google/wiki40b huggingface dataset:
Daumesnil (Paris Metro)

Daumesnil er en stasjon på metroen i Paris, oppkalt etter Avenue Daumesnil, som er oppkalt til ære for general Pierre Yrieix Daumesnil (1776–1832) som mistet et ben ved slaget ved Wagram.  I 1814 nektet han å oppgi slottet i Vincennes, der han var guvernør, til russerne, og han erklærte: «Jeg skal overgi Vincennes når jeg får min fot tilbake»".
Stasjonen hedrer også Félix Éboué (1884–1944),  guvernøren på Guadeloupe i 1936, deretter i Tsjad i 1938. Han brakte Tsjad over til de De frie franske styrker i 1940, og ble som følge av det utnevnt til generalguvernør i Fransk Ekvatorial-Afrika.
Stasjonen betjener linje 6 og linje 8.
Armylaena

Utseende

Nokså små, slanke, brunlige trebukker. Antennenene er betydelig lengre enn kroppen hos hannene, kortere hos hunnene. Pronotum har rundede sider uten tenner på sidene og er lengre enn bredt. Dekkvingene er jevnbrede med lyse tegninger. Beina er nokså korte, lårene noe fortykkede.

Levevis

Larvene lever i død ved, mest av løvtrær.

Utbredelse

Slekten er vidt utbredt i Afrika.
Fylkesvei 1420

Fylkesvei 1420 går mellom Myrvoll og Sofiemyr i Oppegård kommune. Veien er 2,1 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 131.
Prachuap Khiri Khan (provins)

Changwat Prachuap Khiri Khan (norsk: provinsen Prachuap Khiri Khan) er en provins i det sentrale Thailand, ved Siambukten sør for Bangkok. Provinsen har en lang grense mot Myanmar i vest, og grenser ellers mot provinsene Phetchaburi i nord og Chumphon i sør.
På det smaleste er den bare 13 km bred vest-øst – det smaleste stedet på Kra-eidet som skiller Indokina fra Malayahalvøya. Fjellkjeden som går nord-sør når i provinsen opp i ca. 1 200 moh.
Arealet er 6 367,6 km², blant de minste i Thailand, og befolkningen (2006) anslås til 494 300 innbyggere. Provinshovedstad er byen Prachuap Khiri Khan.
Det mest kjente stedet i provinsen er badestedet Hua Hin, hvor den thailandske kongefamilien også har sitt sommersted.
Khao Sam Roi Yot nasjonalpark ble opprettet i 1966 og har Thailands største våtmarker med mangroveskog. Det er likevel etablert rekefarmer i våtmarksområdene som er vernet som nasjonalpark.
Kristin Størmer Steira

