studerte han under Alcuin, som i anerkjennelse av hans renhet og innsatsvilje gav ham etternavnet «Maurus», etter favorittdisippelen til Benedikt av Nursia, St. Maurus.

Kirkelig karriere

Da han kom tilbake til Fulda to år senere, fikk han hovedansvaret for skolen, som under hans ledelse ble et av de viktigste sentra for utdannelse og bokproduksjon i Europa og utdannet elever som  Walafrid Strabo, Servatus Lupus av Ferrières og Otfrid av Weissenburg. I denne perioden skrev han sannsynligvis sitt utdrag fra grammatikkboken til Priscian, noe som var en populær tekst i middelalderen.
I 814 ble Rabanus ordinert til prest. kort tid etter, sannsynligvis på grunn av en uenighet med Ratgar, måtte han forlate Fulda for en periode. Denne bortvisningen har lenge blitt forstått som grunnlaget for en pilegrimstur han hadde til Palestina, dette basert på en allusjon i hans kommentar til Josvas bok. Teksten det er snakk om er tatt fra Origens preke xiv In Librum Jesu Nave. Det er origen som var i Palestina, ikke Rabanus. Han returnerte til Fulda da det ble valgt ny abbed, (Eigil av Fulda) i 817. Da Eigil døde i 822 ble han selv abbed. Han var effektiv og vellykket i denne rollen, fram til han i 842 trakk seg tilbake til naboklosteret i St. Petersberg for å kunne bruke mer tid på litteratur og bønn.
I 847 trådte Rabanus igjen inn i det offentlige livet da han etterfulgte Otgar som  erkebiskop i Mainz. Han døde i 856.

Verker

Rabanus' verker, hvorav mange fremdeles ikke er publisert, omfatter skriftkommentarer (Første Mosebok til Dommernes bok, Ruts bok, Kongebøkene, Krønikebøkene, Judits bok, Esters bok, Høysangen, Salomos ordspråk, Visdommens bok, Forkynneren, Jeremias bok, Klagesangene, Esekiels bok, Makkabeerbøkene, Matteusevangeliet, Pauli brev med Hebreerbrevet) og flere skrifter om doktriner og praktiske spørsmål, blant annet flere serier med prekener. I De institutione clericorum fremmet han at kjennskap til tankene til Augustin og Gregor den store var nødvendig for en god opplæring i det man trengte for prestetjenesten. En av hans mest populære og langlivede tekster er en spektakulær samling av dikt sentrert rundt korset. Samlingen heter De laudibus sanctae crucis og er en samling svært sofistikerte dikt som presenterer korset (og, i det siste diktet, Rabanus selv knelende foran det) i ord bilder og tall.
Blant de andre verkene hans kan nevnes De universo libri xxii., sive etymologiarum opus, en slags ordbok eller encyclopedi som hvilte tungt på  Isidor av Sevilla's Etymologies, og var tenkt å hjelpe på den typologiske, historiske og mystiske tolkningen av Skriften, De sacris ordinibus, De disciplina ecclesiastica og Martyrologium. Alle disse verkene er karakterisert vitterhet  (han kunne også litt gresk og hebraisk), og blant verkene hans finner man også «Veni Creator Spiritus» en pinsesalme. Århundrer senere ble «Veni Creator Spiritus» brukt av Gustav Mahler som det første korstykket i hans åttende symfoni. I annalene til tysk filologi knytter det seg spesiell interesse til Glossaria Latino-Theodisca. En kommentar, Super Porphyrium, trykket av Victor Cousin i 1836 i samlingen Ouvrages inédits d'Abélard og både av denne forfatteren og av Haurau tillagt Rabanus Maurus blir nå antatt å komme fra en av hans disipler.
I 2006 ble 1150-årsjubileet for hans død markert i Tyskland, særlig i Mainz og Fulda. Ett av høydepunktene i feiringen var utstillingen av Codex Vaticanus Reginensis latinus 124, i et ekstremt sjeldent utlån fra Vatikanet til Mainz. I manuskripter var også De laudibus sanctae crucis. I forbindelse med markeringen ble det også publisert tre studier av Rabanus og hans verker.
Rabanus er representert i Norsk Salmebok med to tekster, der den ene finnes både på bokmål og nynorsk. Han har også med en salme i Norsk salmebok 2013.