Bitcoin

Økonomi

Bitcoin-økonomien er foreløpig liten relativt til veletablerte økonomier, men ekte varer og tjenester, som klær, elektronikk, bøker, bruktbiler, diverse IT-tjenester og frilans programvarekontrakter blir omsatt for bitcoin. Ti år etterat den første mynt ble utvunnet, er bitcoin i bruk i alle verdensdeler.
Bitcoins godtas som betalingsmiddel for både onlinetjenester og materielle goder. The Electronic Frontier Foundation og Singularity Institute godtar bitcoindonasjoner. Tradere veksler vanlig valuta (inkludert amerikanske dollar, russiske rubler, og japanske yen) til bitcoins gjennom vekselnettsteder.
Hvem som helst kan se blokkjeden og observere transaksjoner i sanntid. Det eksisterer forskjellige tjenester som tilbyr slik overvåking.

Monetære forskjeller

På grunn av sitt desentraliserte rammeverk kan ingen form for tilsynsautoritet kontrollere bitcoin-valutaens verdi, noe som skiller den fra konvensjonell fiat-valuta Dette gjør at potensiell ustabilitet som følge av sentralbanker unngås.
Transaksjoner utføres direkte, uten noe finansielt mellomledd. Disse overføringene gjør det umulig å reversere transaksjoner. Bitcoin-klienten kringkaster transaksjonen til nærliggende noder, som propagerer den videre i nettverket. Korrupte eller ugyldige transaksjoner avvises av ærlige klienter. Å utføre en transaksjon er i utgangspunktet gratis, men det er mulig å betale en frivillig avgift til andre noder slik at transaksjonens prosessering får høyere prioritet.
Det totale antall bitcoins går mot 21 millioner over tid. Pengemengden vokser som en geometrisk rekke hver 210 000. blokk (om lag hvert fjerde år); i 2013 vil halvparten være generert, og i 2017 vil 3/4 være generert. Når det nærmer seg sistnevnte milepæl er det sannsynlig at verdien til bitcoins vil begynne å deflatere (øke i reell verdi) som følge av lav tilførsel av nye penger. Bitcoins tekniske utførelse tillater imidlertid oppdeling ned til åtte desimalplasser (dette gir 2,1 x 10¹⁵ totale enheter), som igjen omgår praktiske
utfordringer etter prisjustering i et deflatorisk system. Istedenfor å tjene penger på «mining» (generering av nye bitcoins), forventes det at noder i denne perioden vil avhenge av å konkurrere om transaksjonsavgifter.

Utfall

Bitcoin kan mislykkes ved devaluering av valutaen, ved at brukermassen avtar, eller en global statlig razzia mot programvaren. Overgang til en lignende krypto-valuta er også en mulighet, dersom en slik blir laget og funnet mer legitim eller fordelaktig enn bitcoin. Det er dog ikke gitt at det er mulig å «bannlyse all kryptovaluta som ligner bitcoin». Desentraliseringen og anonymiteten som er nedfelt i bitcoin later til å være en reaksjon mot de amerikanske styresmaktenes rettsforfølgelse av digitalvalutaselskaper som E-Gold og Liberty Dollar.
I februar 2011 fikk omtale på Slashdot og den påfølgende Slashdot-effekten en innvirkning på bitcoin-verdien samt noen bitcoin-relaterte nettsteder.
Den 5. desember 2013 forbød kinesiske myndigheter landets banker å håndtere transaksjoner som involverte den virtuelle bitcoin valutaen. Myndighetene sa at forbudet kom fordi bitcoin ikke ble støttet av noen nasjon eller sentral myndighet. I kunngjøringen het det videre at myndighetene ville øke anstrengelsene for å stoppe bruken av bitcoin i hvitvasking av penger. På det individuelle plan var det derimot fortsatt lov til å handle med bitcoin.

Teknologi

Bitcoin er en peer-to-peer-implementering av Wei Dais b-money-forslag og Nick Szabos Bitgold-forslag. Prinsippene i systemet er beskrevet i Satoshi Nakamotos bitcoin-hvitbok fra 2008.
Bitcoin benytter offentlig nøkkelkryptering for å overføre beløp mellom kontoer. Alle transaksjoner er offentlige og lagres i en distribuert database. For å forhindre at de samme pengene blir brukt mer enn en gang for hver eier, implementerer nettverket en p2p-distribuert timestampserver som realiserer ideen om lenket bevis på arbeid. En fullstendig historie over transaksjoner lagres i databasen; for å redusere lagringsplassen på databasen benyttes et Merkle-tre.

