google/wiki40b huggingface dataset:
Axel Pehrsson-Bramstorp

Bakgrunn

Axel Pehrsson (fra 1937 Pehrsson-Bramstorp) var sønn av forvalteren Jacob Pehrsson og Ingrid. Han fikk ta over ansvaret for gården i Lilla Isie som 14-åring, etter at faren begikk selvmord etter å ha fått beskjed om dødelig kreftsykdom. Han kunne etter sitt giftermål tolv år senere kjøpe den nær ved liggende gården Bramstorp. Familjen flyttet tilbaka till arrendegården etter et titalls år.

Karriere

År 1912 ble Bramstorp medlem av landstinget, og han var også riksdagsmann i andra kammaren 1918–1921 for de liberale i Malmöhus läns södra valkrets. Da Bondeförbundet vokste seg stadig sterkere i Skåne gikk han, likesom mange andre bønder, over fra liberalerne til Bondeförbundet. Han var aktiv i oppbyggelsen av landbrukskooperasjonen og fikk snart en ledende posisjon på riksnivå. Han kom så tilbake i riksdagen i 1929 som medlem i andra kammaren for bondeförbundet i Malmöhus läns valkrets, ble sittende til den 31. mai 1949.
I 1934 overtok Bramstorp med knappe majoriteter først ordførerskapet i riksdagsgruppen og så i partiet fra Olof Olsson i Kullenbergstorp. Statsminister Per Albin Hansson drev taktikkspill som tok sikte på at sosialdemokratiet skulle gå inn i Andrekammervalet i Sverige i 1936 i opposisjon. Etter at den sosialdemokratiske regjeringen falt i juni 1936 gikk budet om regjeringsdannelse til Bramstorp, ettersom bondeförbundet var støtteparti til sosialdemokratene.
Regjeringen Pehrsson-Bramstorp bestod av bondeforbundsgolk og partiløse politikere – selv var han foruten statsminister også jordbruksminister. På grunn av den korte embedsperioden skulle denne regjeringen i ettertid bli kalt semesterregeringen («ferieregjeringen»).
Etter valget ingikk bondeförbundet i koalisjon med sosialdemokratrea der Bramstorp fortsatte som jordbruksminister, noe han også gjorde i samlingsregjeringen, den overgripende regjering som ble dannet etter utbruddet av annen verdenskrig.
Bramstorp var også styremedlem i Skånebanken (under 1933 til 1940). Under valgkampen i 1948 ble han rammet av en hjerneblødning som han aldri kom seg helt fra. Han levdce resten av livet på gården, og han døde den 19. februar 1954 der i hjemmet i Lilla Isie.
Han er begravd i Lilla Isie kyrkogård øst for Trelleborg.
Hertug av Brabant

Hertug av Brabant (nederlandsk: Hertog van Brabant, fransk: Duc de Brabant, tysk: Herzog von Brabant) er en tittel som benyttes innen det belgiske kongehus der den kan tildeles kongens eldste sønn, landets kronprins. Tittelen ble valgt av historiske grunner og viser til hertugdømmet Brabant, som var kjernen i De habsburgske Nederlandene. Den viser med andre ord ikke til dagens brabantske provinser (Flamsk Brabant, Vallonsk Brabant, Antwerpen og Brussel i Belgia og Noord-Brabant i Nederland).
Tittelen hertug av Brabant ble første gang benyttet for kong Leopold Is sønn Leopold,  som fikk tittelen i 1840. Dennes egen sønn, som også het Leopold, fikk tittel av hertug av Brabant i 1865, men bar tittelen i kun fire år da han døde av lungebetennelse i 1869.
Tittelen ble så igjen først benyttet i 1909, da av kong Albert I som kom på tronen og hans sønn, Leopold, fikk hertugtittelen. Da Leopold selv ble konge i 1934 fikk hans sønn Baudouin tittelen hertug av Brabant. Kong Baudouin hadde ingen barn og hertugtittelen var ikke i bruk inntil Baudouins bror Albert arvet tronen som Albert II av Belgia i 1993. Kronprins Philippe fikk da tittelen hertug av Brabant. Hans ektemake Mathilde bar tittelen hertuginne av Brabant.
Etter at Philippe avla ed som den syvende «kongen av belgierne» i 2013, ble Philippes eldste datter prinsesse Elisabeth Belgias første kvinnelige tronarving og den første hertuginnen av Brabant.
Tittelen hertug av Brabant inngår også blant de tradisjonelle titlene til kongene av Spania av Huset Bourbon, som en del av disses burgundiske arv.
Andre europeiske kongehus har også titler som kan tildeles kronprinsen, som den spanske tittelen fyrste av Asturias og den britiske tittelen fyrste av Wales.
Fjerninfrarødt

