Louis de Jaucourt

Liv og virke

Jaucourt ble født inn i en gammel burgundisk landadelig hugenott-familie. Han studerte først teologi i Genève, deretter naturvitenskap i Cambridge og tilslutt medisin i Leyden. I 1730 ble han uteksaminert som lege, men praktiserte aldri. 
Etter å ha vendt tilbake til Frankrike, arbeidet han i tjue år på et seks binds oppslagsverk om anatomi som han kalte Lexicon medicum universalis. Den statlige sensuren i Frankrike ville han helst slippe unna, så i 1751 reiste han til Amsterdam for å få verket trykt der, men det gikk ikke bedre enn at manuskriptet gikk tapt under et skipsforlis. Kopi fantes ikke.

Innsats på Encyclopédie

Rundt 1751 tilbød han seg å skrive bidrag til den nylig påbegynte Encyclopédie. Denis Diderot gav sin tilslutning, og Jaucourt bidro fra og med det andre bindet. Til å begynne med var bidragsmengden moderat, men innsatsen økte litt om senn. Målsetningen med Encyclopédie var å spre kunnskap, ideer og en oppdatert verdensanskuelse, og verket møtte derfor motstand i adelige og geistlige kretser, noe som førte til at det i 1757 ble forbudt. Mange medarbeidere tok ikke lenger sjansen på å bidra, og utgivelsen ble stilt i bero etter det sjuende bindet. Det siste oppslaget i bindet var Jaucourts artikkel om den antikke greske byen «Gythium». d'Alembert måtte trekke seg som medredaktør, og Jaucourt gikk inn i hans sted. I forbudsperioden skrev Jaucourt en mengde bidrag, i snitt åtte artikler om dagen, så da forbudet ble opphevet etter åtte år, forelå det tilstrekkelig mange artikler til at alle de ti siste bindene ble gitt ut samme år. Nesten halvparten av bidragene til disse siste bindene fra 1765 er skrevet av Jaucourt. Av verket som helhet anslås det at han skrev 25%, dvs. mer enn 17 000 artikler. 
Jaucourt skrev ofte rene resymeer av bøker og andre lengre tekster, og mye kopierte han ordrett fra kildene. Mange av artiklene er korte og ikke få temmelig svake, men de beste artiklene hans holder et svært høyt nivå, særlig gjelder det artikler om borgerrettigheter, religionsforfølgelse og trosfrihet. Hovedtyngden av bidragene ligger innen naturvitenskapene, spesielt medisin og biologi, og med en klart mekanistisk tilnærming – i kontrast til den andre hovedbidragsyteren på området, Jean-Joseph Menuret, som var en overbevist vitalist.
Jaucourts bidrag er ikke så åpenlyst politisk fargede som eksempelvis Diderot og Voltaires, men av artikler om historiske temaer kan en lese en radikal og antiklerikal holdning, eksempelvis gjennom sammenligninger han gjorde mellom antikken og det moderne Frankrike. Han skrev også viktige artikler om slavehandel og afrikanske folk, i alle fordømmer han slaveri som et brudd på naturretten.
Til forskjell fra de andre bidragyterne var Jaucourt økonomisk uavhengig og krevde ikke betaling for sin fulltidsinsats. Han ansatte og finansierte dessuten flere sekretærer til hjelp med oppgaven.

Ry og ettermæle

Forholdet mellom Diderot og Jaucourt var heller avmålt. Riktignok lovpriste Diderot ham offentlig, men privat beskrev han Jaucourt som en pedantisk skribent av masseprodusert tekst. Denne nedvurderingen ble senere gjeldende oppfatning, og Jaucourts bidrag nevnes nesten aldri, til tross for at Encyclopédie ikke ville vært mer enn et fragment uten hans innsats. 
I 1999 ble asteroiden (6977) Jaucourt oppkalt etter ham.