Karriere

Kristin Størmer Steira debuterte i verdenscupen på 30 km i Holmenkollen 16. mars 2002. Hennes første plassering blant de ti beste var en niendeplass på 10 km fri i Nové Město na Moravě 18. januar 2003.
Det store gjennombruddet kom i sesongen 2004/2005. 22. januar 2005 vant hun sitt første løp i verdenscupen, dobbel jaktstart i italienske Pragelato. I VM i Oberstdorf senere på vinteren, gikk hun på det norske vinnerlaget i stafett, og hun tok en individuell bronse i dobbel jaktstart.
I OL i Torino 2006 var hun den jevneste norske langrennsjenta, med tre individuelle fjerdeplasser. Hun var tilsammen 24 sekunder fra tre medaljer, men måtte reise hjem uten medalje. Foran sesongen 2006/07 var hun overtrent, men hun kom sterkt tilbake med etappeseier og syvendeplass totalt i den første Tour de Ski.
I VM 2007 i Sapporo tok hun sølv på 30 km fellesstart i tillegg til bronse på 15 km jaktstart og 4 × 5 km stafett.
Steira hadde en god start på sesongen 2008/09 og hun gikk i brudd på 15 km fristil, fellesstart i La Clusaz, og vant. Hun ble nummer ni i Tour de Ski, og tok også en niendeplass i verdenscupen sammenlagt.
I NM i friidrett på Lillehammer i 2009 tok hun NM-gull på 5000 meter.
Steira hadde en god start også på sesongen 2009/10 hvor hun ble nummer fem sammenlagt i Tour de Ski. Sesongen sett under ett ble hun nummer seks i verdenscupen sammenlagt og nummer tre i distansecupen. 
I OL 2010 kjempet hun om bronsemedalje på 15 km duatlon, men ble slått på målstreken av Justyna Kowalczyk. Hun ble olympisk mester i 4 × 5 km stafett i OL 2010 i Vancouver. Hun gikk tredje etappe på det norske laget som ellers bestod av Vibeke Skofterud, Therese Johaug og Marit Bjørgen.
I VM 2011 i Oslo ble hun nummer fem på 30 km fri, nummer ni på 15 km duatlon og nummer ti på 10 km klassisk. Hun gikk tredje etappe på det norske laget som tok gull på 4 × 5 km stafett. Hun gikk også nå sammen med Vibeke Skofterud, Therese Johaug og Marit Bjørgen.
I Tour de Ski 2012/13 gikk hun inn til sin da beste prestasjon i Tour de Ski da hun ble nummer tre sammenlagt, bak Justyna Kowalczyk og Therese Johaug.
I VM 2013 gikk Størmer Steira tredje etappe på 4x5 km stafett sammen med Heidi Weng, Therese Johaug og Marit Bjørgen.  Det norske laget var storfavoritter på forhånd etter at alle løperne på stafettlaget kom blant de fire beste på 15 km duatlon og vant gull foran Sverige og Russland.
I OL 2014 i Sotsji lyktes det endelig Steira å få en olympisk medalje i en individuell konkurranse da hun fikk bronse på 30 km fristil. Steira sikret tredobbelt norsk etter Marit Bjørgen og Therese Johaug. Det var tolvte gang i OL-historien det ble tredobbelt norsk og første gang i en kvinneøvelse. Det var femte gang i OL-historien tre kvinner fra samme nasjon tok alle tre medaljene i en langrennsøvelse.
Etter 2015-sesongen meddelte Størmer Steira at hun legger opp som langrennsløper.
QuakeWorld

QuakeWorld (forkortet QW) er en oppdatering av id Softwares flerspiller deathmatch-spill Quake, som forbedrer spillets flerspillerfunksjoner, blant annet TCP-/IP-støtte, for å tillate folk med oppringt modem å få bedre respons når de spiller på internettservere. Moderne bredbåndforbindelser som kabel og DSL har også ha stor nytte av den forbedrede nettverkshåndteringen. Offisiell id Software-utvikling stoppet med testutgivelsen av QuakeWorld 2.33 den 21. desember 1998. Siste offisielle stabile versjonen var 2.30.
Haugesund pistolklubb

Haugesund Pistolklubb ble stiftet i 1964 og er tilsluttet Norges Skytterforbund (NSF) gjennom Rogaland Skytterkrets. Klubben har noe over 300 medlemmer, og er en av de største og mest aktive pistolklubbene i Norge.

Skytebaner

HPK har egen 25-meters innendørs skytebane lokalisert i Haugesund sentrum.
Den felles europeiske patentdomstol

Den felles europeiske patentdomstol er en foreslått patentdomstol med mulig tilslutning for alle medlemsstatene i Den europeiske union (EU). Domstolen skal ta avgjørelser gjeldende for EU-land som deltar i samarbeidet vedrørende registrering, beskyttelse og koordinering av patent gjennom Det europeiske patentkontoret (EPO), som er et organ i Den europeiske patentorganisasjon.
Patentdomstolen skal etableres på bakgrunn av avtalen om en felles patensdomstol, som ble underskrevet i 2013 av 25 land (alle EU-medlemsstater unntatt Kroatia, som tiltrådte EU etter at avtalen var underskrevet, Polen og Spania), men er ikke trådt i kraft. Italia ventes allikevel ikke å inngå i avtalen. Hvis domstolen opprettes, vil det fjerne behovet for separate rettssaker om krenkelse av europeiske patenter i hver stat hvor avtalen blir juridisk gjeldende. Patentdomstolen vil bestå av en rekke domstoler i første instans, en felles appelldomstol i Luxembourg og en høyesterett i Paris. Rettens første instans vil bestå av en sentral avdeling i Paris og tematiske avdelinger i London og München, samt flere regionale og lokale domstoler.