Fjerninfrarødt (FIR) er et område i det infrarøde spekteret av elektromagnetisk stråling. Fjerninfrarødt er ofte definert som all stråling med en bølgelengde på 15 mikrometer (µm) til 1 mm (tilsvarende et område på ca. 20 THz til 200 GHz), noe som plasserer fjerninfrarødt innenfor CIEs IR-B og IR-C-band. Ulike kilder bruker ulike grenser for det fjerninfrarøde spekteret; for eksempel definerer astronomer noen ganger fjerninfrarødt som bølgelengder mellom 25 µm og 350 µm.
Synlig lys inkluderer stråling med bølgelengder mellom 400 nm og 700 nm, noe som betyr at fjerninfrarøde fotoner har mindre energi enn fotoner i synlig lys.
Aldri for sent EP

Aldri for sent EP er en musikk-EP med Vrangstrupe, utgitt i 2007.
Grotta di Fra Felice

Gotta di Fra Frelice er en grotte eller fjellhule på Capri, den ligger mellom Marina Piccola og Grand Hotel Quisisana. Via Krupp, en asfaltert sti med hårnålsvinger bekostet av Friedrich Alfred Krupp ved slutten århundreskiftet (1800 - 1900), fører fra hotellet til hulen.
Hulen fikk oppmerksomhet i Italia og Tyskland da den sosialdemokratiske avisen Vorwärts i 1902 avslørte Krupps sexskandaler i hulen og han døde brått 22. november samme år, antakelse som følge av selvmord.
Klara-kirken

Klara-kirken, svensk: Sankta Klara kyrka (også stavet Santa Clara) er en kirke i Norrmalm i Stockholm sentrum. Før 1989 menighetskirke i Takle menighet da den ble innlemmet i Stockholm, og kirken er nå distriktskirke for Evangeliska fosterlandsstiftelsen som er ansvarlig for aktiviteter i kirken.
Kirken ble bygget på 1500-tallet av den nederlandske byggmester Hendrik van Huwen og siden da har mange arkitekter vært involvert i bygningen med kunst, blant andre Willem Gutt, Göran Josuae Adelcrantz, Carl Fredrik Adelcrantz, Carl Hårleman og sist i (1963-1965) Artur von Schmalensee. Med sitt 116 meter høye tårn er Klara-kirken Sveriges og Nordens nest høyeste.

Tårnet

Tårnet er murt av rød teglstein med band av svarte, blanke fliser og som avsluttes med et høy kobberkledd tårnspir, omgitt av fire mindre tårn. I november 1932 ble det største blikkenslgerarbeide  i Sverige ferdig da kirkens 1 400 m² tårntaket var dekket med 1 600 kobberplater med en samlet vekt på 20 tonn. Tårnspissen består av et spir av smijern med en forgylt hane. Kirken ble restaurert i 1963-1965 av blant andre Artur von Schmalensee og var av en mer teknisk karakter i forbindelse med at det ble installert ny elektrisk motor til tårnuret. Nå er tårnet beskyttet mot brann med et sprinkleranlegg. Tårnet er 116 meter høyt og dermed blant Sveriges og Skandinavias høyeste høyeste bygninger.

