Bergen Ungdomslag Ervingen

Aktiviteter

Laget har ei rekke særlag som driver med ulike aktiviteter.
De to første særlaga, spellaget (nå teaterlaget) og songarlaget (nå Kor e' tonen), blei satt i gang allerede to uker etter stiftinga i 1900, og holder fortsatt på. Kor e' tonen er et blandakor med sopran, alt, tenor og bass i stemmerekka.
Folkedanslaget har lenge vært det støste særlaget med fire faste grupper: Måndagsringen, Onsdagsringen, Folkedans for Seniorar og Hallinggruppa. I tillegg driver Barnelaget og Ungdomsgruppa med folkedans som hovedaktivitet.
Spelemannslaget består av Bergen Juniorspelemannslaget og Audhilds, sistnevnte er et spelemannslag for studenter og unge voksne.
Koneklubber, håndarbeidsgrupper, saumarlag og samlinger av mennesker om ønsker bli kjent på tvers av aktiviteter har lang tradisjon i ungdomslaget. I dag har laget to slike grupper: Selsvikklubben for hovedsakelig eldre medlemmer, og Skostredet spøt og slarv for unge medlemmer og andre interesserte.
Laget har også lagsmøter med foredrag og ordskifte, og særlaga byr inn til fester, konserter og forestillinger med jevne mellomrom.
Lagshytta på Eidsholmen i Fana blir ofte brukt til turer, og ellers blir den leid ut til andre.
Bergen Ungdomslag Ervingen er med i Bygdelagsnemndi i Bergen, og er gjennom moderorganisasjonene del i Hordaland Ungdomslag og Hordaland Mållag.

Lagsbruk

Som mange andre ungdomslag har Bergen ungdomslag Ervingen et aktivt lagsbruk. Det første lagsbruket, “Skytningsstova aat Ervingen” i Strandgaten 77, kom i gang allerede i 1903.
I dag er laget eier av aksjeselskapet Ervingen Lagsbruk a/s, som er morselskap i et konsern med flere datterselskap.
Datterselskapa er Ervingen Kulturhus a/s, Hordaheimen a/s, og Ervingen Eigedom a/s. Disse selskapa har røtter tilbake til 1920-tallet, da begge de to tidligere bondeungdomslaga dreiv ulike forretningstiltak. Målet med lagsbruka har alltid vært todelt; å skaffe midler til lagsdrifta og de ideelle måla for laget, og å profilere laget utad.
I dag er Ervingen Kulturhus et selskap som eier og driver deto kulturhusa i Kong Oscars gate; Gimle og Fensal. Målet med selskapet er å skaffe husrom til lagsaktiviteter og være et kultur- og aktivitetshus for amatører og profesjonelle utøvarer i Bergen sentrum. På gateplan er lokala utleid til vanlig forretningsvirksomhet. Begge husa er bygd rundt 1900, og har vært brukt som forsamlingslokale fra starten. Det er stor festsal i begge husa med plass til om lag 200 personer, i tillegg er det flere mindre lokaler i husa.
Hordaheimen driver hotelldrift på reine kommersielle vilkår i kjeden Best Western Hotels. Hotellet bruker nynorsk som administrasjonsspråk, men støtter ellers ikke opp om ideene til laget i den daglige drifta. Selskapet eier og driver også hotellet Sandviken Brygge hotell.
Ervingen Eigedom a/s eier og driver eiendommene i C. Sundtsgate der hotell Hordaheimen holder til. Bygget, som egentleg er fire eiendommer bygd på ulike tidspunkt, framstår etter siste ombygging og påbygging i 2007 som en helskaplig hotellbygning. Bygningsmassen er leid ut til hotell Hordaheimen på langtidsleie.

Historie

Bondeungdomslaget Ervingen blei danna den 20. mars 1900, med Olav Hoprekstad som første leder. Laget skulle være et samlingssted for bygdeungdom i Bergen og arbeide for ”norskt maal, sed og skikk”. Der var jamt over 14 foredrag i året på lagskvelder de første 10 åra. Målsak var ofte emne for foredraget. I tillegg kom folkedans, amatørteater og korvirksomhet i gang.
I 1903 satte Ervingen i gang den første "kaffistova", ei ny kom til i 1907. Disse ga inntekter for laget, og det samme gjorde markeder som laget satte i gang fra 1902. I 1915 hadde laget midler til å kjøpe huset ”Gimle”.
I 1902 blei det vedtatt at ”rusdrykk maa ein ikkje njota der lage er samla”.
Leikarringen kom i gang i 1902, med Hulda Garborg som fødselshjelper. Sanglaget starta opp høsten 1900. Interessa for korsang har variert i laget. Glansperioden var under krigen da sanglaget stadig var i drift, mens hovedlaget lå nede i bortimot tre år. Fra høsten 1978 blei koret drevet sammen med Bondeungdomslaget i Bergen, da under navnet Kor e tonen. Spellaget starta også opp høsten 1900, og det spilte også ei rolle for inntektene.
Målsaka blei tidlig viktig for Ervingen, ikke minst siden personer i Vestmannalaget sto sentralt i dannelsen av laget. Det største enkelttiltaket som Ervingen sto for i arbeidet med nynorsk, var å sette i gang ”Det vestlandske maalkontor”. I tillegg ga Ervingen pengestøtte til målsaka, ikke minst gjennom markedene. I 1907 var det sterk uenighet i laget om hvor mye av overskuddet av markedet som skulle gå til nynorskavisa Gula Tidend og hvor mye som skulle gå til lagsarbeid. Striden endte med at Ervingen ikke involverte seg i arbeidet med markedet, og det var et stort mindretall i laget svært misfornøyd med. Et annet stridsspørsmål var om Ervingen skulle være med i Hordaland Ungdomslag eller være direkte innmeldt i Noregs Ungdomslag. Ervingen gikk ikke inn i Hordaland Ungdomslag, og det samme mindretallet kjente seg overkjørt. I 1909 meldte lederne for mindretallet, Eirik Hirth og Karl Sjurseth, seg ut av Ervingen. De tok med seg meningsfellene sine og danna et nytt lag, Bondeungdomslaget i Bergen.
Ved siden av spørsmålet om målmarked og Hordaland Ungdomslag er det grunn til å se personstrid og maktkamp som grunner til striden i laget. Striden gikk først og fremst mellom Olav Hoprekstad og Erik Hirth.