Danmark

Etter at det var oppnådd enighet om avtalen og den var underskrevet den 19. februar 2013, kunngjorde Justisministeriet i mai 2013 at det var tale om en suverenitetsavgivelse fra dansk side. I henhold til Danmarks grunnlov må minst ⅚ av Folketingets medlemmer derfor stemme for lovforslaget hvis dette skal bli til lov. Ved avstemningen i Folketinget stemte Dansk Folkeparti og Enhetslisten imot, hvorfor det ikke kunne oppnås ⅚ flertall. I henhold til Grunnloven måtte lovforslaget derfor sendes til folkeavstemning, hvilket skjedde den 25. mai 2014.

Fasiliteter

Rettens første instans vil ha en sentral avdeling med sete i Paris i Frankrike, samt tematiske avdelinger i London (spesialisert i kjemiske søksmål, herunder legemiddelindustrien, og menneskelige fornødenheder) og München (maskinindustrien), som hver forventes å ta omkring 30 % av saksmengden. Dessuten kan de deltagende land opprette en enkelt eller (hvis betingelser for minimum saksmengde er oppfylt) flere lokale avdelinger av domstolen. Landene kan gå flere sammen og danne en regional avdeling, som fungerer som lokal avdeling for de deltakende land. Avtalen definerer ikke hvilke land som ville opprette lokale eller regionale avdelinger.
Appellretten vil bli plassert i Luxembourg og vil også fungere som høyesterett.
Utdannelse av dommere vil foregå i Budapest, mens Lisboa og Ljubljana vil få voldsgifts- og meglingssentre. Utdannelsessenteret i Budapest ble offisielt innviet 13. mars 2014.
Aberdeen Angus

Aberdeen Angus er en kjøttferase utviklet i Skottland, i området rundt Aberdeen. Det er ført stambok over rasen siden 1856. Rasen er svart og kollet. Det finnes også røde dyr.

Norge

Aberdeen Angus ble introdusert i Norge på 1950-tallet. Det formidles i dag oksesæd gjennom GENO til interesserte bønder. Det ble for 2006–2008 årlig registrert cirka 1000 insemineringer med Aberdeen Angus. Norsk Angus-forening har per 2007 i overkant av 100 medlemmer.
Arthur Szyk

Bakgrunn

Arthur Szyk ble født i en jødisk familie i Łódź i den delen av Polen som da lå under Russland. Han anså seg selv alltid som polakk og jøde.

Karriere

Fra 1921 arbeidet han hovedsakelig i Frankrike og Polen, men i 1937 flyttet han til Storbritannia og i 1940 bosatte han seg for godt i USA der han fikk amerikansk statsborgerskap i 1948.
Arthur Szyk kjempet for Polen under første verdenskrig. Han studerte siden kunst ved Akademia Sztuk Pięknych im. Jana Matejki w Krakowie i Kraków og ble en anerkjent bokillustratør og bladtegner allerede i mellomkrigstida, med illustrasjoner på trykk i Polen, Frankrike, Storbritannia, Israel og USA. Likevel slo han for alvor gjennom med sine anti-nazistiske krigskarikaturer da han etter utbruddet av andre verdenskrig portretterte lederne av aksemaktene på propagandaplakater og i magasiner. Også etter krigen var han opptatt av politikk, med proamerikanske motiver og støtte til dannelsen av den nye staten Israel.
Szyks arbeider kjennetegnes av et sosialt og politisk engasjement. Formmessig avviste han modernismen og tegnet isteden i tradisjonen etter middelalderens og renessansens malerkunst, særlig inspirert av illuminerte manuskripter (illustrerte håndskrifter). Til forskjell fra mange andre karikaturtegnere, la han særlig vekt på farger, detaljer og dekorative virkninger.
Arthur Szyk døde av hjerteinfarkt 57 år gammel.
I dag er Szyk først og fremst kjent i sitt siste hjemland USA. Siden seint på 1990-tallet har det også vært utstillinger med arbeidene hans i Kraków, Warszawa og Łódź i Polen og Berlin i Tyskland. Oversettelse av en biografi til polsk og dokumentarfilmen Arthur Szyk – Illuminator som Telewizja Polska sendte i 2005, har i tillegg gitt ham økt anerkjennelse i Polen.
Eldprøva

Sendinger

Sendingene i 1980 gikk annenhver lørdag (fra 27. september til 8. november). I siste sending skulle de fire vinnerne fra de forrige episodene delta i en finale der premien var 10 000 kroner. De fire finalistene var Rolf Hageland (f. 1934) fra Kristiansand, Knut Ivar Kristiansen fra Gulskogen, Kjell Hofstad (f. 1937) fra Oslo og Thor Dybhavn (f. 1936), en tannlege fra Fredrikstad. Sistnevnte gikk av med seieren.
Sendingene i 1987 gikk hver lørdag fra 16. mai til 20. juni. Finalen ble vunnet av Odd Fredriksen.

Produksjon

Roald Øyen var produsent i 1980, mens Egil Teige hadde samme funksjon i 1987.
Synnøve Persen

Liv og virke

Hun har vært sentral i ledelsen og organiseringen av det organiserte, samiske kunstlivet gjennom de siste 30 år. Persen var en av initiativtakerne til den såkalte Masi-gruppen, som representerte en ny og moderne retning innen samisk kunst. I perioden 1997-2001 var Persen medlem av Norsk kulturråd. Hun har dessuten vært oppnevnt fra politisk og annet hold som representant til ulike utvalg under Norsk kulturråd, til Samisk OL-utvalg og som fagkonsulent for komitéer under De Samiske Samlinger og som veileder for hovedfagsstudenter. 
Hun var på 1980-og 90-tallet involvert som fagkonsulent ved innkjøp av kunst ved De Samiske Samlinger, Nordnorsk kunstmuseum og Samisk kulturråd. I samme periode har hun deltatt i og ledet utredningsarbeid knyttet etablering og fagplaner for Samisk kunsthåndverk- og kunsthøgskole, samisk kunstutdanning. Hun har ikke minst vært sentral i arbeidet med etableringen av Samisk kunstmuseum.
Persen var samepolitisk engasjert og aktiv under Alta-konflikten og deltok i sultestreiken foran Stortinget i 1979. Det er imidlertid som radikal kraft innen organiseringen av det samiske kunstsfæren og moderniseringen av den samiske kunsten Persen har markert seg sterkest.

Kunst og kritikk

På 1970- og 80-tallet engasjerte Persen seg sammen med andre kulturarbeidere i arbeidet med anerkjennelse og utvikling av samiske politiske og kulturelle rettigheter. Hun var en av grunnleggerne av Masi-gruppen, som viste at det går an å være både same og kunstner. I begynnelsen av Alta-konflikten var Persen student ved Statens Kunstakademi, og på sitt avsluttende år (høsten 1977) hennes elevarbeid lansert som et førsteutkast til det samiske flagget, dog ikke av Persen selv. Persen deltok under sultestreiken foran Stortinget i 1979.
Selv om Persen ikke selv var spesielt aktiv i selve Alta-konflikten utover sultestreiken i 1979, så er det allikevel rimelig å hevde at den politiske aktivismen på 1970-tallet, og Alta-konflikten spesielt, var utløsende for en ny (selv)bevissthet omkring samisk kultur, identitet og det samiske kunstbegrepet mer generelt.
Hun var også sentral i oppbyggingen av Samisk kunstnersenter og Samisk kunstnerforbund. De senere årene har hun konsentrert seg om sitt kunstneriske virke. Men hun har ved flere anledninger uttalt seg svært kritisk om Sametinget og norsk samepolitikk:
«Jeg tror nok mange tenker at nå har samene fått sameting, og da er vel alt bra. I virkeligheten har vel det meste fortsatt som før, forskjellen er bare at makta går i kofter og er midt blant oss.»

