Ruby

Historie

Språket ble laget av Yukihiro "Matz" Matsumoto som startet jobben med Ruby den 24. februar 1993 og lanserte det i 1995. Navnet «Ruby» ble valgt som en litt humoristisk referanse til perl.
Ruby har blitt spesielt populært i web-programmeringsmiljøer takket være utviklingsmiljøet Ruby on Rails.

Filosofi

Ifølge forfatteren ble Ruby utformet etter prinsippet om færrest mulige overraskelser. Med dette mener han at språket skal være fritt for feller og inkonsekvenser som preger andre språk.
Ruby er objektorientert: Alle biter av data er et objekt. Dette omfatter typer som andre språk ofte definerer som primitive datatyper, slik som for eksempel et heltall. Hver funksjon er en metode. Alle variabler er en referanse til et objekt, og ikke objektet selv. Ruby støtter arv og import av moduler som såkalte MixIns (å endre deler av funksjonaliteten i en klasse). Prosedyre-syntaks er inkludert, men alle slike prosedyrer skrevet utenfor en selvdefinert klasse blir gjort på klassen av type Object. Siden denne klassen er forelder til alle andre klasser, blir slike prosedyrer synlige for alle klasser og objekter.

Implementasjoner

Det finnes flere vanlige implementasjoner av Ruby. Den offisielle Ruby-tolkeren, ofte kalt MRI (Matz' Ruby Implementation) er den mest utbredte. Etter Ruby versjon 1.9 denne basert på YARV, en virtuell maskin-implementasjon som skal gi høyere ytelse. 
JRuby er en versjon basert på Java sin virtuelle maskin. Denne integreres lett med Java-baserte tjenerløsninger som f.eks. Tomcat og Glassfish, og kan sømløst kalle Java-api'er fra Ruby og vice versa.
Tilsvarende finnes også IronRuby som kjører på .NET/Mono plattformen. Rubinius er en implementasjon, basert på LLVM som virtuell maskin. Også MacRuby er basert på LLVM, men er kun tilgjengelig for Apple's OS X. MacRuby har som mål å være et alternativ til Objective-C som utviklingsmiljø på Mac.

Lisensiering

Ruby blir distribuert under GPL og Ruby License. De øvrige implementasjonene distribueres under en rekke forskjellige lisenser for åpen kildekode.

Ruby er objektorientert

Ruby støtter utvikling basert på klasser, og klasser kan arve hverandre:
class Person
  def set_name(n)
    @name = n
  end

  def name
    @name
  end
end

class Worker < Person
  def set_title(t)
    @title = t
  end

  def title
    @title
  end
end
Vi kan nå instansiere en arbeider slik:
w = Worker.new
w.set_name("Petter")
w.set_title("Overbuljongterningpakkmesterassistent")
Siden arbeideren er en person, har han et navn:
w.name
=> "Petter"
Han har også en tittel:
w.title
=> "Overbuljongterningpakkmesterassistent"
Vi kan spørre om objektet (arbeideren vår) er av en gitt klasse:
w.instance_of? Worker
=> true
Vi kan også spørre om objekter er av, eller arvet av en gitt klasse:
w.is_a? Person
=> true
Klasser som ikke oppgir en moderklasse arver automatisk klassen Object. Ruby støtter ikke multippel arv, men gjør bruk av såkalte mixins som lar en klasse gjøre bruk av andre klasser selv om de ikke arver dem direkte.

Ruby støtter avvikshåndtering

Ruby definerer en rekke avviksklasser, og støtter også brukerdefinerte avvik. Avvik fanges opp av en rescue-linje i en begin – end-blokk, eller i en metodedefinisjon:
MyError = Class.new(RuntimeError)

def smell
  raise MyError.new("Pang!")
end

def safe_method
  smell
  puts "Denne linjen vil aldri kjøres..."
rescue RuntimeError => ex
  puts ex.message
  puts ex.class
end
Kjører vi safe_method vil ruby svare slik:
Pang!
MyError
Kjører vi imidlertid smell direkte, så fanger vi ikke feilen og ruby skriver ut feilinformasjon og avslutter programmet.
Ruby mangler, per dags dato, full støtte for Unicode, men har delvis støtte for UTF-8. I versjon 2.0 er målet full støtte av unicode-strenger.

Eksempler

Et klassisk Hello World-eksempel:
puts "Hello World!"
Litt grunnleggende Ruby-kode:
# Alt er objekter-199.abs                                       # 199"ruby is cool".length                          # 12"Rick".index("c")                              # 2"Nice Day Isn't It?".split(//).uniq.sort.join  # " '?DINaceinsty"

Lister

Et array:
a =[1, 'hi', 3.14, 1, 2, [4, 5]]a[2]                      # 3.14a.reverse                 # [[4, 5], 2, 1, 3.14, "hi", 1]a.flatten.uniq            # [1, "hi", 3.14, 2, 4, 5]
En hash-tabell:
hash = {'water' => 'wet', 'fire' => 'hot'}puts hash['fire']        

hash.each_pair do |key, value| 
  puts "#{key} is #{value}"end# Skriver ut:             water is wet#                     fire is hothash.delete_if {|key, value| key == 'water'}   # Sletter 'water' => 'wet'

Blokker og iteratorer

To måter å opprette en kodeblokk:
{puts "Hello, World!"}do puts "Hello, World!" end
Sende en blokk som parameter:
def remember &p
  @block =pend# Sender med en kodeblokk som parameter og navngir denremember {|name| puts "Hello, " + name + "!"}# Kall funksjonen@block.call("Johnny")# Skriver ut "Hello, Johnny!"
Iterere over array og enumeratorer:
a =[1, 'hi', 3.14]a.each {|item| puts item}     # Skriver ut hvert element(3..6).each {|num| puts num}       # Skriver ut 1 -6.
Blokker fungerer med mange innebygde metoder:
IO.readlines('file.txt') do |line|
  # gjør noe med linjen her.end
Kvadrere 1 til 10:
(1..10).collect {|x| x*x}    => [1, 4, 9, 16, 25, 36, 49, 64, 81, 100]

Klasser

Følgende kode definerer klassen Person. I tillegg til å initialisere den vanlige konstruktøren, har klassen to metoder: En for å overstyre <=>-operatoren for å sortere etter alder. Den andre overstyrer to_s for å få korrekt formatering.
class Person
  def initialize(name, age)
    @name, @age = name, age
  end

  def <=>(person)
    @age <=> person.age
  end

  def to_s
    "#{@name} (#{@age})"
  end

  attr_reader :name, :ageendgroup = [ Person.new("John", 20), 
          Person.new("Markus", 63), 
          Person.new("Ash", 16) 
        ]puts group.sort.reverse
Koden over skriver ut en liste sortert med den eldste først:
Markus (63)
John (20)
Ash (16)