Adresser

En klient som deltar i bitcoin-nettverket har en lommebok (wallet), en spesiell fil lagret lokalt på en datamaskin, som inneholder et arbitrært antall kryptografiske nøkkelpar.
Kryptering i en bitcoin-«lommebok» (wallet) vil typisk ta i bruk et nøkkelpar bestående av en privat- og en offentlig-nøkkel. Bokføring i blokkjeden skaper lange, matematisk genererte hash-linjer der det er spor av den offentlige nøkkelen, og det muliggjør identifisering av lommebok.
De offentlige nøklene, eller bitcoin-adressene, fungerer som sender- og mottakeradresser for endepunktene innblandet i transaksjoner. De korresponderende private nøklene autoriserer betalinger utelukkende fra den klienten. Adressene inneholder ikke noen informasjon om sine respektive eiere og er generelt ansett for å være anonyme. Adresser i lesbar form er strenger på lengde rundt 33 tegn sammensatt av tilfeldige siffer og bokstaver, men begynner alltid med tallet 1 og er på formen 175tWpb8K1S7NmH4Zx6rewF9WQrcZv245W. Det er mulig for bitcoin-brukere å eie flere adresser, og man kan faktisk generere nye adresser uten noen praktisk begrensning, da generering av nye adresser krever relativt liten datakraft, likt generering av et offentlig/privat-nøkkelpar, og ikke avhenger av kontakt med andre noder i nettverket. Brukerens anonymitet bevares ved oppretting av ett-formåls- og engangsadresser.

Transaksjoner

Bitcoin inneholder den offentlige nøkkelen (adressen) til den gjeldende eierens lommebok (wallet). Når en bruker A overfører penger til en bruker B, formaliseres eierskiftet ved at A legger til Bs offentlige nøkkel (adresse) i de bitcoins som skal omfattes av transaksjonen og signerer med sin egen private nøkkel.
Deretter kringkaster A disse pengene i peer-to-peer-nettverket som en transaksjon. Resten av nettverksnodene validerer de kryptografiske signaturene og beløpet i transaksjonen, før den godtas.

Blokkjede

En transaksjon som kringkastes til andre noder blir ikke offisiell før den anerkjennes i en kollektiv, tidsindeksert liste over alle kjente transaksjoner, kalt blokkjeden. Denne anerkjennelsen er basert på et bevis-på-arbeid-system for å forhindre forfalskning og at de samme pengene brukes mer enn en gang av samme person.
Enhver genererende node samler alle transaksjoner som venter på anerkjennelse i en kandidatblokk, en fil som blant annet  inneholder en kryptografisk hash av den forrige godkjente blokken som noden kjenner til. Den forsøker så å produsere en kryptografisk hash av den blokken med gitte karakteristikker, en prosess som gjennomsnittlig krever et forutsigbart antall repetisjoner av prøving og feiling. Når en node finner en løsning til et slikt problem, kunngjøres den til resten av nettverket. De andre nodene mottar så den nye, løste blokken og validerer den før den legges til blokkjeden.
Etter hvert vil blokkjeden inneholde historikk over kryptografisk eierskap for alle bitcoins fra deres opprinnelige generator til den nåværende eieren. Dersom en bruker forsøker å bruke penger som han allerede har brukt, vil dette fremgå av denne historikken og transaksjonen avvises.

Generering av bitcoins

Bitcoin-nettverket genererer et nytt parti med bitcoins omtrent seks ganger hver time. Enhver bruker kan potensielt motta penger ved å kjøre bitcoin-programvaren med «generer bitcoins»-funksjonen aktivert, eller en tilsvarende programvare spesialisert for brukerens maskinvare. Prosessen å generere bitcoins kalles «mining» (tilsvarer gruvedrift, eller utvinning på norsk). Sannsynligheten for at en gitt bruker vil motta et parti med bitcoins avhenger av datakraften den bidrar med i nettverket relativt til den samlede datakraften til alle de andre nodene.
Mengden bitcoins per parti overstiger aldri 50 BTC (pluss transaksjonsavgifter), og utbetalingene er programmert til å avta over tid og gå mot null, slik at det aldri vil eksistere mer enn 21 millioner bitcoins. Etterhvert som utbetalingene for nyløste blokker avtar, er det forventet at motivet for å drifte blokkgenererende noder skifter til inntekter fra transaksjonsavgifter.
Alle genererende noder i nettverket konkurrerer om å være den første til å finne en løsning til det kryptografiske problemet i deres kandidatblokk, et problem som krever gjentatte prøv-og-feil-forsøk. Når en node finner løsningen, kunngjøres det til resten av nettverket og noden krever et nytt parti bitcoins utbetalt for arbeidet den har gjort. Resten av nodene validerer blokken og legger den til kjeden.
Noder kan gjøre nytte av sine CPUer ved å bruke standardklienten, eller sine GPUer ved å bruke spesiell programvare. Brukere kan også generere bitcoins-kollektiv, gjennom såkalt «pooled mining».
For å se til at maksimalt en blokk blir generert hvert tiende minutt, justeres vanskelighetsgraden på problemene annenhver uke slik at den totale regnekraften i nettverket ikke fører til raskere økning i pengemengde enn det som er forutsett.

