Hoda Shaarawi

Barndom

Faren hennes var Mohammed Sultan Pasha, president for den første egyptiske nasjonalforsamlingen. Han døde da hun var femten år gammel. Mora oppdro Hoda Shaarawi og oppmuntra henne til å lære seg Koranen utenat, studere vitenskap, tegning og musikk og til å elske kunst. Hun oppmuntret henne til å lære seg fransk og tyrkisk, og Hoda Shaarawi ble gitt kulturelle muligheter som bare ble unnet de færreste jenter i Egypt i hennes tid. På den tiden hadde ikke kvinner rett til utdanning.
Når Hoda Sharaawi ble tretten år ble hun giftet bort til fetteren sin, Ali Shaarawi Pasha. Hun fikk ikke vite om ekteskapet mer enn en halv time før det skjedde. Hun protesterte, men på den tiden hørte man ikke på jenters egne meninger. Ekteskapet ble det første sjokket Hoda Shaarawi støtte på i sitt liv, et sjokk som fikk henne til å reflektere over kvinners problemer i samfunnet. Hoda utmerket seg tidlig som en selvstendig jente, blant annet ved at hun selv gikk til butikken for å kjøpe klær i stedet for å få en skredder hjem til seg, slik sedvanen var i velstående hjem.

Politisk virksomhet

I 1909, før hun fylte tredve år, deltok hun i å opprette Mubarrat Mohammed Ali, en kvinnelig veldedighetsorganisasjon. I 1914 var hun blant de første som deltok i stiftelsen av Foreningen av utdannede egyptiske kvinner. Hun var i frontlinjen i kvinnedemonstrasjonene som fant sted 16. mars 1919 der kvinner fra velstående familier deltok og krevde frihet for kvinner og en slutt på det britiske protektoratet. I tillegg var hun leder av den kvinnelige sentralkomiteen til partiet Wafd fram til 1923. Historikere er uenige om hvorvidt hun trakk seg på grunn av egne uenigheter med Wafd eller om hun gikk ut fordi hennes ektemann Ali Shaarawi røk uklar med partiet. Uansett var ikke Shaarawi preget av fiendtlige holdninger til Wafd i hennes videre politiske arbeid og ble også omtalt i respektfulle former av partiets ledelse. 
12. mars 1923 året grunnla hun den Egyptiske Kvinneunionen. Det var bare tolv medlemmer med fra stiftelsesprossessen i unionen, som ble ledet av Hoda Shaarawi, med Sharifa Riyad som visepresident og Ahsan al-Qousi og Ceza Nabrawi som sekretærer. Shaarawi tok i 1923 i mot en invitasjon til å reise til en konferanse for den Internasjonale Kvinneunionen i Roma. Dette var første gang kvinner representerte Egypt i en internasjonal sammenheng, og de egyptiske deltakernes bevissthet og kulturelle dannelse vakte oppsikt blant de internasjonale deltakerne som ikke forestilte seg at det kunne finnes slike fremstående, kultiverte kvinner i Egypt på den tiden.
Ved tilbakekomsten til Egypt foretok Hoda Shaarawi den aksjonen hun i ettertid er blitt mest kjent for. Etter å ha ankommet Alexandria ble hun overbevist av en av sekretærene i kvinneunionen, Ceza Nabrawi om å utnytte anledningen ved delegasjonens ankonst til hovedstaden kairo til å løfte av sløret (hijaben). Hoda Shaarawi gikk med på dette og hennes datters ektemann forsikret henne om at sløret ikke hadde noen plass i lovverket, men var en kulturell sedvane. Delegasjonen ankom togstasjonen i Kairo der de gikk ut av perrongen uten slør foran mange ventende kvinner. Aksjonen vakte stor oppsikt i egyptisk media og i det egyptiske samfunnet på den tiden og førte til sterke reaksjoner mot det mange så på som et religiøst islamsk påbud. 
Sløret var ikke den eneste viktige saken for Hoda Shaarawi som også engasjerte seg for opplysning av kvinner. Hun krevde lik rett for menn og kvinner til utdanning. I 1924 åpnet hun den første videregående jenteskolen i Egypt der 24 jenter begynte å studere for å få et vitnemål some en forberedelse til universitetsstudier.
I 1926 krevde Hoda Shaarawi reformer av familielovgivningen, og hennes viktigste krav var å stramme opp ekteskaps- og skilsmisselovgivningen, men forslaget møtte for stor motstand fra de religiøse institusjonene i landet.
I 1944 stiftet Hoda Shaarawi den Arabiske kvinneligaen, et år før opprettelsen av Den arabiske liga.

Politiske ideer

Hoda Shaarawi og hennes tilhengere så opp til den europeiske kvinnebevegelsen. Videre var hun en sterk tilhenger av moderniseringen i Atatürk sitt Tyrkia med sekulariseringen etter Det osmanske rikets fall. Hun ønsket å fjerne gamle tradisjoner, forestillinger og lover som hindret likestilling og så opp til Atatürk som hun mente hadde vist verden at det var mulig å komme forbi disse hindringene også for orientalske land. 
Når det gjaldt hindringene mellom østlig-vestlig samarbeid la hun generelt ansvaret på mennene. "Arbeid for å hindre krigens årsaker og krigens sår vil bli leget", sa hun. Men hun holdt kvinner like ansvarlige som menn ovenfor de politiske avgjørelsene som ble tatt og oppfordret kvinner til politisk deltakelse. 
Hoda Shaarawi var en skarp motstander av den britiske okkupasjonen av Egypt. Videre var hun en tilhenger av arabisk nasjonalisme og dypt opptatt av Palestinaspørsmålet. Hun arbeidet for å vise at egyptiske jøder ble behandlet på likefot med alle andre innbyggere i Egypt og gikk sterkt i mot den jødiske bosettingen i Palestina. Da hun døde var det 15 dager etter FNs vedtak om deling av Palestina, en historisk begivenhet som fylte henne med sterk sorg.