Overhalla

Navn

Selve navnet Overhalla kommer fra norrønt œfri halfa, «øvre halvdel». Dette skriver seg fra inndelingen etter rikssamlingen, da Namdalen ble delt i to sysler, og det opprinnelige Overhalla betegnet derfor hele Indre Namdal. Dette ble senere brukt som navn i den kirkelige inndelingen, hvor Ranem kirke i dagens Overhalla ble hovedkirke i sitt prestegjeld. Dagens skrivemåte ble fastsatt ved kongelig resolusjon i 1917, etter at Overhalden og Overhallen lenge hadde blitt brukt.

Geografi

Kommunen ligger i nedre del av i Namdalen, øst for Namsos og vest for Grong og Høylandet kommuner. På begge sider av hoveddalen,  hvor elven Namsen har sitt løp, er det et kupert og skogkledd landskap. Hoveddalen er forholdsvis tett bebygd. Nord for Ranemsletta deler dalen seg i to, i det at Namsen kommer østfra, mens sideelven Bjøra kommer fra nordøst. Det høyeste punktet i kommunen er Reinsjøfjellet (726 moh.), som ligger i den sørlige delen av kommunen. I all hovedsak består berggrunnen av eldre gneisbergarter. Dalen er ellers dekket av marine avsetninger og har store myrområder. Langs elven finnes flere pukkverk. Namsen faller slakt og graver i leir- og sandavsetningene langs bredden.
Både fylkesvei 17 (Kystriksveien) og den nedlagte Namsosbanen passerer gjennom kommunen.

Samfunn

Tettsteder i Overhalla er Ranemsletta, Hunn, Skogmo, Svalia og Øysletta. Hunn er det største med 7–800 innbyggere. Kommunen er fra 2009 en del av Midtre Namdal samkommune, som ellers omfatter Namsos, Fosnes og Namdalseid. 
Ranem kirke og Skage kirke ligger i Overhalla sogn; to tidligere sogn ble slått sammen fra 2016. Overhalla sogn er en del av Namdal prosti i Nidaros bispedømme. I politi- og rettsvesenet dekkes Overhalla av Overhalla lensmannsdistrikt i Trøndelag politidistrikt, og av Namdal tingrett i Frostating lagdømme.
Grunnskoler i kommunen er Overhalla barne- og ungdomsskole, Øysletta skole og Hunn skole. Overhalla videregående skole ble i 2002 slått sammen med Namsos videregående skole til den nye Olav Duun videregående skole, som ligger i Namsos.
Kommunen har et lavt energiforbruk med 34 955,62 kWh per innbygger i 2006, og bruken av fornybare energikilder er høy. Ifølge Norges geologiske undersøkelse hadde 5–20 % av kommunens innbyggere grunnvannsforsyning i 1996, og over halvparten hadde tilfredsstillende drikkevannskvalitet.

Politikk

Bortsett fra noen korte avbrekk har Senterpartiet, gjerne i samarbeid med Venstre eller Arbeiderpartiet, hatt ordføreren i kommunen siden 1920-årene.

Næringsliv

Nesten en fjerdedel av kommunens yrkesaktive jobber innen jordbruk, skogbruk og fiske, hvilket er langt over landsgjennomsnittet. Jordbruket har hovedvekt på korndyrking og storfehold. I 2004 ble det avvirket 13 000 m³ tømmer i kommunen, og i Kvatninga vest i bygda Skage finnes også Namdal skogselskaps planteskole. Det finnes også noe industri med vekt på trevareindustri, produksjon av mineralske produkter og kjemisk industri, og litt over en femtedel av de sysselsatte jobber innen industri og byggebransjen. Hovedtyngden av industriarbeidsplassene ligger på Skogmo. Om lag en femtedel av de sysselsatte jobber innen helse- og sosialsektoren.
Mange av kommunens yrkesaktive jobber i nabokommunen Namsos, og i 2001 gjaldt dette 25 % av Overhallas sysselsatte.

