Texas

Historie

Indianerstammer som en gang bodde innenfor grensene til dagens Texas inkluderer apasje, atakapan, bidai, caddo, comanche, cherokee, kiowa, tonkawa, wichita og karankawa. I dag er det tre føderalt anerkjente indianerstammer med tilhørighet i Texas: Alabama-Coushatta Tribe of Texas, Kickapoo Traditional Tribe of Texas og Ysleta Del Sur Pueblo of Texas. 
I 1543 oppdaget Luis de Moscoso olje i det området som siden 1845 er kjent som Texas. Da de første spanske oppdagerne ankom var området bare tynt befolket av ulike indianerstammer. I årene 1720–22 ble det okkupert av marki de Aguayo på grunn av Spanias frykt for at Frankrike skulle legge beslag på territoriet. 
I 1803 gjorde USA krav på området i forbindelse med Louisiana-kjøpet, men området forble spansk. I 1820-årene begynte området å bli befolket av amerikanske farmere som bosatte seg der, og i 1833 gjorde teksanerne opprør og erklærte seg uavhengige. I mars 1836 stormet meksikanske styrker under ledelse av Antonio López de Santa Anna fortet Alamo, og nesten 200 amerikanere mistet livet. Blant de drepte var oberst Jim Bowie og kongressmannen Davy Crockett. I april samme år beseiret Sam Houston meksikanerne i slaget ved San Jacinto, og Antonio López de Santa Anna ble tatt som krigsfange. Dette førte til at en egen uavhengig stat, Republikken Texas, ble opprettet, og den kom til å bestå i nesten ti år. Den 12. oktober 1838 trakk Republikken Texas sin søknad om å bli en del av USA. 12. april 1844 ble Texas et amerikansk territorium, og 23. juni 1845 godkjente Texas USAs annektering hvilket førte til et spent forhold til Mexico. I desember 1845 ble Texas USAs 28. delstat som slavestat og avsto derfor områdene nord for 36°30' breddegrad som var nordgrensen for slavehold i unionen. USA og Mexico undertegnet Guadalupe Hidalgo-traktaten i 1848 som innebar at Mexico måtte avstå alt land nord for Rio Grande. Mexico fikk 18 millioner dollar og erkjente Texas som en del av USA. I januar 1861 trådte Texas ut av Unionen og gikk inn i Amerikas konfødererte stater, og i 1870 ble de gjenopptatt i Unionen. 
I 1870- og 1880-årene ble indianerstammene drevet ut med makt, og utbyggingen av jernbanen banet vei for nybyggerne. Kvegdriften fikk et oppsving og skapte myten om Texas som den virkelige «Vill vest»-staten. I begynnelsen av 1900-tallet fikk oljen stor betydning, og Houston og Dallas ble på den tiden regnet som to av de mest velstående byene i verden. 
President John F. Kennedy ble skutt og drept i Dallas 22. november 1963. 
USAs tidligere president George W. Bush var guvernør i Texas i årene 1995–2000.