Biografi

Persen tok kunstutdannelse på 1970-tallet, først ved Granums tegne- og maleskole i Oslo (1971), så ved Kunstskolen i Trondheim (1971-1972) og deretter ved Statens kunstakademi (1972–1978) i Oslo.
Schandorffs plass

Schandorffs plass er en plass på Hammersborg i Oslo, åpnet som plass med parkanlegg 21. september 2009.  Anlegget er tegnet av landskapsarkitektene Østengen og Bergo AS. Plassen het tidligere Schandorffs gate.

Beliggenhet og utforming

Plassen ligger inntil Trefoldighetskirken på nordsiden av denne, mellom Akersgata og starten på Fredensborgveien. Mot øst ligger arkaden til Deichmanske bibliotek og Krist kirkegård, mot vest, over Akersgata, Keysers gate.
På plassen står Nic Schiølls statue av «Grønlands apostel», Hans Egede, støpt i bronse og avduket i 1965.
Schandorffs plass ble etablert i 2009, ved at Høegh Eiendom, som i 2005 kjøpte eiendommene Akersgata 64, 68 og 73 nord for plassen, bekostet det meste av opparbeidelse med parkanlegg. Plassen ligger i en helling mot vest, og har fått gangbaner som slynger seg opp til Fredensborgveien, slik at den er tilgjengelig for barnevogner og rullestoler. Under plassen er det i 2009 bygget parkeringsanlegg.

Historie

Før 1864 ble gaten kalt Kirkegårdsgangen. Navneskiftet i 2009 fra gate til plass skjedde ved vedtak i bydelsutvalget i bydel St. Hanshaugen, som også skal drifte parken etter overleveringen fra Høegh Eiendom. Schandorffs gate mellom Fredensborgveien og Grubbegata, der den går i nordkanten av Krist kirkegård, beholder navnet.
Gaten ble i 1864 oppkalt etter ekteparet Schandorff. Jacob Christlieb Schandorff (1775–1842) var farmasøyt, sekretær for det norske Sunnhetscollegium fra opprettelsen i 1809 til det ble nedlagt i 1815, og senere byråsjef for Medicinalkontoret i flere departementer frem til sin død. Schandorff var også med i ledelsen av Oslo Byes Vel i mange år. Hans hustru Maria (1784–1848) etablerte i 1827 Eugenias Stiftelse, en oppdragelsesanstalt for fattige og foreldreløse piker, i Teatergata 2 (tomten med nåværende Togagården) på hjørnet mot Akersgata, og drev denne til sin død.

Priser

Plassen fikk Innovasjonsprisen for universell utforming, kategorien landskapsarkitektur, i 2011.
Echthistatodes

Utseende

Nokså små, brune trebukker. Pronotum er forholdsvis stort med en pigg midt på hver sidekant. Dekkvingene er noe forkortede og dekker ikke bakkroppsspissen.

Levevis

Disse billene har larver som lever i død ved av løvtrær, ofte like under barken.

Utbredelse

Artene er utbredt i det sørlige Kina.
Vektor (biologi)

I molekylærbiologien er en vektor et kunstig fremstilt DNA-molekyl som benyttes for å overføre genetisk materiale inn i en celle. De fire hovedtypene av vektorer er plasmider, bakteriofager og andre virus, kosmider og kunstige kromosomer. Felles for alle menneskelig framstilte vektorer er et origin (startsted) for replikason, et multippelt kloningssted og en markør for seleksjon.
Formålet med å overføre genetisk informasjon til en celle er typisk å formere genet ved hjelp av cellens naturlige celledeling, eller å få cellen til å uttrykke proteinet som genet koder for. Dersom formålet er å uttrykke et protein, brukes en vektor spesielt tilpasset dette. Uttrykkingsvektorer inneholder en promotersekvens som er nødvendig for at genet skal bli transkribert.
Prosessen der en celle tar opp DNA kalles transformasjon. Når dette skjer i form av en kunstig vektor, kalles det ofte transfeksjon. I tilfellet av virale vektorer kalles prosessen også transduksjon.
Clyster itys

