Stortingsvalget 2017

Valgordning

I henhold til valgordningen i Norge skal det avholdes stortingsvalg en mandag i september hvert fjerde år. Det velges 169 representanter til Stortinget, og hvert av landets 19 fylker utgjør en valgkrets. Antallet representanter som velges fra hvert fylke beregnes hvert åttende år og baseres på fylkets folketall og areal.
150 representanter velges direkte i de fylkesvise valgoppgjørene som distriktsmandater, og 19 representanter, ett fra hvert fylke, er utjevningsmandater som fordeles ut fra partienes oppslutning nasjonalt. Bare partier som kommer over sperregrensen på 4 prosent av stemmene nasjonalt, tas med ved fordelingen av utjevningsmandatene. Partiene tildeles mandater etter stemmetall ut fra en modifisert utgave av Sainte-Laguës metode.
Stemmerett ved stortingsvalg i Norge har norske statsborgere som er over, eller som fyller, 18 år i valgåret, og som er eller har vært ført inn i folkeregisteret som bosatt i Norge. Alle velgere føres inn i manntallet i kommunen de er registrert som bosatt i per 30. juni i valgåret. Fra 10. august 2017 til og med 8. september 2017 var det anledning til å avgi forhåndsstemme.

Bakgrunn

I valgperioden 2013–2017 var åtte partier representert på Stortinget: Arbeiderpartiet (55 mandater), Høyre (48), Fremskrittspartiet (29), Kristelig Folkeparti (10), Senterpartiet (10), Venstre (9), Sosialistisk Venstreparti (7)  og Miljøpartiet De Grønne (1).
Stortingsflertallet har bestått av regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet, og støttepartiene Kristelig Folkeparti og Venstre, som har hatt en formalisert samarbeidsavtale. De fire samarbeidspartiene hadde til sammen 96 av 169 mandater, det kreves 85 for flertall. Opposisjonen har hatt 73 mandater i perioden. Stortingets arbeid har vært ledet av stortingspresident Olemic Thommessen (H), og regjeringen har vært ledet av statsminister Erna Solberg (H).
Ved stortingsvalget i 2017 var det 3 765 245 stemmeberettigede velgere i Norge, som er 123 251 flere enn ved stortingsvalget i 2013.

Regjeringsalternativer

Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre gikk til valg på å støtte en borgerlig regjering med Erna Solberg (H) som statsminister, som ville innebære et fortsatt samarbeid mellom de fire partiene som parlamentarisk grunnlag i Stortinget. Høyre og Fremskrittspartiet var åpne for at alle de fire partiene kunne sitte sammen i regjering, mens Kristelig Folkeparti og Venstre bare ønsket å regjere sammen med Høyre, med støtte fra Fremskrittspartiet i Stortinget. Venstre gav imidlertid etter valget uttrykk for at de likevel kunne sitte i regjering med Fremskrittspartiet, og trådte inn i regjering sammen med Høyre og Fremskrittspartiet i januar 2018.
Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Rødt gikk til valg på å støtte en rødgrønn regjering med Jonas Gahr Støre (Ap) som statsminister. En slik regjering kunne også ha fått støtte fra Miljøpartiet De Grønne, men disse utelukket heller ikke å støtte en regjering med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Støre utelukket derimot regjeringssamarbeid med både Miljøpartiet De Grønne og Rødt, men lå an til å kunne bli avhengig av deres støtte for å få flertall i Stortinget dersom de borgerlige partiene skulle ha mistet stortingsflertallet.

Kart

Kartene viser partienes fremgang (blått) eller tilbakegang (rødt) i fylkene sammenlignet med stortingsvalget i 2013. Mørke farger indikerer store endringer, lyse farger små endringer: