DS «Statsraad Riddervold» (1877)

Historie

DS «Statsraad Riddervold» ble overlevert rederiet Parelius, Parelius & Johnsen i Kristiansund i 1877, og skipet ble satt inn i den nyåpnede ruten Kristiansund – Trondheim med avganger tre ganger i uken. Jernbanen var nylig kommet til Trondheim, og postforsendelser til Nordmøre gikk med denne ruten. I 1891 slo Parelius & Johnsen seg sammen med reder Nicholay H. Knudtzon og dannet Christiansunds Dampskibsselskab, men «Statsraad Riddervold» fortsatte i Trondheimsruten. 29. desember 1902 ble Nordmør Dampskibsselskab stiftet, og fra og med 1. januar 1903 ble skipene til Christiansunds Dampskibsselskab overtatt av det nye rederiet, men «Statsraad Riddervold» fortsatte i Trondheimsruten. I 1914 fikk skipet ny kjele og maskin. I juni 1920 ble fylkesrederiet Møre Fylkes Ruteselskap (MFR) opprettet, og nok en gang fikk skipet nye eiere. Hun forble i MFR (omdøpt Møre og Romsdal Fylkesbåtar (MRF) i 1947) til hun ble solgt i 1949, 72 år gammel.

Andre verdenskrig

Under det tyske angrepet på Norge i april 1940 ble flere av MFR's skip utsatt for flyangrep. DS «Statsraad Riddervold» var i rute fra Kristiansund til Surnadal 28. april 1940 da tyske bombefly gikk til angrep med bomber og mitralsjøser utenfor Kvalvik, Frei. Den eneste bomben som traff passerte styrhuset, gikk gjennom billettkontoret og ble stående i et asfaltfat nede i lasterommet uten å detonere. telegrafisten fikk og stå sin prøve under dette angrepet... flere salver fra flyet gikk rett ved siden av ham...  Deler av styrefinnen på bomben eksisterer enda den dag i dag... Skipet hadde omkring 50 passasjerer ombord under angrepet. Resten av krigen fortsatte skipet i rute for MRF uten å bli utsatt for flere krigshandlinger.

Etterkrigstiden

Etter krigen var rederiets skip gamle og nedslitte, og et nybyggingsprogram var nødvendig. DS «Statsraad Riddervold» var nå et av flåtens eldste skip, og var uøkonomisk i drift. Hun fortsatte en stund i rute, men ble i desember 1949 solgt til Arthur F. Holck, Ålesund for å brukes som losjiskip for fiskere. I september 1950 sank hun mens hun lå i opplag, og ble ikke hevet. Vraket ligger på mellom 20 og 40 meters dyp.
Skipet lå til kai ved det som kaltes Esso-kaia i Nørvevika (omtrentlig der Kystverket holder til i dag). Noen løsnet fortøyningene og fartøyet fikk da skader som gjorde at hun senere ble senket der hun ligger i dag.

Skipet

DS «Statsraad Riddervold» hadde jernskrog, og ved levering var tonnasjen 201,93 bruttoregistertonn og 108,83 nettoregistertonn. Hovedmaskinen ved levering var en tosylindret compound dampmaskin med arbeidstrykk 125 psi. Kjelen var kullfyrt og hadde to fyrganger. Oppgitt ytelse var 60 nhk (nominelle hestekrefter) og 250 ihk (indikerte hestekrefter), noe som ga en fart på 11 – 12 knop. I tillegg til dampmaskinen var hun også rigget for å kunne føre hjelpeseil (noe som var et krav for dampskip inntil Det Norske Veritas avskaffet påbudet i 1909). Skipet hadde to lasterom, et foran og et bak maskinrommet, og lasting og lossing foregikk gjennom lasteluker med hver sin lastebom.
I 1907 var skipet sertifisert for 298 passasjerer i spesifisert rute, og passasjerbekvemmelighetene var inndelt i to klasser. 1. plass (1. klasse) lå bak det aktre lasterommet og besto av salong, damesalong og røkesalong (i huset på promenadedekket). 2. plass passasjerer hadde én salong under dekk, forut for fremre lasterom. Midtskips på babord side lå postkontoret, og byssa var plassert over kjelen.
I 1914 fikk «Statsraad Riddervold» installert en ny hovedmaskin bygd ved Moss Værft. Det var en trippel ekspansjon dampmaskin med oppgitt ytelse 340 ihk.