google/wiki40b huggingface dataset:
Freie Demokratische Partei

Internasjonal tilknytning

FDP hører på europeisk plan til European Liberal Democrat and Reform Party, forøvrig sammen med det norske Venstre. I Europaparlamentet tilhører FDP Alliansen av Liberale og Demokrater for Europa. På globalt plan tilhører FDP Den liberale internasjonale.
Osen Skytterlag

Osen Skytterlag er et skytterlag fra Osen i Åmot kommune. Laget ble stiftet i 1888 og har en rekke anlegg med 100- og 200 meters baner, elgbane og lerduebane. Klubben har også elektroniske målskiver. Laget nytter sine anlegg til å arrangere mange skytterstevner, som samlagsmesterskap og Osenstevnet sommer og vinter. De har arrangert NM Elg i 1979, 1996 og 2002. Klubben avvikler også treningsskyting og avleggelse av jaktprøve på storvilt.
Laget har eget skytterhus til klubbens medlemmer med kontor og kafeteria. Bygget huser også et billedgalleri og premiesamlingen til Osens store idrettsmann, Martin P. Vangli, med både VM- og Holmenkollmedaljer
Osen skytterlags mest markante oppgis å være Dagfinn Vangli, en skytter som var på topp på 1950- og 1960-tallet.
Body (2007)

Handling

Chon er en ingeniørstudent som lever i et leid hus sammen med sin søster, Aye. Etterhvert blir han plaget av mareritt. I dette marerittet opptrer et kvinnelig gjenferd som virker å være partert, for så å ha bli satt sammen igjen. Marerittene vil ikke gi seg og hans søster overtaler ham til å oppsøke psykiater. Etterhvert blir det klart at marerittene har en rot i virkeligheten. Hans psykiater synes også å være involvert i disse hendelsene. Sporene i marerittene leder til et spesielt sted hvor en forbrytelse er begått.

Om filmen

Body ble i 2008 tildelt prisen for beste spesialeffekter ved Thailand National Film Association Awards. Den ble ved samme utdeling nominert i en rekke andre kategorier.
Edvard K. Barth

Liv

Edvard K Barth var sønn av ingeniøren Thomas Fredrik Weiby Barth (1870-1953) og Hanna Magdalena Kaurin (1872-1954), og bror av geologen Thomas Barth og onkel til sosialantropologen Fredrik Barth.
Da Barth var i sjuårsalderen flyttet familien til Kristiansand der han vokste opp. Han avla examen artium i hjembyen og ble i 1941 cand.real. i zoologi ved Universitetet i Oslo på en hovedfagsoppgave om forplantning og ruging hos en del fuglearter. I 1968 tok han doktorgraden på en avhandling om geografiske draktvariasjoner hos måker. 
Under den tyske okkupasjonen var han medlem av etterretningsorganisasjonen XU med ansvar for Møre og Romsdal. I august 1941 reiste han til Romsdal og tok kontakt med Olav Oksvik som formidlet kontakt med pålitelige personer. Barths venn Sven Sømme var rektor ved fiskeriskolen på Gossa (senere flyttet til Otrøya) og Sømme ble leder for XU i fylket. Sømme fikk opplæring i praktisk etterretningsarbeid og fotograf Birkeland i Molde skulle nedfotografere rapporter og kartskisser. Kafeeier Totland på Åndalsnes skulle rapportere om tysk aktivitet der.
I 1944 ble han beordret til Stockholm for å virke ved det stedlige norske militærkontoret Mi II. Her  traff han Sonja Louise Skoklefald som var flyktet til Sverige på grunn av illegalt arbeid. De giftet seg etter krigen og bodde i åtte år i den selvbygde hytta «Rondabu» på Nessetsetra ved Atnasjøen i Sollia. En rekke av hans skriftlige arbeider, blant annet bidragene til Norges Dyreliv  og de kulturhistoriske aspektene knyttet til fangstanleggene i Rondane, ble til her oppe.
Med et barn i skolealder og et nytt på vei ble frilancetilværelsen på fjellet etterhvert vanskelig, så i 1954 flyttet familien til Oslo der Barth ble forskningsstipendiat ved Norges almenvitenskapelige forskningsråd. I 1956 ble han konservator ved Zoologisk museum (Oslo) på Tøyen, senere førstekonservator med særlig ansvar for fuglesamlingene. Han gikk av med pensjon i 1981, men fortsatte likevel å arbeide ved museet.