Graver

På kirkegården som omgir Klara-kirken er graver etter bl.a. C. M. Bellman, Anna Maria Lenngren, Carl Gustaf af Leopold, Gustaf Åkerhielm og Anna Christina Warg (Wendy Ulv). Inne i kirken finnes det også en rekke epitafier. Kirkegården er inngjerdet med et rekkverk i smijern.
Intelligent transportsystem

ITS i infrastrukturen

ITS kan benyttes til å registrere og formidle den aktuelle trafikksituasjonen. Dette dekker innsamling av informasjon om den aktuelle trafikkavvikling. Denne informasjonen kan formidles videre via tavler på veien, trafikkradio og internettet, så trafikantene kan optimere reiseplaner og rutevalg. Denne informasjonen behøver ikke være begrenset til allerede observert trafikk, men kan også være om forventede kødannelser og andre hendendelser som påvirker trafikken.
Tavlene behøver ikke kun benyttes til å informere, men kan benyttes til å justere fartsgrenser, begrense mengden av trafikk fra ramper (rampedosering) og inndragelse av nødspor.
Styring av lyssignaler, så det etableres «grønne bølger», er også basert på ITS.
ITS benyttes også til å lage såkalte «vendbare vognbaner», hvor køreretningen i noen baner skifter avhengig av behovet.

ITS i kjøretøyet

Mange biler er i dag bygget med intelligente systemer som hjelper føreren, for eksempel ABS, ESP, avstandssensorer og vognbaneskiftalarm. Hertil kommer systemer som overvåker kjørselen, som for eksempel intelligent fartstilpasning (ISA) og sorte bokser.
Ruteveiledningsystemer, som baserer seg på GPS, er også ITS. Disse systemene kan lages så de tar høyde for de aktuelle trafikksituasjonene. Dessuten kan systemene i de enkelte kjørertøyer utveksle informasjon om trafikken.

ITS til oppkrevning av veiavgifter m.v.

ITS kan benyttes til oppkrevning av veiavgift. I Danmark benyttes veiavgifter på Storebæltsbroen og Øresundsbroen.
ITS er også brukt til road pricing, hvor avgiften kan avhenge av tidspunkt, sted og kjøretøystype. Bompenger kjennes fra London, hvor veinettet oppdeles i forskjellige betalingssoner.
Tigran L. Petrosian

Karriere

Petrosian oppnådde stormestertittelen i 2004, etter å ha sikret seg den siste påkrevde «stormester-normen» i den åpne Aeroflot-turneringen i Moskva det året. Samme år kom han på delt 2.-plass i junior-VM i sjakk i Kochi i India. Dette fulgte han opp med å komme på delt førsteplass i en rekke turneringer i de etterfølgende årene: I Teheran, Kish og Lausanne i 2005, i Lyon og Dubai i 2006 og i Chicago Open (i Wheeling, Illinois) og Las Vegas i 2008.
I 2008 var han også med på det armenske laget som vant gullmedaljen i sjakk-OL i Dresden. (sammen med Levon Aronjan, Vladimir Akopian, Gabriel Sargissian og Artashes Minasian)
I Georgij Agzamovs minneturnering i Tasjkent i 2011 kom han nok en gang på delt førsteplass etter de ordinære rundene, og vant turneringen etter tie-break. Samme år vant han det første armenske mesterskapet i sjakk960 («Fischer Random Chess»).
Tigran L. Petrosian vant det armenske mesterskapet i sjakk i 2012 og 2013.
Julián Gayarre

Ungdom

Julián Gayarre kom fra enkle kår i Valle de Roncal i Navarra. Han begynte sin yrkeskarriere som gjeter. 15 år gammel sendte faren ham til Pamplona for å arbeide i en liten butikk, og det var i denne byen han fikk sin første befatning med musikk. Lidenskapen for musikk førte til at han ble sagt opp etter at han fulgte et orkester som paraderte i gatene utenfor. Senere arbeidet han som smed. En kollega som hørte ham synge oppmuntret ham til å melde seg inn i byens nystiftede kor. Han ble raskt førstetenor, senere ble han sendt til Madrid der han studerte ved konservatoriet. Provinsmyndighetene i Navarra gav ham senere et stipend så han kunne studere ved konservatoriet i Milano.

