Georg Robert Schirmer

Familie

Georg Robert Schirmer ble født den 25. desember 1845 og var eldst av tre brødre, to søstre og ei pleiesøster. Mora Lisbet Sjønnesdatter var fra Berger i Sør-Odal, og faren Bernhard Schirmer kom til Norge fra Tyskland som 19-åring. Bernhard tjente hos Andreas Grüning som eide jernverket Odals Verk i Sør-Odal. Familien bodde på plassen Fulusagen som hørte til jernverket.

Karriere

Først gikk Georg Robert på omgangsskole i Taulbygda i Odalen. Da han var elleve år begynte han på en privatskole i Stange. Etter tre år der fikk han privatundervisning på prestegarden Strøm i Sør-Odal. I 1864 tok han eksamen artium på Heltbergs studentfabrikk i Oslo. Året etter avla han anneneksamen. Georg Robert fikk økonomisk støtte til utdanninga av sognepresten i hjembygda fordi faren hadde tapt mye penger på en uheldig skoghandel. Samtidig gikk John Collett Bredesen, som da hadde tatt over Odals Verk, konkurs og flytta til Oslo. Året etter tok Georg Robert seg arbeid som huslærer i Elverum hos distriktslege Chr. Munthe, og senere hos bonden John Aakrann på Gaarder i Elverum. Videre tok han opp lån for å studere jus. Han avla juridisk embedseksamen med laud i 1871.
Som nyutdanna jurist arbeida han hos sorenskriver Rye i Ringerike. Der ble han kjent med Bolette Lundesgaard fra Hovland i Ringerike. De forlova seg før Georg Robert flytta til Kongsvinger hvor han var sorenskriver-fullmektig i ett og et halvt år. Etter dette reiste han tilbake til Ringerike og gifta seg med Bolette i Lunder kirke den 25. mars 1874. Paret bodde da på Bråten i Ringerike, hvor deres eneste barn, Hildur, ble født den 31. mars 1875. Georg Robert vikarierte i denne perioden som sorenskriver for Rye, mens den tidligere sorenskriveren var på Stortinget. Georg Robert starta sin egen sakførerpraksis i 1876 og ble det samme året valgt inn til herredsstyret i Norderhov. Som trettien-åring ble han valgt til ordfører i Norderhov, noe han var sammenhengende fram til 1892. I 1893 bodde familien på Elvebakken i Ringerike, og Georg Robert overtok da som fast sorenskriver på Ringerike. Han fikk permisjon i 1900 for å representere Høyre på Stortinget fram til 1903. På Stortinget var han medlem i Protokollkomiteen i 1901–02 og Næringskomité nr. 2 i 1903. I 1908 måtte han slutte som sorenskriver på grunn av sviktende syn.
Georg Robert Schirmer døde den 17. mai 1917. Begravelsesseremonien ble holdt ved Norderhov kirke, men selve begravelsen foregikk på Hønefoss. I Ringerikes blad ble det etter hans død skrevet om ham at han kjente hver småfugl som hørte hjemme på Østlandet. Videre at han hadde gode kunnskaper i historie, zoologi og botanikk, og at han hadde en poetisk gemytt.

«Je veit ei vakker jente»

Visedikteren skreiv den kjente visa «Je veit ei vakker jente» som 18-åring etter et ungdomssvermeri i Odalen. Originalen ble skrevet på odalsdialekt, og i 1871 ble den oversatt til nynorsk og tatt inn i «De norske Studenters Visebog». Der er visa tidfesta til 1863. Melodien er en gammal folkemelodi. Den nynorske versjonen kom inn i samlinga «Norske folkedansar» og ble med det landskjent som ei folkevise. Senere har den kommet inn i flere andre sang- og visebøker. I viseboka «Den gode vise», skrevet av filologiprofessor Bjarne Berulfsen, har visa blitt gjengitt i sin opprinnelige språkdrakt. Handlinga skriver seg fra Blomstertjerna på Odals Verk. Denne visa er den eneste som er kjent etter Georg Robert Schirmer.