Geografi

Texas er USAs nest største delstat både i areal (etter Alaska) og i folketall (etter California). Texas er også hjem til en rekke av Nord-Amerika- og USAs største byer. Dette inkluderer byer som Houston, Dallas, San Antonio, Forth Worth og El Paso. Austin er delstatshovedstad, fylkeshovedstad i Travis County og den 4. største byen i staten. Texas er større enn Tyskland, England, Irland, Nederland og Belgia til sammen. Staten er lokalisert i de sørlige delene av Great Plains, som ender ved Østlige Sierra Madre i det nordlige Mexico. Det er i den sentralsørlige delen av USA. 
Delstatens store størrelse og unike historie har gjort Texas til en av de viktigste delstatene i USA. Staten kan sies og ligge i både sørlige- og sørvestlige deler av USA. Delstatens enorme areal, økonomi og kultur er lett gjenkjennelig. Østlige, sentrale og nordlige deler av delstaten har større likheter med det sørlige USA enn det sørvestlige USA. Vest-Texas og Sør-Texas derimot har betydelig større likheter og kan lettere assosieres med det sørlige USA. 
Texas har en stor variasjon i de geografiske forholdene, som følge av den kolossale størrelsen. Her finnes både store fjellkjeder og fruktbare sletter. Klimaet varierer mellom årstidene. De fleste steder er det kjølige vintere og brennende varme sommere. En rekke orkaner og tornadoer rammer Texas regelmessig. 
Rio Grande, Red River og Sabine River utgjør naturlige statsgrenser til Oklahoma i nord, Louisiana og Arkansas i øst og de meksikanske delstatene Chihuahua, Nuevo León og Tamaulipas i sør. Texas Panhandle (den kvadrat-formede toppen av Nord-Texas) har en østlig grense med Oklahoma på 100° V, en nordlig grense med Oklahoma på 36°30 N og en vestlig grense med delstaten New Mexico på 103° V. Storbyen El Paso ligger på det vestligste punktet i delstaten, på 32° N inntil Rio Grande. 
Texas utgjør til sammen 7 prosent av USAs totale land- og vannarealer. Delstaten er den nest største i USA, etter Alaska, og er den sørligst liggende delstaten. Delstatshovedstaden, Austin, er den sørligste delstatshovedstaden av de 48 fastlandsstatene i USA. Kun overgått av Honolulu, San Juan og Hagåtña i hele unionen. 
Av innbyggerne deles staten normalt inn i fem regioner – Nord-Texas, Øst-Texas, Sentral-Texas, Sør-Texas og Vest-Texas. Enkelte ganger kalles også Panhandle for en egen region. Men ifølge den offisielle oppdelingen deles staten inn i følgende fire regioner – Gulf Coastal Plains, Interior Lowlands, Great Plains og Basin and Range Province. Bakgrunnen til den ulike oppdelingen, er forskjellen mellom politisk geografi og den fysiske geografien. 
Texas har et totalt areal på 696,241 km². Den lengste rette statsgrensen er fra det nordvestlige hjørnet av Panhandle til Rio Grande sør for Brownsville. Texas er så stor at den vestlige byen El Paso, er nærmere San Diego, California enn Beaumont i den østlige delen av staten. Beaumont på den andre siden, er nærmere Jacksonville, Florida, enn den er El Paso. Texarkana, som ligger i det nordøstlige hjørnet av delstaten, har samme avstand til Chicago, Illinois som til El Paso. Dalhart, i det nordvestlige hjørnet av Texas, er nærmere delstatshovedstedene i Kansas, Colorado, New Mexico, Oklahoma og Wyoming enn sin egen delstatshovedstad. 
Delstatens geografiske midtpunkt er 24 km nordøst for Brady i McCulloch County i Sentral-Texas. Guadalupe Peak, på 2 667 m over havet, er det høyeste punktet i Texas. Det laveste punktet, er der Texas møter Mexicogulfen. Texas har fem statsskogsområder og 120 delstatsparker på til sammen over 2 450 km². Det er 3 700 elver og 15 store elvesystemer på et areal større enn 307 385 km². 
Texas har 254 fylker, 10 klimasoner, 14 jordregioner og 11 økologiske regioner. Delstaten deles inn etter geologi, topografi, politiske bestemmelser, dyre- og planteliv og regnavfall.

Fylker

Texas har 254 fylker, mer enn noen annen amerikansk delstat. Staten var historisk inndelt i bykommuner under lokale myndigheter, som igjen var styrt av spanske og meksikanske myndigheter. Da Texas ble et selvstendig land i 1836, var staten delt inn i 23 fylker. Disse ble senere, som følge av uenigheter og krav om lokalmyndigheter, delt inn i flere og mindre fylker. Det yngste av fylkene, er Kenedy County som ble opprettet i 1921. 
Hvert fylke er styrt av en kommisjonær rett bestående av fire valgte kommisjonærer og en fylkesdommer valgt av landets stemmer. I de mindre fylkene har fylkesdommeren oppgaven med å utføre juridisk arbeid, mens i de større fylkene har dommeren kun ansvar for og styre retten. Sheriffer og skatteinnkrevere er valgt ved stemmevalg. Alle fylkesvalgene er partiavhengige. I Texas har, i motsetning til mesteparten av de andre delstatene, byene større myndighet enn fylkene.

Geologi

Texas er en av de sørligste av de amerikanske delstatene, og utgjør den nederste delen av Great Plains. De eldste steinene i Texas kan dateres til mesoproterozoikum og er ca. 1,600 millioner år gamle. Disse steinene kan for eksempel bli funnet i Llano, Van Horn og i Franklin Mountains ved El Paso i Vest-Texas. Mellom 14 og 19 km av sedimenter er i dag under Texas, og stor produksjon av olje finner sted ved disse områdene. Oligocenske vulkanske steiner er stort sett funnet rundt Big Bend i Vest-Texas. Ettersom delstaten befinner seg langt fra aktive platetektonikkgrenser, finnes det ingen vulkaner og få jordskjelv i staten.

Politikk

Som en delstat i det sørlige USA, står Det republikanske parti sterkt i staten. Derimot før den amerikanske borgerkrigen dominerte Det demokratiske parti delstatspolitikken. Da president Lyndon Johnson (D) (som for øvrig var fra Texas) undertegnet Civil Rights Act i 1964, sa presidenten: «vi har mistet Sørstatene for denne generasjonen». Staten er sterkt preget av en konservativ skattepolitikk og et konservativt kristent verdisyn. 
Siden 1980 har flesteparten av innbyggerne støttet Det republikanske parti ved samtlige valg. I både 2000 og ved gjenvalget i 2004, vant George W. Bush (R) overlegent i delstaten. Dette som følge av en stor popularitet på hjemmebane etter at han var guvernør i delstaten. John McCain (R) vant også presidentvalget i 2008. I samtlige valg stemmer området rundt Austin demokratisk. Storbyene Houston og Dallas er delt 50/50, mens andre mindre byer over hele Texas stemmer republikansk i flertall. 
I 2019 var en overlegen majoritet av delstatens politikere republikanere. Begge senatorene og 23 av 36 kongressrepresentanter, samtlige delstatsverv og klare flertall i begge delstatskamre var republikanere. De demokratiske velgerne i delstaten består for det meste av minoriteter i storbyene, i tillegg til folk flest rundt hovedstadsområdet. 
Texas er den delstaten som benytter seg mest av dødsstraff i USA i antall henrettelser (dog ikke i henrettelser pr. innbygger). Dødsstraff har vært i bruk siden 1819, og 1153 mennesker har sonet dødsstraff siden den gang. Tidligere ble dødsstraff gitt ved hard vold, landssvik, desertering og voldtekt. I dag brukes straffen hovedsakelig ved drap og seksuelt misbruk av barn. En undersøkelse foretatt av Houston Chronicle i 2002 viste at 70 % av innbyggerne støttet fortsatt bruk av dødsstraff. Dette er en betydelig nedgang siden 1998, da 86 % støttet fortsatt bruk av dødsstraff.

Befolkning

Befolkningssenteret i Texas er lokalisert i byen Holland i fylket Bell County. 
I 2005 nådde innbyggertallet 22,8 millioner. Dette var en økning på 388 419 (eller 1,7 %) siden året før, og en vekst på over 2 millioner (9,6 %) siden år 2000. I samtlige befolkningskategorier – naturlig (antall fødsler minus antall dødsfall), nettoinnvandring og nettoimmigrasjon – har Texas sett en økning. Denne naturlige økningen var på 1 155 182 mennesker (1.948.398 fødsler minus 793 216 dødsfall). Immigrasjon fra områder utenfor USA resulterte i en økning på 663 161 mennesker, og immigrasjon fra områder innenfor USA i 218 722 mennesker. På 1990-tallet ble Texas ble den nest mest befolkningsrike delstaten i USA. 
I 2004 utgjorde mennesker som er født i utlandet, over 3,5 millioner mennesker. Noe som utgjorde 15,6 % av statens totale befolkning. Det er også antatt at over 1,2 millioner ulovlig immigranter er bosatt i staten, hovedsakelig fra Mexico. Ulovlig innvandrere utgjør mer enn 1/3 av den utenlandsfødte befolkning og står for 5,4 % av statens totale befolkning. 7,8 % av innbyggerne er under 5 år gamle, 28,2 % er under 18 år og 9,9 % er over 64 år. Kvinner utgjør 50,4 % av befolkningen. 
Tall fra år 2000, viste at 68,76 % hadde engelsk som morsmål. 27,00 % hadde spansk som morsmål. Andre språk som snakkes etter vietnamesisk (0,63 %), kinesisk (0,48 %), tysk (0,42 %) og fransk (0,32 %). Tysk inkluderer texastysk og fransk inkluderer cajunfransk-talende minoriteter. 
I 2006 så den etniske befolkningsoppdelingen slik ut: 71,5 % hvite amerikanere, 11,6 % afroamerikanere, 3,3 amerikanske asiater, 0,6 % amerikanske indianere og 13 % andre. Andre utgjør hovedsakelig mestiser fra Latin-Amerika. 25,3 % av befolkningen stammer fra Mexico, 10,9 % fra Tyskland, 10,5 % fra Afrika, 7,2 % fra England og 7,2 % fra Skottland eller Irland. 
Det meste av Øst-Texas, Sentral-Texas og Nord-Texas er bebodd av hvite protestanter, som hovedsakelig stammer ifra Storbritannia. Store deler av både Sentral-Texas og de sørøstlig-sentrale områdene av delstaten er bebodd av hvite som stammer ifra Tyskland. Afroamerikanerne har historisk bodd flest i Øst-Texas. Dette var historisk hovedområdet for bomullsproduksjon og slavearbeid. 
Andre store befolkningsgrupper i Texas, består av mange ulike grupper blandet. Nord-Texas ble bebodd av tyskere, hovedsakelig i områdene rundt Fredericksburg og New Braunfels. Etter Den europeiske revolusjonen i 1848, kom tusenvis av immigranter fra Europa. Disse var hovedsakelig fra Nederland, Tyskland og Sveits, i tillegg til mindre grupper fra Østerrike, Polen, Russland, Skandinavia, Tsjekkia, Slovakia og Italia. En kolossal innvandring fra Frankrike og de fransk-talende områdene i Canada, varte inntil starten på første verdenskrig. Innflytelsen fra de europeiske innvandrerne, har enda en stor påvirking på samfunnet i Texas. Hovedsakelig i forhold til musikksjangre, stedsnavn, kunst og mat. I fylket Lavaca County er befolkningen dominert av innvandrere fra Tsjekkia, mens Nederland er dominert av nederlendere. 
Mer enn en tredjedel av innbyggerne er fra land i Latin-Amerika. Mesteparten av dem er innflyttere fra Mexico, Sentral- og Sør-Amerika, mens mesteparten har forfedre som flyttet til område før Texas fikk sin selvstendighet i 1836. Latinamerikanere utgjør den største delen av befolkningen i fylker som Duval County og Bexar County. San Antonio i Bexar County, har over 1 million bosatte latinamerikanere. Den latinamerikanske befolkningsveksten er også den sterkeste befolkningsveksten i delstaten. Dette skjer for det meste igjennom immigrasjon fra Mexico i sør, og inkluderer den etter hvert store ulovlige innvandringen som finner sted ved Texas-Mexico grensen. Texas har den nest største andelen latinamerikanere i USA, kun overgått av California. Latinamerikanere dominerer folketallet i sør, de sørlige sentrale delene og ikke minst i Vest-Texas. Det finnes også store antall meksikanere i storbyer som Dallas, Houston og Austin. Den enorme innvandringen, er grunnen til at den gjennomsnittelige alderen i Texas er noe lavere enn i resten av USA. 
Afroamerikanere utgjorde en gang 1/3 av innbyggertallet i Texas. Disse var bosatt hovedsakelig i de østlige delene og kom i løpet av det 19. århundre. Afroamerikanere utgjør 20 % av befolkningen i Forth Worth og ca. 10 % av befolkningen i San Antonio. Afroamerikanere utgjør til sammen 11,5 % av dagens befolkning i Texas. 
I de senere årene har også den asiatiske befolkningen økt kraftig. Dette har spesielt skjedd i områdene rundt Houston, hvor de har utviklet sin egen Chinatown. Også en rekke bydeler i vestlige og nordlige Dallas har en stor andel asiater. Av asiatene i Texas stammer de fleste ifra Vietnam, Pakistan, Kina, Filippinene, Korea og Japan. Områdene rundt Gulfkysten har det største antallet asiater i staten. Bakgrunnen til det, er fiskeindustrien som har trukket til seg titusener fra land som Vietnam, Filippinene og Kina på 1970- og 1980-tallet. 
Bosatte indianere i Texas i dag består av blant annet alabama, apache, atakapan, bidai, caddo, cherokee, chickasaw, choctaw, comanche, coushatta, hueco, karankawa, kiowa, lipan, muscogee, natchez, quapaw, seminole, tonkawa, wichita og en rekke andre. Indianerne utgjør omtrent 0,5 % av statens totale innbyggertall.

Kultur

Kulturen i Texas har lenge vært en blanding mellom Dixie- og meksikansk kultur. Et bokstavelig resultat av denne blandingen er Texmex-mat, som etter hvert har blitt et kjennetegn for delstaten. Moderne nordamerikansk popkultur har et betydelig større preg i storbyene enn i de mindre byene rundt om. Kulturen ellers er mye preget av den store andelen meksikanere og andre latinamerikanere som påvirker deres kultur med sørstatskulturen. 
Ellers har Texas, spesielt områdene langs Gulfkysten, blitt betydelig internasjonale i kulturen. Dette er for det meste et resultat av mange utenlandske arbeidere i den etter hvert store oljeindustrien. Kulturen har også blitt påvirket i stor grad fra Midtvesten som følge av en omfattende hjerneflukt til Texas. Titusener har flyttet fra Kansas, Oklahoma, Missouri, Nebraska og Nord- og Sør Dakota, som følge av oljeindustrien, utdannelsesmuligheter og ledig arbeidsplasser. 
Delstatshovedstaden har flere livekonserter enn noen annen amerikansk by, i forhold til antall innbyggere i byen. Dette har gitt byen det mye brukte kallenavnet ”The Live Music Capital of the World”. Kulturen ellers i hovedstadsområdet er preget av nattklubbkultur på 6th Street, filmmusikk og den årlige multimediafestivalen South by Southwest. Det mest sendte konsert TV-programmet i amerikansk historie, Austin City Limits, er også spilt inn på University of Texas at Austin i hovedstaden. Austin City Limites og Waterloo Records driver også den årlige musikkfestivalen Austin City Limits Music Festival i Zilker Park. Denne festivalen har i gjennomsnitt 65 000 besøkende hver dag den er i gang, og har ofte over 130 opptredener per gang.

Musikkliv, teater og konserter

Houston Theater District – et område med 17 høyblokker i hjertet av Downtown Houston – har det område i USA med nest flest teater (etter New York City). Området har 12.948 sitteplasser.  Det kulturelle Houston er blant annet også kjent for Houston Grand Opera, Houston Symphony Orchestra, Houston Ballet og Alley Theatre. 
Dallas og Fort Worth er hjem til Nord-Texas’ fleste museum. The Modern (tidligere kjent som Modern Art Museum of Forth Worth) er det eldste museum i Texas, bygget i 1892. Fort Worth er også hjem til Kimbell Art Museum, Amon Carter Museum, National Cowgirl Museum and Hall of Fame, Will Rogers Memorial Center og Bass Performance Hall. Art District i Dallas er hjem til en rekke kulturelle severdigheter. Blant annet Dallas Museum of Art, Morton H. Meyerson Symphony Center, The Trammel & Margaret Crow Collection of Asian Art og Nasher Sculpture Center. 

Texas har lenge vært et verdenssenter for musikkinnovasjon. En rekke musikksjangre har sitt opphav i Texas. Det inkluderer blant annet tex-mex-musikk, punk rock, mariachi, countrymusikk og blues. Noen av verdens mest kjente musikere er ifra delstaten. Det inkluderer blant annet Waylon Jennings, Willie Nelson, Buck Owens, Buddy Holly, Roy Orbison, Hank Thompson, Ray Price, Stevie Ray Vaughan, Pantera, Selena Quintanilla og ZZ Top. De fleste av dem er countryartister.

Idrett

Texas er godt kjent på nasjonalt nivå for sin lidenskap for amerikansk fotball. Texas har flere high school og college fotballag enn noen annen delstat. Skoledistriktene blir ofte kritisert for det beløpet de bruker på sportsprogram og fotball. Staten er også hjem til to National Football League fotballag, Dallas Cowboys og Houston Texans. Baseball er den nest mest populære sporten (etter amerikansk fotball). I Major League Baseball, er blant annet Texas Ranger Division og Houston Astros populære baseballag. Mens innbyggerne i Vest-Texas og Panhandle som regel er fan av Texas Ranger Division, er Sentral-Texas, Sør-Texas og det sørøstlige Texas dominert av Houston Astros fans. En rekke mindre baseballag finnes også. 
Andre populære idretter inkluderer golf (som spilles året rundt pga det milde klimaet), basketball (statens tre National Basketball Association lag: Houston Rockets, San Antonio Spurs og Dallas Mavericks), fiske og racing. Lacrosse, fotball og ishockey er mindre idretter som også er populære i staten. Ishockey fikk sitt gjennombrudd etter Minnesota North Stars ble Dallas Stars i 1993. Mindre ishockeylag har også blitt populært den siste tiden. Texas er hjem til åtte av de sytten Central Hockey League (CHL) hockeylagene. Texas er også hjem til blant annet Houston Aeros og San Antonio Rampage i American Hockey League og Texas Wildcatters i East Coast Hockey League (ECHL).

Filmer

Mange kjente filmer er spilt inn i delstaten. Det inkluderer blant annet Forhekset, Dr. T og kvinnene, Any Given Sunday, Volver, Friday Night Lights og Arlington Road. TV-serier som Animal Cops: Houston, Reba, COPS og The Benefactor er også innspilt i staten. En mengde sanger finner sted i staten, deriblant ”El Paso City” (Marty Robbins), ”Is Anybody Goin’ To San Antone” (Charley Pride), ”Houston” (Dean Martin), ”All My Ex’s Live In Texas” (George Strait), ”I’ve Got Texas In My Heart” (Loretta Lynn), ”God Blessed Texas” (Little Texas), ”Northeast Texas Women” (Alan Jackson), ”Beautiful Texas” (Willie Nelson) og ”You Can’t Get The Hell Out Of Texas” (George Jones).

Utdannelse

Texas har høyere gjennomsnittlige karakterer enn andre delstater i fag som matematikk, men lavere i leseforståelse. Texas Eductation Agency (TEA) administrerer samtlige offentlige skolesystemer i staten. Texas har over tusen skoledistrikter – alle av dem, med unntak av Stafford Municipal School District, er uavhengig av fylkesstyret og drives på tvers av flere forskjellige by- og fylkesgrenser. Ved flere av de offentlige skolene koster det penger å utdanne seg. Texas Education Agency har ingen autoritet over den store andelen private skoler eller hjemmeskoleutdannelse. 
Studenter i Texas tar en rekke tester i løpet av utdannelsen. Det inkluderer blant annet standartester for hele USA og Texas Assessment of Knowledge and Skills (TAKS). Disse tas både på barne- og ungdomsskolen og tester elevenes kunnskaper i lesing, skriving, matematikk, naturfag og samfunnsfag. Flere av testene er lovbestemt av George W. Bush (R) etter No Child Left Behind Act. 
Det finnes 181 college, universiteter og et dusin av andre skoleinstitusjoner i Texas. De fleste av skolene er medlem i de fem største skolesystemene: University of Houston, University of North Texas, University of Texas, Texas A&M University og Texas State University. Texas Tech University, The University of Texas at Austin, Texas A&M University, University of Hoston og University of North Texas er Texas' største skoler ved doktorgradsutdannelser, med et årlig antall beståtte på hele 165 000 elever. 
Staten har også en rekke private universiteter. Rice University – en av USAs ledende skoler innen forskning – ble ranket som den 17. beste skolen i USA av U.S. News & World Report. Det eldste universitetet i de sørlige delene av USA, Southwestern University, ble bygget mens Texas var en selvstendig republikk. 
Texas er den delstaten med minst restriksjoner av hjemmeskoler. Hverken det lokale skoledistriktet, myndighetene eller Texas Education Agency har autoriteten til å regulere hjemmeskoleaktiviteter. Det finnes heller ikke noe minimum antall timer eller dager eleven må ha, eller noe reglement som tilsier hvilke aktiviteter som skal finne sted. USA er landet i verden med flest hjemmeskoleutdannete, over en million mennesker, og Texas har delstaten med flest. Den liberale holdningen er hovedsakelig et resultat av delstatspolitikken som styres av Det republikanske parti. 
Den andre presidenten i Republikken Texas, Mirabeau B. Lamar, kalles ofte for ”the Father of Texas Education”. I Lamars presidentperiode ble det satt til side 50 landområder for bygging av offentlige skoler. Denne politikken førte etter hvert til dagens vidstrakte offentlige skolesystem i Texas. De største universitetssystemene, University of Texas og Texas A&M University System, har i stor grad hatt en sterk vekst som følge av oljefunnet og enkelte viktige mineralfunn. Ifølge Texas House Bill 588 får de 10 % beste elevene i hver klasse ved videregående skoler, gratis tilgang til offentlige universiteter innenfor delstaten. Denne loven er svært kontroversiell og mange politikere, spesielt fra det mindre demokratiske partiet, har forsøkt å få fjernet denne loven. Dette har ikke lykkes, og et flertall av befolkningen støtter loven som følge av gode skoleresultater. Rice University i Houston, Texas Christian University i Fort Worth, Southern Methodist University i University Park og Trinity University i San Antonio er de eldste skolene i staten. 
Texas har for øyeblikket to presidentbiblioteker: George Bush Presidental Library på Texas A&M University og Lyndon Baines Johnson Library and Museum på University of Texas. Det tredje presidentbiblioteket, George W. Bush Presidental Library, skal bygges på Southern Methodist University i Dallas County.