Utseende

En middelsstor, sylindrisk, blank, svart hornbille. Hannen har et lite horn i pannen og tre brede, butte horn på pronotum, som er uthulet på sidene. Dekkvingene har kraftige punktrader. Hunnen mangler hornene i pannen og på pronotum, som er glatt og blankt hos begge kjønn.

Utbredelse

Arten er vidt utbredt, fra India og Sri Lanka i vest til Sulawesi i øst, nord til Vietnam og det sørlige Kina.
Niraeus

Utseende

Middelsstore (gjerne 25-30 millimeter), langbeinte, blanke trebukker, kontrastrikt fargede i svart, gult og rødt. Antennene er kortere enn kroppen og tofargede, svarte i begge ender og gule eller gulhvite på midten. Pronotum er rundet, rødt eller svart. Dekkvingene er avsmalnende bakover. Bakbeina er særlig lange.

Levevis

Larvene utvikler seg i ved av løvtrær.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, fra Myanmar i vest til Sumatra og Sarawak i øst.
Vitrektomi

Vitrektomi er et kirurgisk inngrep i pasientens øye der man helt eller delvis fjerner glasslegemet inne i øyet. Anterior vitrektomi omfatter å fjerne små områder av glasslegemet fra de fremre strukturer i øyet – ofte fordi disse er sammenfiltret i en intraokulær linse eller andre strukturer. Pars plana vitrektomi er en generell beskrivelse av en gruppe av operasjoner utført dypere inn i øyet. Alle innebærer å fjerne hele eller deler av glasslegemet.
Ring of Kerry

Ring of Kerry (Kerry-runden) er en kjent turistvei i Kerry i sørvestre hjørne av Irland. Den 170km lange runden følger riksveiene N70, N71 og R562. Den starter fra Killarney, går rundt Iveragh-halvøya, igjennom Kenmare, Sneem, Waterville, Cahersiveen and Killorglin. Severdigheter og utsiktspunkter er blant andre: Muckross House (ved Killarney), Staigue stenfort og Derrynane House, som var hjemmet til Daniel O'Connell. Like sør for Killarney, Ross Castle, Killarneysjøene, og «Damenes utsikt» Alt dette er attraksjoner langs Kerry runden innenfor Killarney nasjonalpark.
Det er mange busselskaper som kjører rundturer langs Ring of Kerry. Siden det mange steder er smale veier og vanskelig for turbusser å passere hverandre, praktiseres det anbefalt retning ved at bussene kjører runden, mot klokka når en ser på kartet. Biler kjører runden med klokka for å unngå å bli hindret av turbussene som lett blir forsinket.
Det er også skiltet en rute for syklister langs mindre veier, og en rute for turgjengere langs stier og mindre veier. Spaserveien er Irlands lengste merkede turvei med 215km. Disse veiene følger noenlunde kjøreruten Ring of Kerry. 
Runden passerer mange forskjellige landskap med mange utsikter og variert vegetasjon. Noen av de høyeste toppene og noen utsiktpunkter kan ikke nås på grunn av irsk utmarkslovgivning som ikke gir fri ferdsel i utmark uten grunneierens tillatelse og merking. Nordmenn bør passe på så de ikke går på områder i utmarka der grunneieren ikke tillater ferdsel.
Pisserenden

Pisserenden, også kalt Latinerkvarteret, er den folkelige betegnelsen for det gamle Nørre Kvarter i det indre København, tett på Strøget. 
Kvarteret avgrenses av Nørre Voldgade, Vestergade og Vester Voldgade og gjennomskjæres av de fem stredene Larsbjørnsstræde, Larslejsstræde, Sankt Peders Stræde, Studiestræde og Teglgårdsstræde.
Renavl

