Den flerkulturelle skole

Begrepet den flerkulturelle skolen viser til en mangfoldig skole som er sammensatt av elever med tilknytning til flere forskjellige kulturer og land. I Norge bor det barn med forskjellig bakgrunn, livssyn, språk, kultur og livserfaringer, som har røtter fra andre land og verdensdeler. Når disse barna blir skoleelever, fører dette til skolen blir mangfoldig, og vi kaller det derfor at skolen har blitt flerkulturell. Det finnes også flere andre definisjoner om hva som inngår i den flerkulturelle skolen.
I Kunnskapsdepartementets strategiplan Likeverdig opplæring i praksis fra 2007 finnes følgende definisjon av en flerkulturell skole:
«En flerkulturell skole kjennetegnes av et personale som ser på det kulturelle og språklige mangfoldet som normaltilstanden, og som anvender dette mangfoldet som en ressurs. Ulikhet i kultur, språk og religiøs bakgrunn kan være en verdifull kilde til kunnskap og forståelse og kan bidra til aksept for anerkjennelse av ulikheter.»

Bakgrunn

Det norske samfunnet har til alle tider vært flerkulturelt. Til tross for at Norge har vært blant de mest homogene nasjonalsamfunnene i Europa, har landet aldri vært helt etnisk, språklig eller religiøst homogent. Man regner at landet har vært bebodd av samer i rundt 10 000 år, til tross for dette er det først i senere tid at samisk og kvensk kultur og deres politiske rettigheter som urfolk er blitt akseptert. Norge har opplevd innvandring fra land som Sverige, Finland, Danmark, Tyskland, Holland og England i mange hundre år, noe mange slektsnavn vitner om. I dag har rundt ti prosent av Norges befolkning en familiebakgrunn fra andre land en eller to generasjoner tilbake. Statistisk sentralbyrå definerer en innvandrer som en person med to utenlandsfødte foreldre:førstegenerasjonsinnvandrere som har innvandret til Norge, og personer som er født i Norge med to foreldre som er født i utlandet. Våren 2013 var det ifølge SSB totalt 6560 innvandrerbarn som fullførte norsk grunnskoleutdanning. Dette vil si at det totale antallet barn i denne kategorien som befinner seg i norsk grunnskole er på omtrent 70.000. Det at den norske skolen er flerkulturell og mangfoldig gjør at det blir viktig for norske elever å forstå, vurdere og tilegne seg kunnskap om andre samfunn og kulturer. Hvordan man tilnærmer seg disse kunnskapene om andre samfunn og kulturer, og holdningene man har når man lærer om disse kulturene og samfunnene er forskjellig, men man bruker gjerne to begrep om hvilken tilnærming en har til å lære å forstå om andre kulturer: etnosentrisme og kulturrelativisme.

Verdier i skolen

Den norske skolen skal formidle holdninger og verdier for elevene som fremmer forståelse, respekt, fellesskap og samarbeid mellom mennesker med ulik kulturell bakgrunn. Elevene skal bli kjent med de positive mulighetene som følger med når man møter noen med ulik kulturell bakgrunn enn seg selv    Lærere har et spesielt ansvar for å gi elevene et nyansert syn på det flerkulturelle samfunnet. Lærere kan gjennom sin undervisning fremme kunnskap, verdier og holdninger som kan forebygge og motvirke fordommer, diskriminering og rasisme i skolen og i samfunnet som helhet. Ved å velge hvilke formuleringer og begrep de benytter i undervisningen kan lærere hindre at fordommer og stereotypiske holdninger kommer fram når de snakker om andre mennesker med ulik kulturell bakgrunn enn seg selv. Lærere skal også legge til rette for at alle elevene i den norske skolen skal føle seg likeverdige, uansett hvilken kulturell bakgrunn de har. I flerkulturelle klasser kan det for eksempel innebære å legge til rette for samarbeid og utvikling av et fellesskap mellom elevene med ulike kulturbakgrunn, og finne en felles plattform. Slik kan elevene utvikle respekt for hverandre.

Kulturelle problemer

Et sentralt tema omkring problemene som kan oppstå, er retten til kulturelle normer vs statens normer. Skolen må praktisere statens normer, men gjennom undervisningen kan man vise til eksempler der statens normer og kulturens normer er mer eller mindre likestilte, og omvendt. 

Det er viktig at skolen som et statlig organ er klar over de kulturelle forskjellene omkring hva som blir sett på som det offentlige og det private, for eksempel hvorvidt religionsopplæring skal være offentlig eller privat.