Transaksjonsavgifter

Fordi noder ikke har noen forpliktelse til å inkludere transaksjoner i blokkene de genererer, kan bitcoin-avsendere betale en frivillig transaksjonsavgift. Dette vil fremskynde transaksjonen og gi incentiver til brukere om å kjøre noder, spesielt når vanskelighetsgraden for generering av bitcoins øker eller utbetalingen per blokk avtar over tid. Noder belønnes med transaksjonsavgiftene assosiert med alle transaksjonersom er inkludert i deres kandidatblokker.

Alternative implementeringer

Foruten den offisielle bitcoin-klienten og biblioteket, finnes også en åpen-kildekode-implementering av Bitcoin-protokollen i Java ved navn BitCoinJ, utviklet av Mike Hearn, en Google-utvikler
Et alternativt brukergrensesnitt er bitcoin-js-remote, et webgrensesnitt i JavaScript.

Sikkerhet og lønnsomhet

Bitcoin-nettverket anses som svært sikkert, og bitcoin er trolig det sikreste nettverk i verden. Det har motstått tallrike angrep fra hackere. I de tilfellene en har funnet sikkerhetshull, har de blitt tettet raskt. Selve programvaren er altså robust. Det har likevel oppstått en økende risiko grunnet noe som ikke var forutsett, nemlig at en vesentlig del av sikkerheten i bitcoin er at det er et desentralisert nettverk.

Økonomisk kriminalitet

Bitcoin har tidvis blitt karakterisert som et pyramidespill fordi verdien ikke styres av annet enn brukernes tillit til valutaen. I tillegg har kryptovalutaen blitt beskyldt for å legge til rette for kriminalitet som hvitvasking, terrorfinansiering og narkotikahandel. Flere land har derfor lagt ned forbud mot kryptovalutaen. EU har også vurdert å forby bitcoin fordi man mistenker at kryptovalutaen brukes utstrakt til å finansiere terrorhandlinger. Ingen kjente saker knytter imidlertid bitcoin til terrorfinansiering, da den ikke er anonym nok. Samme kan ikke sies om antikviteter, for å peke på et retorisk poeng hos de som forsvarer teknologien fra påstander om hvitvasking. 
Bitcoin er knyttet til en rekke alvorlige tilfeller av svindel. I februar 2015 kollapset bitcoin-børsen MyCoin som da skyldte investorene 387 millioner dollar. Det hele viste seg å være en Ponzi-svindel hvor investorene hadde blitt forespeilet urealistisk avkastning gjennom investeringer i bitcoins. I 2015 steg kursen på bitcoin raskt etter at den russiske finansakrobaten Sergej Mavrodi hadde relansert sin Ponzi-svindel MMM der deltakerne ble pålagt å investere i bitcoin. I 2015 ble selskapet Wealth Builders Network & Educational Services Inc. etablert med formål om å tilby et MLM-konsept basert på bitcoin.
I november 2015 ble Anthony Murgio stilt for amerikansk rett tiltalt for massiv hvitvasking gjennom bitcoin-børsen Coin.mx.

Lønnsomhet

Den opprinnelige tanken bak kryptovaluta var at enhver skulle kunne være en del av nettverket og prosessere transaksjoner (mining). Slik var det også opprinnelig, men etterhvert har det blitt utviklet spesialisert hardware for bitcoin mining. Den utkonkurrerte ganske raskt ordinære datamaskiner. I dag er det så ulønnsomt å mine bitcoin med en vanlig datamaskin at det i praksis ikke er mulig.

Hvem oppfant bitcoin?

Mysterium omgir grunnleggeren av bitcoin. En 37 år gammel mann kalt Satoshi Nakamoto har vært navngitt som opprinnelig designer av programvaren. Det er ikke kjent om Satoshi Nakamoto er et reelt navn eller et pseudonym eller om det representerer en person eller en gruppe. Det er spekulasjoner om at Nakamoto er av britisk opprinnelse, på grunn av britisk formatering i hans eller hennes arbeide. Den minste bitcoin-enheten kalles satoshi som hyllest til grunnleggeren.