Dorsai

Delte kulturer

Konflikter og utvikling har ført til rendyrking av kulturelle aspekter i en grad som gjør det tilen lettelse når den overfylte jordens befolkning kan søke seg utover i verdensrommet. Tendensen til at like søker like, gjør at mange planeter får kulturell likeretting. Dette skjer ikke uten konflikter, eksempelvis mellom trosgrupper. Der dannes syv forskjellige kulturer som hver seg er deler av jordens samlede potensial. Dette skyldes like mye vårt felles ubevisste, som trenger å finne hvilken kultur har fremtiden i seg. Jordens innbyggere forblir «fullspekter-mennesker» som en kontrollgruppe.
Interplanetarisk økonomi er basert på utveksling av spesialisttjenester. Jorden får et handicap som ikke-spesialister.

Teknologi

Forfatterens hovedsak er hele tiden personer og samfunn. Teknologien blir bare belyst i den grad som ansees nødvendig for fremdriften.

Hyperdrive (eller FTL- framdrift)

FTL (hastigheter over lysets) var det som muliggjorde koloniseringen. Forfatteren bygger på en anvendelse av Heissenbergs usikkerhetsprinsipp. I et «jump» blir romskipets posisjon potensielt usikkert, og opptar i teorien ingen og alle punkter i universet simultant før det kondenserer i et forhåndsvalgt punkt. Jump er i nulltid, men beregningene tar tid. Jumpet blir aldri presist, slik at et skip nærmer seg målet med kortere og kortere jump. En viss prosent lykkes ikke og disse skipene er totalt vekk. Mengden jump øker risikoen for at det neste er et slikt. I 24 hundreåret er teknikken raffinert slik at jump kan tas fra en planetatmosfære, men bare dristige og flinke piloter (Dorsai) våger det.
Til å begynne med var jumpene slik at bare ikke- sjeler kunne klare stresset. Etterhvert ble spesialmedikasjon svaret. I 23 hundreåret var slik medikasjon bare ved kontinuerlig jumping.
Teknologien forøvrig ligger i bakgrunnen, slik som utviklingen av Encyklopediet i verdensrommet, hvor mange brukere kunne gå direkte inn på sitt felt ved bare å tenke på det, men ikke beskrevet i særlig detalj.

Våpen

Seriens fokus på Dorsaiene gjør valg av våpen viktige. Mens teknologene bruker store summer på avanserte våpen, satser Dorsaiene på enkle og driftssikre saker. En sivil sportsjeger hadde «bedre» utrustning, som soldatene betraktet med forakt. Mange av de avanserte var levert med løp og sikter til alle slag anledninger, fra grovere kaliber til maskinmessig utskytning. Disse ble fort faset ut.
Hovedvåpenet for en infanterist var kon- rifla, med selvdrevne porsjektiler. Disse kunne oppbevares og brukes i rørformede magasiner oppbevart i skjeftet. Geværet selv besto av sikte og løp, med tennmekanisme som fungerte hver gang. Konene er mere dødelige på lang avstand og eksploderer ved anslag.
Også i bruk er rifler som skyter ut grammofonstiftstore kuler som kan gå opp mot en kilometer. Magasinet holder 5 000 skudd. Kulene er spunnet av tråder av ikke- metall og går i oppløsning ved anslag. Såret som oppstår nødvendiggjør mye legebehandling for å fjerne trådene.
Artilleri og kanoner var der, men spilte liten rolle for historiene.
En undervannsbulldozer brukt som uortodokst våpen spiller en stor rolle i en av historiene.

The Final Encyclopedia

Allerede i regnesentralenes barndom ble komputere tatt i bruk, slik som Brain i E. E. Smiths Skylark – serie. Bruken av Cyberspace som medium for kunnskapsoppsamling startet omtrent i den tiden disse ble skrevet. Andre forfattere har benyttet samme ide, og etterhvert gjort biblioteket svært kompakt.
Dorsai- universets «Final Encyklopedia» blir flyttet fra jordoverflaten til en satellitt som plasseres i et av jordens Lagrange-punkter: Det vokser raskt i fysisk volum og innhold. Teknologien utvikles til at en bruker som er identifisert, kan utføre mange oppgaver uten å bevege seg fra arbeidsrommet. Det er en vegg av «Hyperrom» mellom satellitten og resten av verden, slik at forsøk på å trenge inn sprer sabotøren bokstavelig talt over det hele.