Karriere

Etter opptredener på La Scala i Milano, Bologna, Roma, St. Petersburg, Moskva og Wien ble han en verdensberømt tenorsanger. Han utmerket seg ved uvanlige vokale ferdigheter og et vidtfavnende repertoar fra bel canto til Wagner.
Høydepunktet i Gayarres karriere var i årene 1873-1886, senere ble han plaget av stadige pusteproblemer, og stemmen bar etterhvert preg av det. Hans siste opptreden skjedde 8. desember 1889 ved Teatro Real i Madrid med Bizets Perlefiskerne. Under den kjente Nadirs arie, «Je crois entendre encore» ble det fortalt at han knelte ned og mumlet «No puedo cantar más» («Jeg kan ikke synge mer») og forsvant bak scenen. Han ble kalt tilbake på scenen av det vennligsinnede publikumet, men skal ha sagt «Esto se acabó» («Dette er slutten»). Han døde 25 dager senere i en alder av 45 år og ble gravlagt på gravplassen i Roncal, svært nær huset han ble født i.
Ruka Norimatsu

Landslaget

Ruka Norimatsu spilte 2 landskamper for Japans kvinnelandslag. Hun ble tatt ut i Japans tropp til Asialekene 2014.
Unplugged (Dance With a Stranger-album)

Opptak og teknikere

Albumet er tatt opp på Betong/Chateau Neuf i Oslo den 11. oktober 1994, sporene ble senere mikset i Nidaros Studio i Trondheim. Tekniker var Rune Nordal, assistert av Anders Muhr, Kjell Ove Grimsmo og Magnus Helander.
Youjiang

Youjiang (kinesisk: 右江区; pinyin: Yòujiāng Qū) er et bydistrikt i byprefekturet Baise i den autonome region Guangxi i Folkerepublikken Kina. Youjiang er administrasjonssete for Baise.
Arealet er på 3.713 kvadratkilometer og teller 330.000 innbyggere (2004).
Bleset

Bleset er en klippe som ligger 9 kilometer øst-sørøst for Enden, og rager over isskillet mellom Utråkket og Belgen i Kirwanveggen i Dronning Maud Land. Den ble kartlagt av norske kartografer etter landmålinger og fra flyfoto tatt av Maudheimekspedisjonen (1949–52) og fra ytterligere flyfoto 1958–59.
Hoppeedderkopper

Utseende

Kroppen er todelt i en bakkropp og et hode-bryst parti, kalt cephalothorax. De fleste hoppedderkopper har en svært tettbygd, nærmest firkantet, kroppsform. Beina er korte men kraftige. 
Hodet har forfra en slags firkantet form. Foran på hodet er et par uvanlig store øyne, på sidene noen mindre, men fortsatt ganske store øyne. Det bakerste øye-paret sitter ganske langt tilbake på siden av hodet. Tilsammen er det åtte øyne, slik som hos de fleste edderkopper. Hoppeedderkopper skiller seg fra alle andre leddyr ved at de kan fokusere synet. De store øynene midt foran på hodet har muskler som kan flytte litt på netthinnen.
Mange arter er ofte kontrastrikt tegnet, særlig hannene, gjerne med påfallende hvite områder på hodet. Pedipalpene er ofte i en kontrasterende farge. Men det finnes unntak slik som artene i slekten Heliophanus som er nesten helt ensfarget svart.

Levevis

Hoppeedderkopper er i likhet med andre edderkopper rovdyr. De har godt syn og jakter ofte krypende på trestammer eller bakken. Når de oppdager et bytte, «lister» de seg innpå.  Ved en avstand på ca. 5-6 centimeter, stopper de opp. Kanskje for å fokusere synet. Deretter tar de et målrettet hoppe på byttedyret. De er da alltid festet i en spinntråd fra bakkroppen, som forankring, slik at de ikke skal falle ned. Byttedyrene er vanligvis fluer eller mygg. Hoppeedderkopper spinner ikke fangstnett.

Paringsatferd

Hoppeedderkoppene fremviser et vidt spektrum av ulike kurtiseritualer, som har blitt studert nærmere i de seneste årene. Mange av bevegelsene er for raske for at det menneskelig øyet kan oppfatte dem, men kommer fram på videoopttak. For å pare seg, må hannen få sine pedipalper (sekundære kjønnsorganer) inn i hunnens kjønnsåpning uten at hun angriper ham. Som hos de fleste edderkopper er hunnene gjerne betydelig større enn hannene og ville lett kunne drepe dem om de gikk til angrep. Hannen beveger seg varsomt rundt hunnen mens han utfører en rituell «dans» som gjerne omfatter vekselvis løfting og senking av bein og vinking med pedipalpene. I tillegg lager han lyd ved å tromme mot underlaget. Om hunnene responderer på dette, finner parringen sted.
Carl Waaler Kaas

Karriere

Godager Kaas har tidligere løpt for Heming-Njård, IL Tyrving og NTNUI i Trondheim. Gjennom hans prestasjoner har han vist seg å være best på mellomdistansen. Han la opp landslagskarrieren etter at verdenscupsesongen 2016 ble avsluttet 16. oktober 2016 i Aarau, Sveits.

VM

Godager Kaas vant mellomdistansen i VM i orientering 2010, som gikk i Granåsen i Trondheim. Der vant han som en av outsiderene før løpet, og vant til slutt med en margin på 7 sekunder til nr 2, Peter Öberg. Senere samme uke vant han sølv i stafetten der han løp 1. etappe. Da var han på lag med Audun Weltzien og Olav Lundanes.
Godager Kaas var med på tre strake stafettsølv i VM. Både på hjemmebane i Trondheim (2010), i Frankrike (2011) og i Sveits (2012) ble det sølvmedalje på de norske lagene. Det ble nok et stafettsølv i VM i Skottland i 2015. Da løp Carl andre etappe. Øystein Kvaal Østerbø og Magne Dæhli  (ankermann) var de øvrige på laget i Inverness. i 2016 ble det endelig stafettgull ettersom Norge gikk til topps på stafetten under VM i Sverige. Godager Kaas løp første etappe, Olav Lundanes andre etappe og Magne Dæhli tredje etappe for norges vinnerlag.  
Hans første VM var i Olomouc i 2008, der han løp inn til en 11.-plass på langdistansen.
I 2016 løp Carl Godager Kaas første etappe for norges lag som tok VM-gull på stafetten under VM i Strömstad-Tanum i Sverige. Han sørget for å opparbeide laget en stor ledelse, før Olav Lundanes og Magne Dæhli fullførte triumfen på sine etapper. Senere vant Godager Kaas sin første kongepokal da han gikk til topps på mellomdistansen under NM i Bodø.

EM

I EM i 2012 i Falun vant Godager Kaas bronsemedalje på mellomdistansen. I dette mesterskapet løp Kaas 2. etappen på norges stafettlag som til slutt ble nr. 4. 
Han fikk bronsemedalje i stafetten i EM i orientering i 2006 i Otepää, på lag med Lars Skjeset og Øystein Kvaal Østerbø. I samme mesterskap kom han også på 14.-plass oå sprintdistansen.
Klasselotteriet