Renavl er ingen definert avlsmetode, men kan betegnes som avl med blodslinjer der innavl og kryssavl ikke inngår. I så måte blir linjeavl i kontrollerte former regnet som renavl.
Innen genetikken regnes en rase som «ren» hvis den består av homozygote individer med samme genotype, men rene raser i en slik forstand forekommer knapt i praktisk avlsarbeid, og slett ikke innen dyreavl. Husdyravl er i så måte snarere raseavl (paring av stambokførte dyr av samme stamme) enn renavl.
Halsbrann

Halsbrann er, sammen med sure oppstøt, et av hovedsymptomene ved gastroøsofageal reflukssykdom. 
Årsaken er at lukkemuskelen mellom spiserør og magesekk er slapp. Den makter ikke å forhindre at mageinnholdet strømmer tilbake til spiserøret, svelget og (også) munnhulen når trykket i maven blir stort.
Trykket kan for eksempel øke når man bøyer seg, har full magesekk etter et måltid, eller bruker stramme klær og lignende. Ofte er også drikker som kaffe, te og alkoholholdige drikker, samt næringsmiddel som sjokolade og fet mat, sterkt krydret mat, sterke tomatholdige sauser og lignende med på å fremkalle sure oppstøt. I slike tilfeller kan det være nok å unngå eller redusere på inntaket. Det finnes i hovedsak tre typer medikamenter i behandlingen av halsbrann: Syrenøytraliserende, som nøytraliserer mavesyren, og H2-blokker og syrepumpehemmere, som nedsetter produksjonen av syre. 
Halsbrann som gir redusert livskvalitet og behov for behandling (gastroøsofageal reflukssykdom/GØRS) forekommer hos 10-15% (5-10% ifølge andre kilder) av befolkningen. De fleste av disse har ikke synlig betennelse i spiserøret.
Halsbrann, som forekommer oftere om sommeren, kan være tegn på magesår. Hos noen ytterst få kan langvarige halsbrannplager utvikles til kreft i spiserøret. På den annen side, har amerikanske forskere funnet ut en kobling mellom halsbrann og kreft i enten svelget eller strupehodet, men har ikke kunnet fastslå at halsbrann er den direkte årsaken.
Norske forskere har funnet ut at røykekutt gir mindre halsbrann, men kun hos normalvektige.
Hundredweight

Hundredweight er en britisk måleenhet for masse og er lik 112 pund eller 50,802 kg. Symbolet for hundredweight er cwt (for centum + weight). I USA og Canada er 1 cwt (short cwt) lik 100 pund eller 43,359 kg, mens dette i Storbritannia blir kalt cental.
Sunnhordland prosti

Sunnhordland prosti er et tjenestedistrikt i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Stord hvor Stord kirke er prostikirke.
Prostiet omfatter kommunene Bømlo, Etne, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio og Tysnes.
Prostiet er inndelt i sogn, som er den minste og grunnleggende enheten i Den Norske kirke. Tidligere var det også inndelt i prestegjeld, men disse ble faset ut på begynnelsen av 2000-tallet.
De ansatte i kirken er enten ansatt av sognet gjennom kirkelig fellesråd, eller i prostiet. De fleste prestene er ansatte i prostiet, og har tjenesten sin knyttet til et eller flere sogn.
Ceratotrupes

Utseende

Middelsstore (ca. 12 - 18 millimeter), kraftige, blankt svarte tordivler. Kroppsformen er litt avlang. Hannen har et horn på hodet og midten av pronotum er noe framskutt. Dekkvingene har kraftige lengdefurer, beina er kraftige gravebein.

Levevis

Disse billene er knyttet til husdyr og larvene lever av møkk nede i dype tunneler som foreldrene har gravd ut. Derfor finnes tordivlene helst på steder der bakken er lett å grave i, særlig på sandjord. De voksne billene flyr gjerne i skumringen, og lager en brummende lyd.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Mellom-Amerika.
Monoplia

Levevis

Larvene lever i død ved, mest av løvtrær.

Utbredelse

Arten er utbredt i Australia.