Sumaya Jirde Ali

Bakgrunn

Sumaya Jirde Ali kom til Bodø fra Somalia som syvåring i 2005. I 2016 fikk hun et innlegg på trykk i Aftenposten, på ungdomssiden Si;D, om hvordan hun under et London-besøk hadde blitt slått av at både reklameplakater, filmer og det offentlige rom for øvrig gjenspeilet et mangfoldig Storbritannia. Dette var for henne en stor kontrast til hvordan befolkningen ble representert i reklamer, underholdning og ellers, i hjemlandet Norge. Med dette innlegget trådte Sumaya Jirde Ali for første gang inn på den nasjonale samfunnsdebattarenaen.

I 2017 ga hun ut diktsamlingen Kvinner som hater menn. Samme år ble hun kåret av lokalavisen Bodø Nu til «Årets Bodøværing». Avisens ansvarlige redaktør, som også var juryleder, begrunnet kåringen som følger:
«– Sumaya er en utrolig viktig stemme for veldig mange unge kvinner, som tidligere har slitt med å finne forbilder som taler deres sak. Hun har gått i bresjen for en utvikling der unge, muslimske kvinner i større og større grad tør å delta i samfunnsdebatten. Og hun er en utmerket representant for Bodø.»

I januar 2018 ble hun tildelt Zola-prisen. Juryformann Karl Eldar Evang viste til at Sumaya Jirde Ali hadde utpekt likeverd for alle samfunnsborgere til en av sine hjertesaker, og berømmet henne for ikke å ville gi andre mennesker definisjonsmakten over henne selv. I februar 2018 kåret gratisavisen NATT&DAG henne til «Årets stemme». Da avisen kunngjorde hvem den kåret til Årets stemme 2017, skrev den blant annet: 
«Der enkelte i norsk offentlighet mest av alt frykter politisk korrekthet, lever Jirde Ali med voldsalarm, drapstrusler og en strøm av rasistisk hets. Da hun i sommer ba Listhaug ta avstand fra hetsen hun mottok i Listhaug-fansider på Facebook, skrev sosiolog og forfatter Halvor Fosli at hun som innvandrer ikke burde «kritisere de innfødte hardt og nådeløst» og at hun som ungdom burde «gå på forelesninger, ikke forelese selv». Det er åpenbart motsatt.  I mange av vår tids viktigste debatter – for eksempel om flerkultur, identiet og religion – gjør Jirde Alis bakgrunn, personlighet og evner henne spesielt egnet til å forelese.»
Sumaya Jirde Ali deltok i intervjuprogrammet Torp på NRK TV 28. februar 2018, og fortalte da blant annet om hvordan hun og hennes familie opplevde at hennes deltagelse i samfunnsdebattanten hadde utløst blant annet både netthets og en rekke negativt vinklede artikler i blant annet nettavisen Resett. Dagen etter gikk svært mange ut og uttrykte sin støtte til Jirde Ali.  
I mars 2018 hadde hun sagt ja til å delta i flere 8. mars-arrangementer, men ble utsatt for så mye netthets og sjikane at hun kunngjorde at hun trakk seg fra deltagelsen. Dette førte til stort engasjement både i sosiale medier og i offentligheten for øvrig til støtte for Jirde Ali, hvoretter hun ombestemte seg og likevel deltok på flere 8. mars-arrangementer. Flere rikspolitikere var blant dem som uttrykte sin støtte til Sumaya Jirde Ali i denne perioden. Hun fikk også støtte fra personer i ledende posisjoner innen den norske kirke. På flere 8. mars-arrangementer bar deltagerne masker pålimt et portrettfoto av Jirde Ali, som tegn på solidaritet med hennes kamp for retten til frie ytringer. Initiativet til denne kampanjen kom fra samfunnsdebattanten Susanne Kaluza. Høsten 2018 kom hun med boka Melanin hvitere enn blekemiddel på Aschehoug forlag.
Ali ble tildelt Den norske Forfatterforenings Ytringsfrihetspris for 2018.