Det Danske Klasselotteri, eller simpelthen Klasselotteriet, er et dansk lotteri som eies av staten. Omsetningen var i regnskapsåret 2010–2011 på 694 millioner danske kroner.
Lotteriet ble opprettet under navnet Det Kongelige Kjøbenhavnske Klasselotteri 29. juni 1753 etter kongelig forordning av Frederik V. Frem til 1771 ble det drevet av Det Kongelige Opfostringshus – siden har det vært eiet av staten. Klasselotteriet ble omdannet til et statlig aksjeselskap i 1992.
Klasselotteriet er den form for hasardspill i Danmark som utbetaler den største andel av innskuddene i gevinster; hele 65 prosent. I Klasselotteriet er sjansen for en milliongevinst 4,7 ganger så stor som i de store ukentlige danske spill.
Årlig er der to lotterier, begynnende i april og oktober. Hvert lotteri oppdeles i månedlige fornyelser og trekninger, også kalt klasser. Der er daglige trekninger fra den 15. til 19. hver måned. Hvert år uttrekkes 108 milliongevinster og mere enn 210 000 mindre premier til en samlet premiesum på over 500 millioner kroner. Ultimo 2011 hadde lotteriet 440 000 loddnummere. Man kan kjøpe «megalodd» samt 1/1-, 1/2-, 1/4- og 1/8-lodd. Størrelsen på loddet avgjør premiens størrelse, men har ingen innflytelse på sannsynligheten for at loddet blir uttrukket.
Salget av lodd foregikk tidligere primært gjennom lotteriets salgskontor i København og et nettverk av ca. 500 forhandlere (kalt kollektører) over hele landet, men siden 1993 har man kunnet spille via BetalingsService og siden 2000 via internettet. Det er her lotteriet i dag selger størstedelen av sine lodd. Kollektører ble tidligere valgt etter sosiale kriterier slik at salget kunne supplere en beskjeden inntekt. I dag velger Klasselotteriet ikke lengre nye kollektører og antallet er således fallende. Ultimo 2011 var der under 100 tilbake.
Loki Patera

Loki Patera er den største vulkanske nedsenkningen på Io, en av Jupiters måner, 202 km i diameter.
Loki Patera er oppkalt etter den norrøne guden Loke.
Guido Reni

Liv og verk

Reni ble født i en musikerfamilie i Calvenzano i nærheten av Bologna. Som niåring ble han satt i lære hos Denis Calvaert, der også Francesco Albani og Domenichino var lærlinger. Reni og Albani sto hverandre nære, men dette ble forvandlet til rivalitet alt ettersom de vokste opp. Innen Reni fylte tyve år, sluttet han seg til den rivaliserende Accademia degli Incamminati under Ludovico Carraccis ledelse. I 1602-1614 besøkte han Roma sammen med Albani. I pave Paul Vs tid nøt han stor oppmerksomhet og anseelse. 
Reni fikk i oppdrag å male det pavelige kapellet på Quirinalen, men syntes at pavens ministre betalte ham for lite, og han forlot Roma for Bologna. Paulus V arrangerte et bosted for ham. En annen gang forlot han Roma for Napoli, der han fikk i oppdrag å male Gennarus kapell. På denne tiden styrte og stelte en kunstnergjeng bestående av Corenzio, Caracciolo og Ribera, og disse motsatte seg i høy grad at kunstnere utenfra utførte oppdrag i Napoli. Reni vendte tilbake til Roma. Til slutt forlot han Roma for Bologna etter en reprimande fra kardinal Spinola under pave Urban VIII.
I Bologna etablerte Reni en omtalt og produktiv malerskole. Han ble nå hovedsakelig i Bologna, men foretok en reise til Ravenna, der han sammen med tre lærlinger utsmykket kapellet i katedralen med sitt berømte maleri «Israelittene samler mammon».
Hans kanskje mest kjente verk er «Aurora», en 280 × 700 cm stor freske utført for Casino Rospigliosi i Roma fra 1612-1614.
Rosenmåke

Beskrivelse

Rosenmåka blir omkring 29–32 cm og veier typisk cirka 120–250 g. Vingespennet utgjør cirka 82–92 cm. Fjærdrakten er hovedsakelig hvit med lys grå overside og en karakteristisk svart, tynn ring som renner over bakhodet, ned kinnene og rundt halsen på fuglen i hekketiden. Ringen mangler utenfor hekketiden. Nebbet er sort og de undere ekstremitetene gule.
Omgangsskole

Omgangsskole var en ordning som kom til etter at den første norske skoleloven ble bestemt i 1739. Der det ikke var egnet å samle elever til en skolestue reiste lærerne rundt og underviste på omgang. «Fastskoleloven» fra 1860 påla kommunene å etablere permanente skoler som skulle erstatte omgangsskolene.

