Katharevousa

Katharevousa (gresk: Καθαρεύουσα, bokstavelig «rent [språk]») er en konservativ form av moderne gresk språk som ble avlet fram tidlig på 1800-tallet som et kompromiss mellom oldtidens gammelgresk og dimotiki (eller demotisk gresk). Opprinnelig ble det i stor grad benyttet både i litterær og offisiell hensikt, men sjelden i daglig tale. På 1900-tallet ble det i økende grad tilpasset kun for offisielle og formelle hensikter inntil dimotiki ble det offisielle språket i Hellas i 1976 og Andreas Papandreou avskaffet det polytoniske skrivesystemet i 1981.
Katharevousa ble avlet fram av den intellektuelle, humanistiske og revolusjonære lederen Adamantios Korais (1748–1833). Utdannet fra franske Universitet i Montpellier, tilbrakte Korais det meste av sitt liv i landflyktighet i Paris. Som en klassisk lærd var han frastøtt av den bysantinske tid og senere innflytelse på det greske samfunn og var en innbitt kritiker av presteskapet i den gresk-ortodokse kirke og deres påståtte servilitet overfor det muslimske osmanske rike. Han hevdet at utdannelse og opplysning var en forutsetning for en gresk frigjøring fra den tyrkiske undertrykkelsen av hjemlandet Hellas.
For å oppnå dette mente han at det var nødvendig å megle i striden mellom «arkaistiene», de som ville tilbake til antikkens gresk og helt og holdent tilbakevending til arkaiske former, og «modernistene» som mente at slik det greske språket hadde utviklet seg til var det moderne gresk i en moderne tid. Betegnelsen «katharevousa» antyder en ren form for gresk slik som det hypotetisk kunne ha utviklet seg til fra antikkens gammelgresk uten de historiske ytre påvirkningene som hadde skjedd og således «forurenset» språket.

Historie

Det første kjente bruken av begrepet katharevousa er i et verk av det greske universalgeniet Nikeforos Theotokis i 1796.
Katharevousa ble i stor grad benyttet i offentlige dokumenter og i verkene til greske lærde. I moderne gresk dagligtale fikk betegnelsen katharevousa den generelle betydningen «formelt språk».
I senere år, opp til det ble avskaffet, ble katharevousa benyttet for offisielle og formelle hensikter, som i politikken, brev, offisielle dokumenter, og radio og TV-sendinger. Dimotiki (δημοτική), «demotisk» eller folkelig gresk ble benyttet i dagligtalen. Dette skapte en dobbeltbasert situasjon hvor det meste av den greske befolkningen var ekskludert fra det offentlige rom og framgang innenfor skolevesenet så sant de ikke tilpasset seg til katharevousa. I 1976 ble dimotiki gjort til det offisielle språket og i 1981 forbød Andreas Papandreou det polytoniske skrivesystemet: ved slutten av 1900-tallet hadde fullstendig katharevousa i dens tidligste form blitt foreldet og umoderne.
Det meste av ordforrådet til katharevousa og dets grammatikalske og syntaktiske regler har påvirket dimotiki slik at språkprosjektet har gitt merkbare bidrag til det greske språk som benyttet i dag. Moderne gresk (eller nygresk) kan sies å være en kombinasjon av det opprinnelige dimotiki og tradisjonelt katharevousa slik som det ble fremmet på 1800-tallet, kombinert med institusjonelle påvirkninger fra koinégresk. Blant de senere bidrag fra katharevousa er befordringen av klassisk baserte sammensetninger for å beskrive gjenstander og begreper som ikke eksisterte i tidligere tider, slikt som «avis», «politi», «bil», «fly», «fjernsyn» og mange andre, framfor å låne inn nye ord direkte fra fremmedspråk.

Dagens bruk

Den ortodokse kirke i Hellas, Den ortodokse kirke på Kypros, og gresk-ortodokse patriarker av Konstantinopel, Alexandria og Jerusalem, benytter fortsatt katharevousa i offisielle kommunikasjoner. Dagsavisen Estia, opplag 3900, er også skrevet i katharevousa.