Meløy

Kommunevåpen

Kommunevåpenet i Meløy ble vedtatt av Meløy kommunestyre den 31. januar 1984 og godkjent ved kongelig resolusjon den 7. desember 1984, fremmet av Kommunal- og arbeidsdepartementet. Motivet er en gul valmue (Papaver radicatum ssp. subglobosum) på blå bunn. Planten har sterk svovelgul farge og vokser like ved den blålige isen, og det er bakgrunnen for fargevalget på kommunevåpenet.
Svartisvalmuen ble oppdaget for vitenskapen av geologen Johan Rekstad i 1898, da han drev undersøkelser ved Engabreen, en vestlig utløper av Svartisen.

Næringsliv

Næringslivet består av industri, landbruk, fiske, fiskeoppdrett og servicenæringer. Kommunen har store vannreserver i fjellene og flere vannkraftverk. En av dammene, Storglomvassdammen, er verdens høyeste steinfyllingsdam med asfaltkjerne. Svartisen kraftverk har en årlig produksjon på 2200 GWh.
Glomfjord industripark rommer Yara, som blant annet produserer gjødsel. Industriparken har hatt opp til 900 arbeidstakere. I begynnelsen av 2008 begynte REC å bygge en ny fabrikk for 1,3 milliarder kroner for multikrystallinske og monokrystallinske silisiumwafere for bruk i solceller. I tillegg ble det bygd en helt ny fabrikk for produksjon av slurry til wafer-industrien. I 2012 la REC ned sin virksomhet i Glomfjord.

Kultur

Kommunen har et rikt kulturliv med mange festivaler og revyer. NordNorsk Revyfestival alternerer mellom Meløy og Høylandet. Sommerdagan arrangeres hvert år i månedsskiftet juli/august.
Meløy har også et rikt lokalt musikkliv. En av de mest kjente artistene er Jørgen Nordeng, best kjent under artistnavnene Jørg-1 og Joddski, tidligere medlem i hiphop-gruppa Tungtvann (1999–2007). Etter at Tungtvann ble oppløst i 2007 satset Jørgen Nordeng på solokarriere under navnet Joddski.

Tusenårssted

Meløy kommunes tusenårssteder er Meløygården, Meløy kirke og minnebautaene ved kirken. På Meløygården er det satt ned en merkestein.
Meløygården på Meløya regnes som setet til adelsfamilien Benkestok og er en av Nordlands mange gårdshauger fra middelalderen. Meløygården eies av Stiftelsen for vern av Meløygården, samt noen privatpersoner.
Det statlige tilskuddet ble blant annet benyttet til grusing av gamle kirkevei og lysarmatur i Meløygården.

Tusenårstre

Det ble plantet tusenårstre i Meløygården og ved Rådhuset. I tillegg ble det på eget felt, «tusenårsskogen», plantet trær fra alle skolekretser.

Kulturverninteresser

Fondal gård i Fonndalen i Holandsfjorden er en av de eldste (ca. 1630) gårdene i Meløy kommune som fortsatt er i drift, og er fredet av Riksantikvaren på bakgrunn av forskjellige forhold, blant annet alder, byggeskikk og tidlig turisme. Denne fredningen er imidlertid utfordret, fordi bedrifter (og kommunen - skatteinntekter) ønsker tilgang til de store mengdene finkornet sand og småstein som endemorenen gården hviler på, inneholder. Denne sanden er ideell til asfalt- og betongproduksjon, og bedrifter har allerede utvunnet en del av sanden før fredningen. En endemorene er grusen som isbreer fører med seg og legger igjen når de trekker seg tilbake. Engabreen ligger bare et steinkast fra gården, og opinionen mener utvinning av denne grusen vil forringe det unike landskapet og dermed også langsiktige inntekter fra turisme.