Virke

Barth skrev flere bøker om norsk naturvern, bærekraftig forvaltning og naturvern.  Hans foto ble brukt i flere av konas utgivelser, som Andrereiret (1948). Videre forestod han norske utgivelser av blant andre Den store prærien, Ørkenen lever, Hvit villmark, Naturens mysterier og Beverdalen (Walt Disney, 1960–63) og Levende natur, flora og fauna i 300 bilder (Franz A. Rødelberger, 1961).
Barths store skriftlige produksjon har hatt en betydelig spennvidde og avslører et ekte engasjement for norsk natur og betydningen av en bærekraftig forvaltning av vår fauna. Som økolog løftet han tidlig en advarende røst, såvel skriftlig som muntlig, mot den kortsiktige rovdriften han mente ble utøvet mot naturen. Ved siden av å være naturvitenskapsmann, var Barth en av Norges første naturfotografer.  Han var også formann i Foreningen til Dyrenes Beskyttelse.

Utmerkelser

Barth var innehaver av Deltagermedaljen og Kong Christian Xs frihetsmedalje.
Anna Sofie Jakobsen

Liv og virke

Hun var hushjelp hos en forretningsmann ved navn Rasmussen i Christianssand, og han hadde i 1879 etablert kontakt med den engelske China Inland Mission (CIM). Fire år etter kom den svensk-amerikanske evangelisten og misjonsvennen Fredrik Franson til byen og holdt møter i Rasmussens hjem. Anna Jakobsen var en av dem som svarte på kallet, og i 1884 deltok hun på Fransons første evangelistkurs i Christiania. Senere samme år dro hun til England og ble der akseptert av China Inland Mission. Hun seilte sammen med Sofie Reuter til Kina den 18. november 1885 som en av de første norske kinamisjonærer overhodet. Hun ble plassert i provinsen Shanxi, der hun blant annet arbeidet i fylket Huozhou.
Etter en voldsom kampanje mot henne i North-China Herald ble Anna Jakobsen utstøtt fra CIM i 1898, på grunn av hennes ekteskap med den kinesiske evangelist Cheng Xiuqi. Paret startet deretter en uavhengig misjon kalt «Anna Chengs misjon» i Zezhou 澤州 (nå Jincheng) i Shanxi.
Hun ble svært skuffet over den velkomsten ektemannen hennes fikk i Christianssand da de var på ferie der i 1900.
Misjonen fikk finansiell støtte fra Norge, noe som vedvarte også etter hennes død.

Minneplakett

Høsten 2010 ble det avduket en plakett på veggen til huset i Kristiansand der både hun og Sofie Reuter arbeidet før de reiste ut. I dag holder restaurantkjeden McDonald's til i dette huset.
Tomorrow Is a Long Time