Skolens rammeverk

Den norske skolen er lovpålagt å følge de gjeldene lover og regler. 
Norske skolelover er de som skal regulere undervisningen ved norske skoler, både offentlige og private.

I opplæringsloven

Under § 1-1 "Formål med opplæringa" spesifiseres det at elevene skal gis kulturell innsikt. Det heter også at opplæringa skal : "...byggje på grunnleggjande verdiar i kristen og humanistisk arv og tradisjon, slik som respekt for menneskeverdet og naturen, på åndsfridom, nestekjærleik, tilgjeving, likeverd og solidaritet, verdiar som òg kjem til uttrykk i ulike religionar og livssyn og som er forankra i menneskerettane." (Opplæringsloven § 1-1)
Elever har også krav på fritak fra aktiviteter og liknende i opplæringen, der elever har rett til fritak fra aktiviteter og liknende. Under § 2-3a skal skolen vise respekt for elevene og foreldrenes religiøse og filosofiske tro og opplæringen skal sikre retten til likeverdig opplæring. Foreldrene kan også sende melding om at elevene kan få fritak ved deler av undervisnignen som foreldrene "ut frå eigen religion eller eige livssyn opplever som utøving av ein annan religion eller tilslutning til eit anna livssyn, eller som dei på same grunnlag opplever som støytande eller krenkjande." (Opplæringsloven § 2-3a)
Opplæringsloven tar også opp med hvordan holdninger elevene skal ha til undervisningen i faget religion, livssyn og etikk. Dette kommer til uttrykk i § 2-4, hvor det heter at «undervisninga i religion, livssyn og etikk skal bidra til forståing, respekt og evne til dialog mellom menneske med ulik oppfatning av trudoms- og livssynsspørsmål.»

Særskilt norskopplæring

Etter opplæringsloven § 2-8 (grunnskolen) og opplæringsloven § 3-12 (videregående opplæring) har elever med et annet morsmål enn norsk og samisk rett til særskilt norskopplæring. Frem til elevene har nok norskkunnskaper til å følge den vanlige opplæringen i skolen, gjelder denne retten. Hvis det er nødvendig har elevene også rett til tospråklig fagopplæring, morsmålsopplæring eller begge deler. Utdanningsetaten gir skolene penger til særskilt norskopplæring basert på antall vedtak. Hvor mye den enkelte skole får pr. vedtak er avhengig av det totale antall vedtak ved skolen. En andel på 7 % (44 800 elever) fikk høsten 2013 rett til særskilt norskopplæring. Opplæringen skjer når elevene har andre fag som for eksempel naturfag. 6,3 % av lærertimene i 2012/13 til denne typen undervisning. Dette er en reduksjon fra 6,5 % i 2006/07.

Morsmålslærere

Elever som etter kartlegging viser at de har for svake norskferdigheter til å følge ordinær læreplan i norsk har rett til opplæring etter Opplæringsloven § 2-8. Dette innebærer særskilt norskopplæring og om nødvendig morsmålsopplæring og tospråklig fagopplæring. Denne retten gjelder til man har tilstrekkelig ferdigheter i norsk til å følge ordinær opplæring.

Tolk

En undersøkelse gjort på vegne av Utdanningsdirektoratet viser at 3 av 4 skoler har foreldre som kan så lite norsk at de har vanskeligheter med å forstå og gjøre seg forstått i utviklingssamtaler og konferansetimer. Skoleledere oppgir at de sjelden bruker tolk på grunn av de har vanskeligheter med å finne tolker som er kvalifisert nok, dette medfører at kun 1 av 10 skoler bruker det nasjonale tolkeregisteret aktivt.

Å arbeide i den flerkulturelle skolen

Å arbeide i den flerkulturelle skolen kan være utfordrende. I en flerkulturell skole må alle få mulighet til å lære og utvikle seg. Opplæringen må tilpasses den enkeltes evner og forutsetninger, og for noen elever er språklig tilrettelegging avgjørende. Det er viktig at læreren anser de ulike aktørene i skolen som samarbeidspartnere. Som lærer er det viktig at man fremmer en antirasistisk holdning. Absolutt alle elever skal trives i skolen og på ingen måte føle seg krenket eller utstøtt. For å skape et trygt og godt skolemiljø for elevene er man som lærer nødt til å snakke om respekt og toleranse.
Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring har utarbeidet nettider med aktuelle læringsressurser for både grunnskole, videregående og voksenopplæring.
Utdanningsdirektoratet har kommet med et idehefte som ressurs i opplæringen til språklig og kulturelt mangfold.
Urfolk inngår også i den flerkulturelle skolen. Tre stammers møte kan brukes som ressurs i undervisning.