Fosen Vind

Forberedelser

Prosjektet har vært undersøkt siden 2005, i forskjellige kombinasjoner av vindparker. Statnett krevde minst 1 000 megawatt prosjekt for å bygge ny kraftlinje, og prosjektene sør for Trondheimsfjorden var nesten så store som de nord for. Opprinnelig var Svarthammaren og Remmafjellet med i prosjektet, mens Harbaksfjellet var ikke, og Statkraft mente at økonomien var for dårlig da energien produsert ville vært 3,25 TWh/år. Statkraft droppet prosjektet i juni 2015, men partene valgte likevel å vurdere prosjektet igen.
Storheia og Harbaksfjellet fikk dertil større effekt, mens Roan og Kvenndalsfjellet fikk mindre. Bedre plassering av turbinene og kortere adkomstveier førte til mer energi og billigere prosjekt. 
Tidligere var Agder Energi og Nord-Trøndelag Elektrisitetsverk eiere, men de solgte det til Credit Suisse og BKW. 52 % av lokalbefolkningen er for vindparkene, men det er lokale forskjeller.
Partene besluttet i februar 2016 å gjennomføre prosjektet.

Konstruksjon

Bygging av adkomstveier til Roan vindpark startet i april 2016, og kontrakt for adkomstveier til Storheia ble tildelt i juli. Deler på 62 meter eller 200 ton skal fraktes på veiene.

Utgifter

Prisen ventes å bli 11 milliarder kroner; turbinene utgjør to tredjedeler av dette. Andre utgifter (1–2 milliarder) er adkomstveier, fundamenter, ledninger og annet. 
Selskapet bak har inngått avtaler om 150 millioner kroner i betaling til grunneiere og vertskommuner i utbyggingsfasen. Deretter skal det betales 20 millioner hvert år i den 25-årige driftsfasen, i alt 650 millioner.
Kommunene har utsikt til skatteintekter fra vindparkene, men regjeringen overveier å ta vekk skatten.

Inntekter

Norsk Hydro kjøper 18 TWh fra prosjektet over 20 år til deres aluminiumverk.
Norske elkunder betaler nesten halvparten af Sertifikatsystemet (grønne sertifikater) i både Norge og Sverige. Hittil har de fleste sertifikatkronene gått til Sverige; per april 2016 var 13,1 TWh bygd i Sverige og 2,4 TWh i Norge, av ialt 15,5 TWh. Sertifikatsystemet gir 500 millioner kroner i året til vindparkene; dette tilsvarer cirka 15 øre per kWh. I mars 2016 ble de globale sertifikatenes definisjon endret.
Omkring 2020 ventes 2-4 svenske atomkraftverk å stenge og derved øke strømprisene. Det internasjonale energibyrået venter at strømprisene dobles, bl. a. som følge av strømkabler til Tyskland og England (NSN), og økt CO2-avgift.

Ny kraftledning

Statnett bygger en ny 420kV kraftledning på Fosen mellom nord og sør fra mai 2016 til 2019. Linjen bygges også for å dekke kraftunderskuddet på 7 TWh/år i Midt-Norge og sikre forsyningen. Vindparkene og kraftledningene er avhengige av hverandre – om den ene ikke bygges da bygges ikke den andre, og vice versa.
Den nye kraftledningen flytter Fosen fra prisområde Midt-Norge (NO3) til prisområde Nord-Norge (NO4), hvor elprisen er en annen. I gode år er NO4 0,3 øre billigere per kWh enn NO3, men i dårlige år (som 2010) kan NO4 være 40 øre billigere end NO3.

Kritikk

Samebefolkningen har kritisert prosjektet for å vanskeliggjøre reindrift av 2 500 rein på våren. De krever kompensasjon i form av områder, ikke penger. I en rapport fra 2008 vurderer eksperter at noen områder påvirker reindrift betydelig (Storheia), mens andre gjør lite (Harbaksfjellet). Sentralområdene og lavland betyr mest for rein, mens kystområdene betyr lite.
Professor i energiøkonomi Torstein Arne Bye ved Statistisk sentralbyrå mener vindkraftutbyggingen i Trøndelag ikke er lønnsom sett i et samfunnsøkonomisk perspektiv.
Naturvernforbundet har kritisert de nye kraftlinjene for å være unødvendig, og foretrekker energieffektivisering.