«Tomorrow Is a Long Time» er en amerikansk sang med melodi og tekst av Bob Dylan. Den er utgitt på samlealbumet Bob Dylan Greatest Hits Volume II, som kom på markedet i 1971.
Det er en eksklusiv liveinnspilling fra Dylans Town Hall Concert i New York City, 12. april 1963.
Den ble også utgitt på den sjeldne trippel-LP-samlingen Masterpieces (1978).
En demo av «Tomorrow Is a Long Time» ble spilt inn i New York City i desember 1962 som en del av «The Witmark Demos», en studiosession som har blitt vanlig bootlegged i årenes løp.
Selv om andre sanger fra samme sessionen har blitt offisielt utgitt, er dette opptaket fremdeles kun tigjengelig på bootleg.
Han fremførte også sangen på Skip Weshner Show (WBAI Studios) i New York City i februar 1963.
En annen verjon av samme sang ble spilt inn under sessionen til albumet New Morning i Studio E, Columbia Recording Studio, New York City, 4. juni 1970. Produsent var Bob Johnston. Den har også blitt bootlegged.
Flere versjoner av sangen ble utgitt før Dylans Town Hall-innspilling. Ian & Sylvia spilte inn sangen på plate i 1964 og Odetta inkluderte den på albumet Odetta Sings Dylan fra 1965.
Elvis Presley spilte inn sin versjon i RCA Studio B, Nashville, 26. mai 1966. Sangen ble utgitt på lydsporet-LP-platen til spillefilmen Spinout (RCA Victor LSP 3702 (stereo) og RCA Victor LPM 3702 (mono)) 31. oktober 1966. Produsent var Felton Jarvis. Dylan sa at dette var hans favoritt-coverversjon blant hans sanger.

Norsk versjon

Randi Hansen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Hvor godt det ble å våkne». Sangen ble utgitt på LP-platen Ho Randi (NorDisc NORLP 404) i 1979.
Hybochaetodus

Utseende

Middelsstore (ca. 9 millimeter), ovale, matte, rødbrune biller. Pronotumhar rundede, litt sagtakkede sider, er nokså utringet foran, bak med en grop i midten men uten avsatt bakrand. Oversiden er nokså kraftig punktert og fint hårete. Dekkvingene er litt rundede, med fine lengdestriper. Beina er ikke spesielt kraftige, leggene på mellom- og bakbeina uten tverrlister.

Levevis

Artene er funnet på gjødsel i ca. 3000 meters høyde i Andesfjellene.

Utbredelse

Slekten er bare kjent fra Peru.
Årstid

En årstid er én av de fire delene som et år er inndelt i, basert på årvisse skiftinger i været og sollysets innvirkning på naturen og lufttemperaturen. 
  
I tempererte og arktiske soner på jordkloden er årstidene delt inn i: vår, sommer, høst og vinter.
I tropiske og subtropiske soner er det ikke vanlig å dele året inn i årstider slik vi kjenner dem, men snarere i regntid og tørketid, da nedbøren her er mer avgjørende for endringer i naturen enn temperaturen.

Årsaker og klimatiske effekter

Årsaken til skiftningene i årstidene er det faktum at jorden roterer rundt solen i et plan, mens jordens egenrotasjon rundt sin eget akse har en helning på ca. 23,5 grader (360° inndeling av sirkelen) i forhold til rotasjonsplanet rundt solen. Jorden foretar én omgang rundt solen i løpet av ett år (365,2421875 døgn (epoke J2000.0)). Derfor står solen høyere på himmelen om sommeren enn om vinteren. Det punktet i jordbanen der solen står lavest på himmelen midt på dagen (på den nordlige halvkule normalt ca. 22. desember) kalles vintersolverv, og det tidspunktet der solen står høyest på himmelen (på den nordlige halvkule normalt ca. 21. juni) kalles sommersolverv. Når solen står høyere på himmelen og solen dessuten står en større del av døgnet over horisonten om sommeren, vil vi få en høyere oppvarming av både atmosfæren over området og terrenget i området enn om vinteren.   
Når det er vinter på den nordlige halvkule er det sommer på den sydlige halvkule og omvendt. På grunn av at jordens bane rundt solen er elliptisk, og at jorden befinner seg nærmere solen i desember enn i juni, vil forskjellen mellom årstidene bli litt større på den sydlige halvkule enn på den nordlige. Se forøvrig fig. 1 og fig. 2.

