Seán MacEntee

Tidlig liv

MacEntee ble født i Belfast. Han fikk sin utdannelse hos Christian Brothers, ved St. Malachy's College og ved Belfast Municipal College of Technology, hvor han ble elektroingeniør. Hans første politiske engasjement var i Irish Socialist Republican Party i Belfast i studietiden.
Da han var ferdig med utdannelsen flyttet han for å jobbe i Dundalk i Louth, og han ble der medlem av Irish Volunteers. Under påskeopprøret i 1916 drepte hans gruppe i Louth en politimann og en fengselsvakt. Han ble dømt til døden for sin rolle i opprøret, men dommen ble omgjort til livsvarig fengsel, og i 1917 ble han løslatt i et generelt amnesti. Samme år ble han valgt inn i landsstyret i både Sinn Féin og Irish Volunteers. I parlamentsvalget i Storbritannia 1918 ble han valgt inn som medlem i Det britiske parlamentet for Sinn Féin i valgkretsen Monaghan South. Som de andre Sinn Féin-representantene boikottet han Det britiske parlamentet, og ble i stedet med på å danne Dáil Éireann i 1919.

Opprørsårene

MacEntee gjorde et forsøk på å fortsette sin karriere som ingeniør i Belfast, men dette ble avbrutt av den irske uavhengighetskrig. Han gjorde da tjeneste som nestkommanderende for IRAs Belfastbrigade inntil april 1921. Da ble han overført til Dublin for å lede en kampanje mot deling av Irland i forbindelse med valget i mai. 
På grunn av delingen av øya stemte MacEntee mot den anglo-irske traktat i 1921. Under borgerkrigen var han kommandant for en IRA-enhet i Marlboro Street postkontor i Dublin, og han kjempet senere sammen med Cathal Brugha i Hamman Hotel. Han ble arrestert og internert, ført i Kilmainham fengsel og deretter i Gormanstown inntil desember 1923. 
Etter å ha blitt løslatt viet han seg mer til ingeniørkarrieren. Han stilte i et suppleringsvalg til Dáil i Dublin i 1924, men tapte. I 1926 ble han en av grunnleggerne av Fianna Fáil, og i 1927 ble han valgt inn i Dáil for Dublin.

Regjeringsmedlem 1832–1948

I 1932 fikk Fianna Fáil for første gang regjeringsmakten. MacEntee ble da finansminister. Partiet hadde en proteksjonistisk innstilling, og det ble innført høyere toll på 43 vareslag. Dette førte til reaksjoner fra den britiske regjeringen, som i sin tur utløste nye irske reaksjoner. Dermed startet den anglo-irsk handelskrig, som endte i 1938 da MacEntee og andre politikere signerte en traktat med britene. 
I 1939 brøt andre verdenskrig ut, og MacEntee ble industri- og handelsminister, en posisjon han tok over fra rivalen Seán Lemass. Mens han hadde denne ministerposten intoduserte han Trade Union Act. I 1941 ble det igjen omkalfatring i regjeringen, og MacEntee ble minister for lokalstyre og helse. Helseporteføljen ble overført til et nytt departement i 1947. 
Etter valget i 1948 havnet Fianna Fáil igjen i opposisjon.

Regjeringsmedlem 1951–1965

I 1951 dannet Fianna Fáil en mindretallsregjering. MacEntee ble igjen finansminister, og la vekt på å ta seg av utenlandsgjeld. Han la frem et meget stramt budsjett samme år, med økt inntektsskatt og tollavgifter på importvarer. Målet var å kutte ned på offentlig pengebruk og å begrense import, men en bivirkning var en kraftig økning i arbeidsløsheten. Dette ble forverret gjennom budsjettene i 1952 og 1953. Mange har hevdet at det var MacEntees budsjetter som førte til at Fianna Fáil tapte valget i 1954. Hans politiske karriere ble skadet av dette; han hadde vært en sannsynlig kandidat til vervet som taoiseach (statsminister), men etter budsjettproblemene rykket Lemass opp som «tronarving».
Fianna Fáil vant tilbake regjeringsmakten i 1957, denne gang med majoritet i Dáil. MacEntee ble denne gang helseminister, mens Lemass og andre som ønsket å gå over fra proteksjonisme til frihandel fikk hånd om det økonomiske. Denne gang gikk det bedre for MacEntee, som reorganiserte helsevesenet, etablerte separate avdelinger for helse og sosialtjenester og introduserte fluor i drikkevannet. I 1959 ble han tánaiste, mens Lemass ble taoiseach.