Statistisk sentralbyrå

Organisering og ledelse

SSB ligger administrativt under Finansdepartementet og har eget styre som oppnevnes av regjeringen. SSB er uavhengig i statistikkfaglige spørsmål. Dette innebærer at SSB selv bestemmer hva som skal publiseres, samt når og hvordan dette skal skje. Byrået har om lag 1000 medarbeidere fordelt i Kongsvinger og Oslo.
Christine B. Meyer ble 12. juni 2015 utnevnt til administrerende direktør i SSB for et åremål som varer til 2021. Som følge av en konflikt med Finansdepartementet valgte Meyer å fratre sin stilling natt til 13. november.
13. november 2017 besluttet styret i SSB at byråets administrasjonsdirektør, Bjørnar Gundersen, tok over som midlertidig sjef.
16. november 2017 ble Birger Vikøren midlertidig ansatt, for en periode på seks måneder fra og med 23. november 2017.
4. mai 2018 ble den tidligere Ap-politikeren Geir Axelsen utnevnt til ny direktør.

Statistikkområder

SSB utarbeider statistikk på en lang rekke områder som økonomi, befolkning, levekår, arbeidsmarked og miljø. Blant de mest sentrale og betydningsfulle statistikkene finner vi Konsumprisindeksen, Arbeidskraftundersøkelsen, befolkningsstatistikkene og Nasjonalregnskapet. En av SSBs mest populære statistikker er navnestatistikken.

Forskning

Som ett av få statistikkbyråer i verden har SSB en egen forskningsavdeling. Forskningsområdene inkluderer demografi og levekår, energi- og miljøøkonomi, makroøkonomi, mikroøkonomi samt statistiske metoder og standarder.

Internasjonalt samarbeid

SSB rapporterer statistiske data om Norge til EU og en rekke andre internasjonale organisasjoner. På denne måten blir norsk statistikk også formidlet gjennom internasjonale databaser og publikasjoner.
I tillegg driver SSB også utviklingssamarbeid i en rekke land. Målsettingen er å hjelpe søsterorganisasjoner i u-land og økonomiske overgangsland med å utvikle og forbedre offisiell statistikk.

Formidling

Ssb.no er hovedkanalen for formidling i SSB. Formidlingsvirksomheten publiserte 874 publiseringer av ny statistikk i året (pr 2016). Ved oppdatering tall i faste publiseringer drøftes gjerne utviklingstrekk i redaksjonelle artikler som publiseres samtidig som tabellen på ssb.no. 
SSB har en selvbetjeningsløsning kalt Statistikkbanken som gir tilgang til å velge hvilke kategorier, inndeling, år, tabell- og filformat det ønskes tilgang til. Tekniske utviklere kan hente ut alle data som publiseres i Statistikkbanken gjennom et applikasjonsgrensesnitt (såkalt åpent API). 130 standarder og klassifikasjonssystemer som SSB benytter for å kode sine statistikkpubliseringer er tilgjengelig i et system som kalles KLASS.

Historikk

Statistisk sentralbyrå ble opprettet som en frittstående institusjon i 1876, med i alt 15 funksjonærer. Tidligere var Tabellkontoret statens sentral for innsamling og bearbeiding av statistikk. Anders Nicolai Kiær (1838–1919) ble oppnevnt til direktør i 1877 og ledet byrået fram til 1913. Kiær hadde vært tilknyttet Tabellkontoret siden 1861. 
I 1907 vedtok Stortinget den første statistikkloven («Lov om tilveiebringelse af opgaver til den officielle statistikk»). Denne loven ga hjemmel for å hente inn opplysninger for statistiske formål fra privatpersoner og næringsdrivende. Loven slo samtidig fast at opplysningene ikke kunne brukes til andre formål enn til statistikkproduksjon, og at tallene ikke skulle offentliggjøres på en slik måte at det kunne skade den enkelte oppgavegiver. I 1989 vedtok Stortinget en ny statistikklov, som blant annet fastsatte en taushetsplikt på 100 år for statistisk grunnlagsmateriale om personlige forhold og på 60 år for drifts- og forretningsforhold. 
Under den annen verdenskrig (1940–45) ble folketellingen 1940 sløyfet, og annen statistikk ble svært forsinket. Okkupasjonsmakten blandet seg imidlertid ikke inn i den daglige driften. Daværende direktør Gunnar Jahn (direktør 1920-45) ble arrestert og avsatt i 1944, men ingen ny direktør overtok stillingen. 
Lov om folkeregistrering ble vedtatt i 1946, og Det sentrale folkeregister ble opprettet i 1964, med basis i folketellingen 1960. Folkeregisteret lå i Statistisk sentralbyrå fram til 1991, da ajourføringen ble overtatt av Skattedirektoratet. 
Da Petter Jakob Bjerve (direktør 1949-1980) ble oppnevnt, var ett av kravene hans at det skulle opprettes en egen forskningsenhet i Statistisk sentralbyrå. Forskningsavdelingen ble i årene 1953-1984 ledet av Odd Aukrust, også kjent som Kjell Aukrusts ”Bror min”. 
I 1961 ble det opprettet en punche-gruppe i Kongsvinger i forbindelse med bearbeidingen av skjemaene fra folketellingen i 1960. Dette var starten på utflytting av oppgaver fra Oslo til Kongsvinger og en delt lokalisering.

SSB og jødeforfølgelsene under krigen

Forfatter Espen Søbye har vist at tabeller over antall medlemmer i det mosaiske trossamfunn som ble publisert i forbindelse med folketellingen i 1930, trolig ble brukt under Wannsee-konferansen i 1942, da den endelige utryddelsen av jødene ble besluttet og planlagt av styresmaktene i Tyskland. Når det gjelder registreringen, arrestasjonene og deportasjonen av norske jøder ble verken tall eller navnelister fra folketellingen i 1930 benyttet. Listene som ble brukt til dette formålet, var utarbeidet av det norske politiet. SSB var en av flere høringsinstanser da tyske myndigheter tok initiativ til opprettingen av et nasjonalt folkeregister februar 1942. Dette ble innført 1. mars 1943, det vil si etter deportasjonene høsten 1942, men okkupasjonsmyndighetene klarte aldri å få systemet til å fungere.