Yrkesskole

Historikk

Yrkesskoler oppstod som følge av Lov om yrkesskoler for håndverk og industri av 1940. Pga. krigen trådte ikke loven i kraft før i 1945. Før dette var det ulike skoler som befattet seg med fagopplæring, bl.a. tekniske aftenskoler, verkstedsskoler og tekniske fagskoler. Først ved yrkesskoleloven av 1940 ble fagopplæringen samlet under felles lov og dermed organisert på en mere systematisk måte. Det er også nå begrepet yrkesskole brukes for første gang.
Yrkesskoleloven skiller mellom forskjellige typer skoler, ettersom hvordan de var organisert i forhold til læretiden. Skoler som elevene kunne gå før læretiden, ble kalt verkstedskoler. Skoler som gikk parallelt med tiden som lærling ble kalt lærlingskoler, og dette var det samme som de tidligere tekniske aftenskolene. Undervisningen i lærlingskolen foregikk på kveldstid fram til 1950, da det kom nye bestemmelser om arbeidstid for lærlinger (lærlingloven av 1950). Skoler beregnet på elever som allerede hadde fullført læretiden, ble kalt formanns- og verksmesterskoler. En del skoler hadde tilbud om alle disse tre avdelinger, og disse ble kalt for Yrkesskoler for håndverk og industri.  
Denne inndelingen av yrkesopplæringen ble stående fram til Lov om videregående opplæring kom i 1974 (trådte i kraft fra 1976). Da ble all videregående skolegang, både yrkesfaglige skoler og gymnasene, lagt inn under samme lovgivning. Alle skolene skiftet etter hvert navn til videregående skoler, og det ble også bygget en del nye skoler, med både yrkesfag og allmennfag under samme tak. 
Yrkesskolene kunne iht. yrkesskoleloven av 1940 være både kommunale, interkommunale eller statlige. I tillegg kunne bedrifter, institusjoner eller organisasjoner drive yrkesskole. Alle skolene kunne søke om statsbidrag. Det ble etterhvert også etablert skoler i fylkeskommunal regi. I 1964 overtok fylkeskommunene driften av de fleste videregående skolene, inkl. yrkesskolene.

Arkiv

Arkivene etter yrkesskolene er ofte rikholdige og inneholder dokumentasjon knyttet til elevene, personalet og skolens øvrige drift fra skolene i sin tid ble etablert fram til i dag. Det vil også ofte befinne seg arkiv etter forløpere, slik som tekniske aftenskoler, på yrkesskolene.
Arkivmaterialet består blant annet av møtebøker etter forskjellige utvalg, saks- og korrespondansearkiv, kopibøker, inventarprotokoller og ulike typer regnskapsprotokoller. Arkivene inneholder også elevdokumentasjon av forskjellig slag; karakterprotokoller, klasselister, dagbøker og andre typer elevregistre. Dokumentasjon om lærere og øvrig personale vil finnes i personalmapper og andre registre. Arkivene inneholder også ofte fotografier, både klassebilder, portretter og foto fra undervisningen. Skolene har også ofte samlet avisutklipp fra skolens virke. 
Arkivene etter yrkesskolene er enten avlevert til fylkesarkiv, som en del av arkivene etter dagens videregående skoler, eller de kan være i kommunale arkivinstitusjoner, som interkommunale arkiv eller byarkiv, for perioden skolene var kommunale. Arkiv etter statlige skoler oppbevares på statsarkivene. Arkivene kan også fortsatt være oppbevart på den enkelte skole. Arkivene etter skolene vil i hovedsak være offentlig tilgjengelige. Personsensitiv informasjon vil være sperret for innsyn, for andre enn den med innsynsrett, i 60 år.