Politigårdens Fængsel

Politigårdens Fængsel er en særlig sikret arrestavdeling for blant annet negativt sterke og voldelige innsatte. Arrestavdelingen er beliggende på Københavns Politigård og er også den minste enheten i Københavns Fængsler.
De 25 innsatte sitter isolert i deres celler 21–24 timer i døgnet og blir blant annet fulgt av to fengselsbetjenter når de skal luftes eller bare utenfor cellen. Dessuten må de fleste innsatte kun ha fellesskap med én annen medinnsatt og det låses aldri mer enn to ut av gangen. Innsatte i arrestavdelingen er underlagt langt flere sikkerhetsmessige restriksjoner enn i landets andre fengsler og arresthus – blant annet får noen innsatte håndjern på når de skal utenfor deres celler og hele fengselspersonalet bærer både batong og en overfallsalarm.
Fengselet rommer fem etasjer, og cellene er alle enkeltceller, som er fordelt på de fire øverste etasjene. Omtrent 30 fengselsbetjenter arbeider i Politigårdens Fængsel.

Historie

Københavns Politigård ble oppført i årene 1918 til 1924 av arkitekten Hack Kampmann. Opprinnelig brukte en Politigårdens Fængsel til å huse politiets arrestanter, som skulle fremstilles for en dommer ved grundlovsforhør. Det ble i 2002 besluttet å gjenåpne fengselet, men dog kun med en kapasitet på 25 innsatte og det ble avsatt 3,5 millioner kroner til ombygningen. Fengselets nåværende innretning og benyttelse stammer fra 2004 og den 24. september 2004 ble fengselets 25 plasser tatt i bruk som en særlig arrestavdeling for blant annet negativt sterke innsatte. I en pressemelding fra Justitsministeriet den 2. mars 2004 anføres følgende som bakgrunn for opprettelsen av 25 nye beleggsplasser på Politigårdens Fængsel;
«… Oprettelsen af 25 pladser i en særligt sikret arrestafdeling i Politigårdens Fængsel skal imødekomme behovet for egnede pladser til negativt stærke fanger, herunder rockere. Dette behov forventes yderligere forøget i den kommende tid som følge af politiets og skattevæsenets målrettede indsats mod rockerkriminalitet. Oprettelsen af nye, permanente pladser i Politigårdens Fængsel er dermed første led i regeringens opstramning af rockernes afsoningsforhold.»
«… Samtidig skabes der mulighed for, at indsatte der optræder voldeligt eller truende i de eksisterende stærkeafdelinger eller i arresthusene, øjeblikkeligt kan overføres til et mere restriktivt regime for en periode.»

Klager

Arrestavdelingen har i en flere år blitt kritisert – oftest av innsatte, pårørende og advokater, som blant annet har klaget over at fengselet blir brukt til å huse andre typer fanger enn dem det opprinnelig var tenkt. Folketingets Ombudsmand har i en årrekke foretatt en rekke inspeksjoner av arrestavdelingen. I september 2010 hadde ombudsmannen stilt nye spørsmål ved prosedyrene for hvordan man løpende overveier muligheten for å flytte innsatte til andre institusjoner, og hvordan reglene om håndjern brukes overfor en person som får håndjern på ved en særlig metode hver gang den pågjeldende skal utenfor cellen.

Gisseltagning

15. april 2013 fant en gisseltagning sted i Politigårdens Fængsel. En 34-årig dansk statsborger tok klokken 13.48 en medinnsatt som gissel da de var ute og gikk på taket i Politigårdens gård, hvor innsatte kan luftes. Den fire timer lange gisselsituasjonen ble dog avsluttet ved hjelp av en lapp som den 34-årige gisseltageren overrakte til forhandlerne fra Rigspolitiet – lappen ble gitt videre til hans advokat, Finn Walther Pedersen, som også var tilstede. Gisseltageren la seg deretter flatt ned på jorden og overgav seg. Politiets Aktionsstyrke var tilstede under gisseldramaet. Det som fikk fangen til å begå gisseltagningen skulle angivelig ha vært frustrasjon over å ha sittet 20 måneder i fengselet samt at han ikke har kunne få hjelp til å forlate gjengmiljøet. Dagen etter kunne man i mediene lese at gisseltageren har en tidligere fortid i MC-klubben Bandidos og at han var blitt kastet ut av klubben, og således er i såkalt «bad standing». Mannen ble fremstilt i Dommervagten, hvor dommer Merete Engholm besluttet å fengsle ham i to uker – siktet for frihetsberøvelse.
Den 14. januar 2014 ble den 35-årige gisseltageren ved Københavns Byret idømt tidsubestemt forvaring, da retten vurderte at mannen er så farlig at han på frifot vil utgjøre en fare for andres «liv, legeme eller frihet». Den dømte ble funnet skyldig i frihetsberøvelse og trusler mot medfangen som han tok som gissel under en luftetur. Han er likeledes blitt dømt for å ha overfalt to fengselsbetjenter i Vestre Fængsel dagen etter gisseltagningen. Gisseltageren har under rettssaken hevdet at gisseldramaet var rent skuespill, som utelukkende hadde til formål å få pressen til å interessere seg for de dårlige forholdene i arresthusene. Han har likeledes hevdet at gisselet gikk frivillig med på «skuespillet», men det avviser den pågjeldende medfangen.

Selvmord

Den 14. mars 2014 klokken 07.30 fant fengselspersonalet det 41-årige morddømte og høytstående Hells Angels-medlemmet Michael Brokside kvalt i sin fengselscelle. Dagen før var han blitt anholdt og varetektsfengslet i en omfattende narkotikasak, hvor i alt 80 personer ble anholdt, herunder fem fullverdige medlemmer av Hells Angels.
Den 20. mars 2014 uttalte Ove Bondgaard Larsen, visepolitiinspektør ved Københavns politi, at: «Der er tale om inkomplet hængning og død ved kvælning. Så der er ikke noget spor mystifistisk i det.» Ved «inkomplett hengning» forstås hengning hvor føtter, knær eller annen del av kroppen støter mot underlaget.