Midnattssol og mørketid

Jordaksens helning i forhold til planetbanen (sommeren 2009: 23°26′17,5″) fører til at i de områdene på kloden som befinner seg nærmere polene enn denne avstanden, vil solen befinne seg over horisonten hele døgnet i en periode rundt sommersolverv, og tilsvarende vil solen ikke nå opp over horisonten på et tidspunkt rundt vintersolverv. Bredde 66°33′42,5″ (sommeren 2009) (90° – 23°26′17,5″) kaller vi derfor for polarsirkelen. I Norge går polarsirkelen over Saltfjellet i Nordland fylke. Jo nærmere vi befinner oss polene, dess lengre vil periodene med midnattssol og mørketid være. I Hammerfest (70°39′ N) er det midnattssol fra ca. 14. mai til ca. 29. juli og mørketid fra ca. 22. november til ca. 19. januar.  Ved polpunktene er det midnattssol og mørketid halve året (mellom vårjevndøgn og høstjevndøgn).

Vårjevndøgn og høstjevndøgn

Midt mellom vintersolverv og sommersolverv vil dag og natt være like lange (12 timer) over hele kloden. Dette tidspunktet om våren kalles vårjevndøgn (ca. 21. mars) og tilsvarende om høsten kalles høstjevndøgn (ca. 23. september).
Hillabee gasskraftverk

Hillabee gasskraftverk er et varmekraftverk i delstaten Alabama i det sørlige USA. Det har en installert produksjonskapasitet på 870 MW. Operatør er energuselskapet Constellation Energy Group. Brenselkilden er naturgass.
Calocidae

Utseende

Middelsstore til ganske store (vingespenn 12–30 mm) vårfluer, forvingene vanligvis svartaktige med uregelmessige, hvite flekker. Antennene er grove og omtrent så lange som forvingene. Hodet mangler punktøyne (ocelli), maksillarpalpene har tre til fem ledd hos hannene og fem ledd hos hunnene. Forbeina har to sporer, mellom- og bakbeina fire.

Levevis

Larvene lever stort sett i klare, kjølige bekker, men en art fra Tasmania har larver som lever på fuktige steder på land. De bygger et litt krummet larvehus av sandkorn og planterester.

Utbredelse

Familien er utbredt i Australia (inkludert Tasmania, 5 slekter og 18 arter) og på New Zealand (2 slekter og 2 arter).
Statssekretær (Norge)

