Røyrvik

Geografi

Innsjøene Limingen og Tunnsjøen er blant de ti største i landet. Disse ble (sammen med Vektaren og Namsvatnet) regulert i 1959. Andre vann er Austre Sipmeken, Storgollomsvatnet, Hudningsvatnet,

Samfunn

Bosettingen er i dag spredt på grendene i Namsvatnet, Huddingsdalen, Gjersvika, Nyvika og Tunnsjørøyrvik. Kommunesenteret med skole, kirke, administrasjonen ligger i tettstedet Røyrvik, som har 247 innbyggere per 1. januar 2018.

Næringsliv

Basisnæringene var tradisjonelt jordbruk og reindrift, jakt, fiske og fangst.
Produksjon av vannkraft, samt den engang dominerende gruvedriften ved Grong Gruber,
har gitt kommunen anseelige konsesjonsinntekter og kraftig administrasjon.
Turistvirksomhet og friluftsliv har blitt stadig viktigere næringsveier, samt
nisjer innen IT.

Historie

Røyrvik er et opprinnelig samisk område. Den første norske bureisinga skjedde etter 1800 da enkelte nybyggere kom nordover fra Lierne. Samisk kombinasjonsbruk ble etablert på Nyvikmoen i 1910.
Stedsnavnet Røyrvik er opprinnelig et gårdsnavn, som sannsynligvis kommer av vannplanten rør.
Røyrvik ble egen kommune i 1923 ved deling av den tidligere Grong kommune. Kommunens første ordfører var lappefogd Jens Ingvald Ornæs. I over 30 år var så Petter Vekterli ordfører, bortsett fra krigsårene. Senere har Johan Ole Vekterli, Magnar Namsvatn, Inge Staldvik, Ragnar Ingulfsvann og Marianne Ornæs hatt vervet.
Ved nedleggelsen av gruvedriften i Joma, all drift opphørte i 1998, mistet over 100 personer jobben, og befolkningstallet i Røyrvik kommune falt drastisk på grunn av utflytting av arbeidsledige. I ettertid er det etablert industripark i Joma.
For å unngå forvirring med det noe større Rørvik i samme fylke er postadressen 7898 Limingen, endret fra det tidligere 7894 Limingen i 2001. Fram til 1973 var adressen 7895 Nordre Grong (kontor i Røyrvik) og 7894 Limingen (kontor i Gjersvik). Sentralbordet i Gjersvika var inntil 1977 viktig. Nå skapes også teletjenestene helt automatisk. Veinettet er helasfaltert, bortsett fra veien mellom Nyvik og Lierne, og når en kommer til Sverige. Ved etableringen av gruvedrift i Gjersvika ble det i 1910 laget vei over Steinfjellet, en fjellovergang med høyeste punkt om lag 675 moh. Fjellovergangen ble i 1971 erstattet av en 2 600 m lang tunnel.

Kultur

Kommunen er opprinnelig samisk, noe som relekteres i
kommunevåpenet, det tradisjonelle solkorset «Bjijje» som symboliserer de fire himmelretninger. Kommunevåpenet er laget av kunstneren Alfhild Vekterli, som er fra Røyrvik.
Gudfjelløya i Tunnsjøen er kjent som gammelt offersted. Røyrvik Bygdatun har egen utstilling med sørsamisk kultur. Sommerboplassen Johkegaske med
restaurert stabbur (ved Namsvatnet) er vernet.
Misjonæren Thomas von Westen var ved sine reiser innom
og prekte for samene, blant annet ved Preikstolstein.
Røyrvik kirke ble innviet i 1828, anført av
presten Hans Peter Schnitler Krag. Inntil sin død var Ella Holm Bull (1929–2006) i gang
med verket Den samiske historien i Røyrvik og omegn.
Av annet kulturliv kan nevnes det nå nedlagte
Røyrvik Hornmusikklag under ledelse av Asbjørn Elstad.
Fjellspretten Gammeldansklubb og koret Fjelljom (leder John Ornæs)
har siden 1982 hatt faste treningstider i gymsalen på kommunehuset,
sammen med Indre Namdal Trekkspillklubb.
Røyrvik Idrettsforening ble opprettet 1927 og Limingen IF, som
i perioden 1975–1985 hadde flere gode sesonger i 6. og 7. divisjon seniorfotball.
Den årlige Steinfjellstafetten (Trones-Steinfjellet-Røyrvik) arrangeres
i juni hvert år.
Røyrvik Sanitetsforening har siden 1992 hatt allaktivitetshus i
første etasje av Kråa, den tidligere lærerbolig ved brua, som også
brukes av Pensjonistlaget.
Bærflækkdagan har siden 1989 vært et årlig arrangement.
Kommunen har egen ukentlig nyhetsavis «Hi du Hørd».

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er forsamlingshusene Gudøyvangen Grendehus og Samfunnshuset i Røyrvik.