Hurtigladestasjon

Bakgrunn

I Norge definerer Enova hurtigladere som: «En hurtiglader som kan lade bilder med en effekt på minst 22 kW med en av de tre hurtigladestandardene DC CHAdeMO (minimum 50 kW effekt), DC Combo (minimum 50 kW) og AC Type 2-lading (minimum 22 kW)».
Det eksisterer ingen klar definisjon for hvor mye effekt som må leveres for å kunne benytte begrepet hurtiglader, men norske hurtigladere ligger vanligvis på 40 til 50 kW. Mange av disse stasjonene har et ekstra, såkalt "semihurtig" ladeuttak, typisk med 22 kW effekt. Noen stasjoner har kun dette uttaket, men blir likevel i enkelte sammenhenger klassifisert som hurtiglader. 
Bilprodusenten Tesla Motors utviklet egne hurtigladestasjoner som utelukkende kan benyttes av Teslamodeller. Disse stasjonene har en effekt på 120 kW.
Hurtigladestasjoner må ikke forveksles med såkalte ladestolper, som betegner offentlig tilgjengelige ladeuttak med langt mindre effekt, vanligvis 3 kW til 7 kW. Disse har ikke ladepistol, men i stedet en stikkontakt slik at brukeren må ha egen ladeledning for å koble til. Den innebygde stikkontakten har til nå vært den vanlige jordede "husholdnings"-stikkontakten (Schuko), men nyere stolper har en dedikert ladekontakt (Type 2) som gir bedre styring av ladefarten. Utbyggingen av ladestolper har pågått i mange år i Norge, hovedsakelig i kommunal regi. Det finnes tusenvis av offentlig tilgjengelige ladestolper i Norge, de aller fleste er gratis å bruke. Stolpene er imidlertid som oftest utstyrt med en lås, og én nøkkel skal passe samtlige offentlige stolper. Nøkkel kan fås ved å henvende seg til en kommune som har slik ordning eller ved innmelding i Norsk Elbilforening. Nyere ladestolper blant annet i Oslo skal igangsettes med RFID-brikke eller ved å sende SMS, men ladingen på disse er fortsatt gratis.
En hurtigladestasjon er utstyrt med kraftige strømkabler og egne ladepistoler som settes inn i elbilens ladeport. Det finnes grovt sett tre forskjellige typer ladepistoler: CHAdeMO, Combo Charging system (CCS), AC type 2 og Tesla. Elbiler med hurtigladeinntak er tilpasset én av disse standardene. Vanligvis benytter japanske biler CHAdeMO mens europeiske biler har enten CCS eller type 2. Teslas biler er foreløpig de eneste som kan lade med Tesla-pistol.
Selv om en hurtigladestasjon kan levere store mengder strøm til bilens ladeport, vil den faktiske ladestyrken variere. Bilens elektronikk regulerer ladestyrken basert på batterienes temperatur og hvor mye de er ladet for å beskytte mot slitasje på cellene. Det er for eksempel vanlig at ladefarten senkes betraktelig etter at 80 prosent kapasitet er nådd. Kalde batterier vil også lade langsommere.
I Norge dukket de første hurtigladerne opp i 2011 , og ble stort sett satt opp og driftet av lokale e-verk. Stasjonene var gratis i bruk, men fra 2013 ble det vanlig å ta betalt for ladingen. Det finnes flere betalingsløsninger, vanligvis må elbileieren forhåndsregistrere seg hos leverandøren og benytter da en ladebrikke og får senere tilsendt faktura for ladingene sine. Mange stasjoner tilbyr i tillegg betaling via SMS og ladingen blir da fakturert av brukerens telefonoperatør. Det er vanlig å ta betalt per minutt uavhengig av hvor mye effekt bilen kan ta imot. Minuttprisene lå i 2015 på ca kr 2,50 per minutt. Enkelte leverandører opererer også med andre betalingsmodeller, eksempelvis faste månedlige kostnader for ubegrenset lading eller fast pris for én lading uavhengig av tilkoblingstid. En del bilprodusenter tilbyr også gratis lading som en del av bilkjøpet, enten i en viss tidsperiode eller i hele bilens levetid.
Statsforetaket Enova (tidligere Transnova) har hatt et støtteprogram for etablering av ladestasjoner siden de første hurtigladerne ble etablert i Norge. Enova støtter også et felles datasystem (NOBIL) for å registrere plassering og status for hurtigladere. NOBIL ble utviklet av Norsk Elbilforening allerede før de første hurtigladerne (2010). NOBIL er et verktøy som samler inn og distribuerer sanntidsdata fra ladestasjonene slik at brukeren kan se hvor stasjoner befinner seg, hvem som opererer dem og om de er tilgjengelig for bruk. Opplysningene i NOBIL blir videreformidlet til flere nettsteder og gjennom mobilapper.
I 2015 passerte antall norske hurtigladestasjoner 300. I desember 2015 ble det tildelt ytterligere støtte til 77 nye stasjoner som skal settes opp innen 1. november 2016.