Statssekretærer i moderne tid

Ordningen med statssekretærer ble innført i 1947. Arbeiderpartiet og Norges Kommunistiske Parti var for ordningen, mens de borgerlige partiene (Bondepartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre) var imot. Da forslaget ble behandlet i Stortinget den 7. juli ble det vedtatt med 78 mot 41 stemmer, og den 11. juli 1947 ble ordningen gjort offisiell gjennom kongelig resolusjon. Samme dag fikk ble det utnevnt sju statssekretærer i Einar Gerhardsens andre regjering, i Finans-, Forsvars-, Handels-, Kirke-, Landbruks-, Samferdsels- og Sosialdepartementet. Statsministerens kontor fikk statssekretærer på nyåret i 1956, disse hadde tidligere hatt titler som statsministersekretærer. Med John Lyngs regjering i 1963 fikk man statssekretærer i nesten alle departementer, og med Lars Korvalds regjering ti år senere fikk man også flere enn én statssekretær i enkelte departementer, i første omgang i Sosialdepartementet.
I 1968 fikk stortingsrepresentant Paul Thyness (H), selv tidligere statssekretær, stortingsflertallet med seg på følgende vedtak:
«Det henstilles til Regjeringen å ta opp til nærmere vurdering statssekretær-embedets funksjon og status, og eventuelt fremme forslag om hvorledes embedene mest hensiktsmessig kan innpasses i forfatningen.»
Borten-regjeringen nedsatte et utvalg i 1970 for å følge opp vedtaket. I dette utvalget satt Guttorm Hansen og Thyness, og disse la frem fire forslag til grunnlovsendinger for å befeste statssekretærrollen. Utvalget la også frem en offisiell utredning, NOU 1974: 18. I 1976 ble statssekretærordningen skrevet inn i Grunnloven, vedtatt med 146 mot 9 stemmer. Det eneste partiet som var mot endringen var Anders Langes Parti, og disses fire representanter fikk med seg én fra Senterpartiet, tre fra Høyre og én fra Sosialistisk Venstreparti til å stemme imot. Et av forslagene til Hansen og Thyness som ikke gikk igjennom var det at statssekretæren skulle kunne møte i Stortinget (uten stemmerett) på samme måte som statsråder, slik at statssekretærer også ble underlagt et parlamentarisk og konstitusjonelt ansvar. Dette forslaget ble imidlertid droppet etter at Odvar Nordlis regjering gikk imot det.
I 1980 ble Helen Bøsterud den første statssekretæren som kom fra stortingsplass, noe som var blitt mulig med lovendringen i 1976. Dette er likevel heller unntaket enn regelen, og de fleste statssekretærer er fortsatt unge og med liten erfaring fra valgte politiske verv. På 2010-tallet blusset debatten opp igjen blant annet på grunn av at stortingsrepresentanten Bård Hoksrud (Frp) gikk over til å være statssekretær i Samferdselsdepartementet. En tverrpolitisk gruppe med stortingspresident Dag Terje Andersen i spissen foreslo å grunnlovfeste et forbud mot å utnevne stortingsrepresentanter til statssekretærer, men stortingsflertallet ved Ap, Høyre, KrF, SV og MDG stemte forslaget ned i 2016. Stortingsflertallet kom samtidig med en oppfordring til fremtidige regjeringer, der de «forutsetter at det utøves et politisk skjønn som tilsier en viss moderasjon i å rekruttere fra Stortinget».
Platynocephalus miyashitai

Utseende

En middelsstor (20-34 millimeter) blankt gul til rødgul gullbasse. Kroppen er glatt og noe blank, men uten metallglans. På hodet har hannene to nokså lange, oppoverkrummede, ugrenede horn. Pronotum og dekkvingene er gulaktige med smal svart kant. Hannens bein er lange, spesielt forbeina, lårene og føttene for det meste gulrøde, leggene mørke. Dekkvingene kan også være hvitaktige. Underarten loikawensis har hode og pronotum rødlige, dekkvingene med bred, mørk ytterkant, scutellum mørkt og beina mørkere enn hovedformen.

Levevis

Larvene utvikler seg i jorda.

Utbredelse

Arten lever i Thailand.
Stordulykken 2006

Flyet

Flyet var en British Aerospace BAe-146-200A operert av Atlantic Airways. Det var registrert OY-CRG, og hadde serienummer E.2075. Flyet fløy for første gang 23. juni 1987, og var dermed 19 år og 4 måneder gammelt. Det hadde vært i lufta i 39 829 timer, fordelt på 21 726 flyvninger.
Lenkekatalog

En webkatalog eller lenkekatalog er en online liste eller katalog over nettsteder. Det vil si at den er en katalog på World Wide Web over (alt eller deler av) World Wide Web. Historisk listet kataloger typisk oppføringer av personer eller firmaer, og deres kontaktinformasjon; slike kataloger er fremdeles i bruk i dag. En webkatalog inneholder oppføringer om nettsteder, heriblant lenker til disse nettstedene, organisert i kategorier og underkategorier. I tillegg til en lenke kan hver oppføring inneholde  nettstedets tittel, og en beskrivelse av innholdet på nettstedet. I de fleste webkataloger er oppføringene om hele nettsteder, snarere enn enkelte sider innen dem (kalt "dyplenker"). Nettsteder er ofte begrenset til inklusjon i bare noen få kategorier.
Det finnes to måter å finne informasjon på Weben på: ved søking eller blaing. Webkataloger gir lenker på en strukturert liste for å gjøre blaing lettere. Mange webkataloger kombinerer søking og blaing ved å tilby en søkemotor for å søke i katalogen med. Ulikt søkemotorer, som baserer resultatene på en database av oppføringer samlet automatisk av en webcrawler, er de fleste webkataloger bygget manuelt av menneskelige redaktører. Mange webkataloger tillater nettstedeiere å sende inn sitt eget nettsted for inklusjon, og få redaktører til å vurdere egnetheten av det.
Webkataloger kan ha en generell ramme, eller være begrenset til spesielle emner eller felt. Oppføringer kan listes gratis, eller mot betaling (det vil si at nettstedeieren må betale for å ha nettstedet listet).
RSS-kataloger ligner på webkataloger, men inneholder samlinger av RSS-feeds, i stedet for lenker til nettsteder.
Pintara

