Berent Andreas Moe

Utdanning og karriere

Moe studerte først arkitektur ved Statens håndverks- og kunstindustriskole, og fullførte deretter utdanningen ved arkitektavdelingen, NTH, der han tok eksamen i 1949. Etter avsluttet utdannelse var han en periode (1952/–53) stipendiat ved Architectural Association School of Architecture i London. Moe mottok også senere forskningsstipendier, fra NAVF og British Council. Han fikk finsk statsstipend i 1956, og har mottatt Oslo Bys stipend.

Pedagogisk virksomhet

Moe underviste i nesten hele sitt yrkesaktive liv, fra han som nyutdannet arkitekt ble ansatt som vitenskapelig assistent for professor Erling Gjone ved NTH, til han gikk av med pensjon som professor emeritus samme sted i 1993.
I perioden 1952–1965 arbeidet han som lærer ved Statens håndverks- og kunstindustriskole, og var blant annet engasjert i arbeidet med studieplan for arkitektutdanningen da denne ble skilt ut fra SHKS som egen vitenskapelig høyskole i 1961. Dette var forløperen for Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo.
I 1968–1985 var Moe førsteamanuensis ved Norges landbrukshøgskole, med undervisningsansvar for bygningslære.
I perioden 1985–1993 arbeidet han igjen ved NTH, arkitektavdelingen; først som dosent, senere som professor i emnet «Komplekse bygg», med spesialområde bebyggelse på landsbygda.

Privat arkitektpraksis

Ved siden av den pedagogiske virksomheten, drev Bente Moe eget arkitektkontor i 40 år. Han har tegnet mange hytter og eneboliger og har deltatt i – og blitt premiert ved – en rekke arkitektkonkurranser. Han har dessuten tegnet flere større anlegg, blant annet Svømmehallen i Kristiansand (førstepremie i arkitektkonkurranse); Samfunnshuset i Melbu; Kurs- og konferansested for Statnett på Ågerøya ved Brekkestø og Forsøksgård i Fana for Sildolje- Og Sildemelindustriens Forskningsinstitutt. Dette anlegget ble åpnet i 1972 og vant en internasjonal arkitekturpris i 1973. De tyske Bayer-fabrikkene hadde invitert 90 000 arkitekter til å melde inn prosjekter til konkurransen, ifølge Bergens Tidende. Moe vant en av de tre prisene som ble utdelt; regionprisen for de nordiske land og Storbritannia for gruppen offentlige bygg, idustrielle bygninger, velferds- og kulturbygg. Prisen var på 3000 tyske Mark.

Bygningsbevaring og tilpasningsarkitektur

Moe var levende opptatt av å bevare og utvikle den karakteristiske bebyggelsen på Sørlandet. I et intervju i VG i 1967, uttalte han: «Mitt tema er å registrere verdifulle miljøer og å finne levedyktigheten for disse i fremtiden. Jeg vet at istandsettelse kan konkurrere med ny bebyggelse»
Sammen med studenter foretok han oppmåling av rundt 300 eldre bygningsmiljøer på Sørlandet. Denne dokumentasjonen ble publisert som vedlegg til tidsskriftet Byggekunst på slutten av 1970-tallet. Originalene finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket, og er søkbare i databasen ANTON.
I 1980 fikk han Venstres miljøvernpris for sitt arbeid med registrering og utvikling av trehusbebyggelsen på Sørlandskysten.

Underholdningsvirksomhet

Allerede i studietiden var Moe aktiv som underholder. Han var revyforfatter og -skuespiller under UKA i 1947, -49 og -51. I 1951 var han i tillegg teatersjef i Studentersamfundets Interne Teater.
Moe var en pionér i NRK fjernsynets tidligste dager, da han var med og laget Barne-TV-serien På tokt med Mathilde i 1961. Han skrev tekster og Kåre Siem komponerte melodier til sangene i serien. Bente Moe spilte dessuten Kaptein Bom i serien, som er sendt tre ganger, med ca. ti års mellomrom.
Siem og Moe laget også sørlandsviser sammen, blant annet «Sommersang til Homborsund». Moe sang også sørlandsviser skrevet av andre, både i radio og på ulike arrangementer.