Historie

Det er gjort funn fra steinalderen i det som i dag er Overhalla, blant annet i form av skiferkniver. Eldste registrerte bosetting er fra Kjerkåkeren på Hunn (lokal uttale - hoinn) - rett øst for Skage kirke. Det ble funnet spor etter bygg/stolper tidfestet til ca 1.000 f.Kr., jf arkeologisk rapport. Landhevinga tilsier at tidligste bosetting var fra tida etter 1.300 f.Kr. Bosettinga er mao mer enn 3.000 år gammel. Hunn er et førnorrønt navn og av de eldste gårdsnavna i Norge (Norsk stadnamnleksikon og Namdalens historie fram til 1500 av Jørn Sandnes.)
Det var flere titalls gravhauger på Hunn (tegning fra ca 1760 av kaptein Henrich Sommerschield) og det mest kjente funnet er Hunna-sverdet fra 1860 (Vitenskapsmuseet i Trondheim). Hunn gravfelt antas å være fra folkevandringstid/Merovingertid. (kilde - Gunnar Groven - Det eldste Overhalla.) Rett øst for kirka ligger Vattan som var en del av varslingssystemet i ufredstider. Den neste østover er Vattan i Tetlien. 
Ved Bertnum gård ligger tre store gravhauger fra merovingertiden, og ellers er 800 gravhauger registrert i kommunen. Bertnum var et høvdingsete i Namdalen under Ynglingeætten. Det er gjort funn av hustufter i nærheten av Bertnemshaugene, de eldste av disse langhus på 40 × 8 m fra 150–200 år e.Kr. Overhalla er første gang nevnt skriftlig i et middelalderdiplom fra 5. april 1309, som omhandler et hæroppbud mot Jämtland fra «æfra haulfu j Naumadale».
Det er en haug kalt tinghaugen på Ranemsletta. Det tilsier at det var et ting her. 
Kommunens tusenårssted er Ranem kirke, en rundbuet langkirke i romansk stil. Kirken ble bygd i 1187 og restaurert ved sitt 800-årsjubileum i 1987. Byggematerialet er gråstein på marmorsokkel, mens taket og tårnet er bygd i tre. Altertavlen fra 1678 er kirkens klenodium, og dette var også det eneste man klarte å redde ut da kirken brant i 1899.
Opprinnelige navn på kirka var Hunnar etter gården med samme navn iht biskop for Nidaros bispedømme Alak Bolts jordebok (egen omtale). I 1507 hadde kirka skiftet navn til Skagi (nå - Skage) (Overhalla bygdebøker av Olav Flotten og Gunnar Groven og Gunnar Groven - Skage kirke). Antakelig etter at gården Hunn var delt hvorav Skage gård (lokal uttale - skagga) utgjorde den ene halvparten. Skagga var da prestegård/-bol eller Mensalgods i den katolske kirka. Både på Hunn og Ranemsletta ble det antakelig bygd stolpekirker kort etter kristninga. Rett øst for Hunn går det en kavlveg over Tramyra mot Høy og Rygh. 
Det Overhaldske Compagnie hadde tilhold på Skagga på 1700-tallet. 
På Melen under Hallvardmo ved Namsen har det trolig vært marked langt tilbake i tid, men sikre bevis har man ikke før fra 1600-tallet. Her ble det i oktober holdt marked, hvor man byttet ulike landbruks- og tekstilvarer, fisk og tran. Markedet ble besøkt av bønder fra hele Namdalen og folk fra andre distrikter.
Rundt 1930 tok selskapet Ny Jord initiativ til et bureisningsfelt på Tramyra øst for kirkestedet Hunn (egen omtale). Hunn ligger 12 km vest for kommunesenteret Ranemsletta og ca 15 km øst for Namsos by. Hunn er største tettsted i kommunen. Skage kirke og Hunn skole ligger på Hunn. Under krigen var det en større forlegning av tyske soldater på Hunn. 
Kommunen ble opprettet som et formannskapsdistrikt den 1. januar 1838 og har siden hatt mer eller mindre uendrede grenser, bortsett fra en grensejustering (Galguften og Hauknes) mot Høylandet i 1964.

Kultur

Kulturelt er kommunen særlig kjent for å ha fostret rockeband som D.D.E. og Podium. Musikkfestivalen Råttistock arrangeres årlig i Værnbun/Vannebo ved kraftstasjonen Vannebo e-verkpå.