Utseende

Nokså store (vingespenn ca. 50 millimeter), slanke, bredvingede smygere. Forvingene er svarte, ofte med en blå metallglans og hvite flekker som danner et uregelmessig tverrbånd. Bakvingene er gule med brunsvarte flekker og brunsvart ytterkant.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.
Sykehuset Østfold

Lokalisering

Lokaliseringen av nytt sykehus har møtt mye kritikk, siden sykehuset ligger over en halv mil fra både jernbanetraseer og det etablerte, høyfrekvente busstilbudet gjennom bybåndet i nedre Glomma. Frykt for gassuhell fra Borregaard er hovedårsaken til lokaliseringen. Prosjektgruppen som så på lokalisering anså det uforsvarlig å anbefale akuttsykehus i et område hvor det ikke kan garanteres for sikkerheten til pasienter, ansatte og pårørende. Da de vurderte 12 tomtealternativer 1990-tallet ble det lagt avgjørende vekt på at Borregaards miljøansvarlige ga uttrykk for at Kalnes var ubetinget best i en sammenlikning med Alvim (der jernbanen krysser E6) og Årum (ett E6-kryss nærmere Sverige enn Alvim). Tomtealternativene Lekevoll og Tofteberg lå imidlertid også i bybåndet, samtidig som de var lenger unna Borregaard. For Tofteberg (en skog midt mellom riksvei 111 og fylkesvei 532 i Fredrikstad) talte det mot at tomten ikke lå ved E6, med lenger gjennomsnittlig kjørelengde for brukerne av sykehuset. Lekevoll (på Grålum i Sarpsborg) ble valgt bort begrunnet med inngrep i fuglereservat og bekymring rundt helikopterstøy i den forbindelse, beslaglegging av store jordbruksområder, begrensede utvidelsesmuligheter med mindre ytterligere høyproduktive jordbruksområder eksproprieres, begrensede muligheter for nødvendig infrastruktur på tomten (areal og topografi) og at det ville bli et dominerende bygg i terrenget (spesielt mot vest).
Hobbiten: Smaugs ødemark

Handling

Filmen fortsetter der forløperen sluttet. Bilbo og dvergene må søke hjelp fra en mektig fremmed før de tar for seg farene som lurer i Mirkwood-skogen. Trollmannen Gandalf har andre ting å ta seg av og kan derfor ikke hjelpe. Målet er å nå menneskebyen Lake-town, for så å deretter ta fatt på Lonely Mountain, dvergenes egentlige hjem der Thorin skal innta sin rettmessige plass som konge. Nå får Bilbo endelig gjennomføre sin del av kontrakten med dvergene. Men han møter en enorm utfordring i den enorme dragen Smaug, som holder vakt i skattekammeret.

Popularitet og økonomi

Smaugs ødemark ble meget populær. Den innbrakte drøyt $958 millioner på verdensbasis, hvorav $258 millioner i USA. Den ble den fjerde mest innbringende filmen på verdensbasis i 2013 og innbrakte omtrent like mye som den tredje filmen ($956 millioner), men en del mindre en den første ($1,02 mrd).
Produksjonskostnadene er estimert til rundt $260 millioner.

