Marie Antoinette av Frankrike

Bakgrunn

Marie Antoinette var det nest yngste av 16 barn av det tysk-romerske keiserparet Frans I Stefan og Maria Teresia. 
Hun vokste opp ved Habsburghoffet i Wien og ble som 12-årig forlovet med den franske kronprins (Dauphin), Ludvig August av Bourbon (Louis Auguste de Bourbon).

Ekteskap med Ludvig

Marie Antoinette og Ludvig ble gift pr stedfortreder den 19. april 1770 i Wien og personlig den 16. mai 1770 i Versailles. Marie Antoinette var på dette tidspunkt fjorten år gammel, mens Ludvig var seksten. De ble bosatt i slottet i Versailles. Ekteskapet kom i stand som pant på alliansen mellom Frankrike og Østerrike. Alliansen var ikke populær i Frankrike, og Marie Antoinette fikk få venner ved hoffet. 
Ekteskapet gikk ikke godt i starten, og det unge kongelige par hadde problemer med å fullbyrde ekteskapet. Fire år etter, i 1774, døde Ludvigs farfar, og Ludvig ble så salvet som konge som nittenåring. Dermed var Marie Antoinette dronning av Frankrike.

Dronning av Frankrike

Dronningen druknet sine sorger og problemer i fornøyelser. Av omverdenen ble hun dermed ansett som munter og tankeløs. Hun brukte store summer på luksuriøse kjoler, sko og smykker. Hun besøkte jevnlig Paris for å gå på ball og operaer. Hun spilte konstant og stiftet gjeld som hennes mann betalte. Denne oppførselen la grunnlaget for mange rykter om dronningens liv. Hun var ung, naiv, arrogant og nektet å ta hoffritualene seriøst og ble derfor også upopulær ved hoffet.
Det kongelige ekteskap skrantet stadig. Keiserinne Maria Theresa var bekymret og sendte Marie-Antoinettes eldste bror til å rådgi dem. Besøket var en suksess og 16 måneder etter fødte dronningen i 1778 deres første barn. Hun var da knapt 23 år. 
Etter Marie Thérése Charlotte fulgte to gutter og en pike. Den første datters fødsel markerte en ny begynnelse i dronningens liv. Hun ble mer opptatt av barnas oppdragelse, og hun trakk seg tilbake fra hoffet til sitt lystslott, Petit Trianon.
Hun er blitt tillagt, sannsynligvis feilaktig, sitatet Qu'ils mangent de la brioche! (la dem spise kake) da hun ble konfrontert med at folket manglet brød. (Påstanden lever imidlertid videre som en faktoide.)  Det tok folk som et bevis for hennes ansvarsløshet og hennes naive tankegang i forhold til folket da hun under hungersnøden i Paris kommenterte folkets rop om hjelp om mat. Setningen ble brukt i Jean-Jacques Rousseaus «Les Confessions», da Marie bare var ti år gammel, og de fleste mener at Rousseau selv oppfant det, eller at det var sagt av Maria Theresia av Spania, hustru av Ludvig XIV av Frankrike. Marie-Antoinette var meget upopulær og mange tilskriver henne setningen på grunn av hennes ry som en kald og distansert person.
Marie Antoinettes liv er beskrevet som ødselt, ansvarsløst og frivolt. Kildene var primært de beryktede pamfletter, utgitt av dubiøse trykkerier. Et vesentlig kritikkpunkt av nettopp kritikken av hennes livsførsel som for eksempel de forvrengte og lite velvillge gjengivelser av spekulasjoner rundt den såkalte affæren om diamanthalsbåndet og tildels grenseløse spekulasjoner om affærer med hoffolk.

Gravsted

Hennes legeme ble slengt i en umerket grav i Madeleine-gravfeltet (cimetière de la Madeleine) i rue d'Anjou. (Dette gravfeltet ble stengt det påfølgende år.)
Både Marie Antoinettes og Ludvig XVIs jordiske levninger ble ekshumert den 18. januar 1815, under Bourbonrestaurasjonen, da comte de Provence var blitt kong Ludvig XVIII. En kristen begravelse av de kongelige levninger fant sted tre dager etter, den 21. januar, i de franske kongers nekropolis i St. Denis-basilikaen.