Historie

Forordning av 1739 la grunnlaget for de første offentlige skoler. I byene ble det startet opp med allmue-/fattigskoler. På landsbygden bodde folk for spredt til at det kunne opprettes egne faste skoler, derfor fikk man omgangsskoler.
Omgangskoleordningen ble organisert slik at hvert prestegjeld ble delt opp i distrikter. Hvert distrikt hadde sin omgangskoleholder (lærer). Distriktet ble så delt opp i tre til fem roder. En rode bestod av flere gårder som lå noenlunde samlet. Undervisningen foregikk i et av rodens hus, noe som gikk på rundgang blant rodens gårder. Det var en plikt for gårdene å holde skolestue da det var deres tur, samt holde læreren med husrom og mat. Elevene fikk ca. to måneders undervisning i året, men dette varierte opp gjennom tiden. Skoleholderen holdet skole på omgang mellom rodene i sitt distrikt, derav navnet omgangskole.
Skoleholderen ble valgt ut av presten blant de mest oppvakte konfirmantene. Han fikk litt videre opplæring i lesing og kristendomskunnskap av klokkeren. Deretter var han klar til å undervise. Skoleholderen skulle fortrinnsvis være hjemmehørende i prestegjeldet. Da kunne han fortsatt bo hjemme og prestegjeldet sparte utgifter.
Allmue-/omgangskolene var først og fremst en kristendomskole og skulle lede barna mot konfirmasjonen. Undervisningen bestod hovedsakelig i en høring av kristendomskunnskapene. Noen lærte også å lese, skrive og regne.
Det ble i enkelte områder holdt omgangskoler frem til begynnelsen av 1900-tallet, til tross for «Fastskoleloven» fra 1860 som påla kommunene å etablere faste skoler.
Digitalt læreverk

Digitalt læreverk refererer oftest til nettsteder som skal brukes som elektroniske lærebøker. På 90-tallet var ofte digitale læremidler CD-rom-produksjoner, ettersom tilgang og båndbredde på internett på denne tiden ofte var begrenset. 
I Norge Fylkeskommunene med å utvikling av elektroniske læreverk i forbindelse med prosjektet Nasjonal Digital Læringsarena der alle elever i videregående skole skal ta i bruk læremidler som kunne vil finnes i elektronisk utgaver. I løpet av skoleåret 2007-2008 tilbys gratis nettbaserte læremidler i fagene norsk vg1, naturfag vg1 samt helse- og sosialfag vg1.

Lisenser

Publisering av digitale læreverk reguleres av åndsverkloven. Spesielt for digitale læreverk er det utarbeidet internasjonale avtaler som sammensluttes i Creative Commons.
Norges Røde Kors

Historie

Norges Røde Kors ble grunnlagt av statsminister Frederik Stang den 4. november 1865 som «Foreningen for Pleje av syke og saarede i Feldt og for Understøtelse av Saarede og Faldnes Efterladte». I 1895 begynte Norges Røde Kors offisielt med utdanning av sykepleiere, og i 1907 ble Norges Røde Kors autorisert av Det Kgl. Forsvarsdepartement som en frivillig hjelpeforening for den militære saniteten i tilfelle krig.
Enrico Fermi kjernekraftverk

Enrico Fermi kjernekraftverk er et kjernekraftverk som produserer elektrisk kraft ved Eriesjøen like midt mellom Detroit og Toledo, i Monroe County i det sørøstre hjørnet av Michigan i USA. Kjernekraftverkets nåværende reaktor ble godkjent for igangsetting i 1987, mens en annen ble godkjent i 1957, opplevde nedsmelting i oktober 1966, og deretter ble drevet kun fram til 1972. Det er søkt om tillatelse til å anlegge en reaktor nummer tre. Installert maksimal effekt i 2009 er 1 122 MW, og årsproduksjonen i 2007 var på om lag 8,31 TWh elektrisk kraft. 
Anlegget eies av DTE Energy Detroit Edison. Det har én reaktor som er i operativ drift, og én som er ødelagt. Etter dagens konsesjoner skal reaktorens produksjon opphøre i 2025.