Anmelderne

Den ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har oppnådd 74 % på Rotten Tomatoes, noe som er bedre en En uventet reise (64 %) og Femhærslaget (59 %). Leonard Maltin gav den 2,5 av 4 stjerner.
Den ble også godt mottatt av de norske anmelderne. Blant annet finn den terningkast seks av Dagsavisen, terningkast fem av VG, Adressa, Aftenposten, BA og Klassekampen, mens Dagbladet gav den fire.

Annet

Originalversjonen har en lengde på 2 timer og 41 minutter, men det ble også utgitt en utvidet versjon på over 3 timer.
Terje Stensvold

Priser og utmerkelser

Det kongelige hoff kunngjorde 3. desember 2008 at kongen har utnevnt Stensvold til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hans innsats som operasanger».
Det Norske Operafond tildelte i 2007 Stensvold prisen Augusta Jerwells Premie.
Lady (Lionel Richies sang)

«Lady» er en amerikansk sang med melodi og tekst av Lionel Richie, som ble gjort berømt av country- og popsangeren Kenny Rogers.
Rogers utgav den på singlen Liberty Records 1380 i september 1980. Produsent var Lionel Richie.
Rogers fortalte en gang en intervjuer: «Idéen var at Lionel ville komme fra R&B og jeg ville komme fra country, og vi ville møtes et eller annet sted i pop».
Suksessen med «Lady» viste seg å bli medvirkende for Rogers karriere. Produksjonsarbeidet med sangen var Richies første utenfor Commodores og bebudet hans suksess som soloartist i 1980-årene. Rogers var én av vokalistene på «We Are the World», som Richie var medopphavsmann til.
Den er listet som nummer 47 på Billboard's All Time Top 100.

Norsk versjon

Philip A. Kruse har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er også «Lady». Hans Petter Hansen utgav den på LP-platen Lady (Triola TNLP 79) fra 1981.
Worms

Historie

Byen fantes før romertiden. Romerne under Drusus erobret den i år 14 f.Kr. De gav byen et regulært gatemønster og anla et forum og bygde templer for Jupiter, Juno, Mars og Minerva (det siste ble etter kristendommens ankomst ombygd til kirke). Worms var katolsk bispesete fra senest 614 til 1801. I 1184 gjorde byens befolkning seg uavhengig av biskopen og fikk status som fri by, bare underlagt keiseren.
I Frankerriket var Worms stedet for ett av Karl den stores palasser. Biskopene administrerte byen og området rundt. Den mest berømte av biskopene i tidlig middelalder var Burchard av Worms. 
Katedralen i Worms ble bygd i romansk stil, og er en av de fremste romanske kirker i Tyskland. Sammen med de romanske katedralene i nabobyene Speyer og Mainz er den en såkalt «keiserkatedral» (Kaiserdom). 
Worms var åsted for mange viktige begivenheter i Tysklands historie. I  1122 ble Wormskonkordatet undertegnet her. Og her møttes den tyske riksdagen i 1521, som endte med at keiser Karl V utstedte det berømte ediktet fra Worms, som erklærte Martin Luther som fredløs og kjetter. Worms var et tidlig senter for boktrykkerkunsten. I 1689 ble byen omtrent fullstendig ødelagt av franske tropper under niårskrigen (også kalt pfalziske arvefølgekrigen). 
Under annen verdenskrig ble byen hardt bombet to ganger i februar og mars 1945. Omtrent 60 % av byen ble ødelagt, innenbyen nesten fullstendigt.  
Worms hadde i århundrer en stor jødisk befolkning, og har en synagoge som kjennes fra år 1034, foruten Europas eldste bevarte jødiske gravplass. Den kjente jødiske tenkeren rabbi Meir av Rothenburg er en av byens sønner.
Byen er også en av de såkalte Nibelungen-byer (se Nibelungenlied).