Grafisk design

Grafisk design eller grafisk formgivning er kunsten å arrangere bilder og tekst for å kommunisere et budskap, og skape forståelse for budskapet. Dette kan utføres på alle medier, som trykksaker, web og andre digitale medier, film og animasjon, produkter og produktemballasje, skilt, logoer, brosjyrer, reklame, bøker o.l. Praktisering av grafisk design kan spores tilbake til opprinnelsen av det skrevne ord, men det var først i begynnelsen av 1800-tallet at det ble ansett som et eget fag.
Grafisk design er en flerfaglig disiplin, som overlapper andre fagdisipliner markant. Disse er i første rekke billedkunst, arkitektur, interiørdesign, illustrasjon, foto, menneske-maskin-interaksjon, design av brukergrensesnitt, informasjonsdesign og interaksjonsdesign. Strategisk design krever også kunnskap om markedskommunikasjon, forretningsstrategi, sosiologi, antropologi og psykologi. Dette for å være i stand til å utføre kvalitative bakgrunnsundersøkelser, behovsanalyse, målgruppeanalyse og analyse av produkter, tjenester eller kommunikasjonsobjekter. En designer må også ha teknologiske ferdigheter og materialkunnskap.

Form og funksjon

Som i arkitektur, går en av de grunnleggende debattene innen grafisk design på forholdet mellom form og funksjon. Form defineres som en tings fasong eller visuelle kvalitet. Den refererer til estetikk og hvordan en ting ser ut. Mye av grafisk design handler om å gjøre ting tiltalende (eller utiltalende, eller til hvilken som helst annen kvalitet, avhengig av prosjektets mål).
Funksjon handler mye om å få jobben gjort, og er pragmatisk og forretningsorientert. Å trykke en avis på glanset papir er for dyrt, og hvis man trykker den på tørkepapir vil den falle fra hverandre. Et kunstnerisk fotografi av et fjellandskap ville nok heller ikke understøtte et budskap om et arktisk cruice.

Kommunikasjonsdesign

Kommunikasjonsdesign er en blanding av disipliner innen design og informasjonsutvikling som går inn på hvordan medier som trykk, håndarbeid, elektronisk media eller presentasjon kommuniserer med mennesker. En kommunikasjonsdesigner er ikke bare opptatt av å produsere innholdet som det visuelle i medier, men også utvikle nye kanaler hvor innholdet kan nå målgruppen. Enkelte designere bruker grafisk design, visuell kommunikasjon og kommunikasjonsdesign om hverandre.

Bergkunst

Hulemaleriene i hulene i Lascaux i Frankrike fra mellom 14 000 og 15 000 f.Kr er noen av de eldste billedframstillingene vi kjenner til. I Norden ble det laget bergkunst i form av helleristninger fra 10 000 f.Kr. Helleristningene i Alta er et eksempel på norsk bergkunst, de eldste er datert til 4 200 f.Kr. Sammen med oppfinnelsen av skriftspråket, danner bergkunsten en milepæl i designhistorien.

Trykkekunsten

Johann Gutenberg (ca. 1390 – 1468 revolusjonerte bokproduksjonen i vesten da han utviklet trykkekunsten (andre trykkteknikker var oppfunnet i Kina og Korea tidligere). De første bøkene som ble produsert på Gutenbergs trykkpresse kom til å danne standard på design av bøker for ettertiden. Grafisk design fra denne perioden blir referert til som Old style (spesielt skriftsnittene som de første typografene brukte), eller Humanist, etter den dominerende filosofiske skolen på denne tiden. Innførselen av sidenummerering (paginering) på 1600-tallet, gjorde det enklere å finne fram i bøkene, noe som er viktig i forhold til design av brukervennlige produkter.

Bauhaus-skolen

Jan Tschichold (1902  –  1974) sammenfattet prinsippene innen moderne typografi i sin bok Die neue Typographie i 1928. Senere avviste han filosofien han hadde presentert i boken sin, fordi han mente den var fascistisk, men bokens innflytelse forble fortsatt stor. Tschichold og andre Bauhaustypografer som Herbert Bayer (1900–1985), Laszlo Moholy-Nagy (1895 – 1946) og El Lissitzky (1890 – 1941) er regnet som etablererne av grafisk designfaget, slik som vi kjenner det i dag. De var pionérer innen produksjonsteknikker og den grafiske stilretningen som preget hele århundret. Selv om datateknikken har endret produksjonsmetodene for godt, har den eksperimentielle tilnærmingen til design som de var pionérer i, nå blitt mer relevant enn noensinne.
De følgende årene ble moderne grafisk design godt akseptert og fikk en utstrakt bruk. En blomstrende amerikansk førkrigsøkonomi skapte større behov for grafisk design, hovedsakelig innen annonseutforming og pakningsdesign. Da den tyske Bauhaus-skolen innen design emigrerte til Chicago i 1937, brakte den med seg den «masseproduserte» minimalismen til Amerika. Dette førte med seg en gnistrende postmoderne arkitektur og design. Navn som er verdt å merke seg fra midten av århundret, er  Adrian Frutiger (født 1928), designeren av skrifttypene Frutiger og Univers. En annen er Paul Rand (1914–1996), som fra slutten av 1930-tallet og fram til sin død videreførte Bauhausprinsippene til populær annonseutforming og logodesign. Dette var med på å skape den unike amerikanske tilnærmingen til europeisk minimalisme, og han ble en av de ledende pionérene innen den delen av grafisk design som omhandler bedriftsidentitet (corporate identity). Josef Müller-Brockmann (1914 – 1996) var også en viktig designer fra midten av 1900-tallet. Han designet plakater i den strenge, minimalistiske formen som er typisk for 1950-tallet og 1960-tallet.

Postmodernisme

Reaksjonen på den økende strengheten innen grafisk design kom sakte, men ubønnhørlig. Opprinnelsen til den postmodernistiske typografien kan spores tilbake til humanistbevegelsen på 1950-tallet. Av de mest betydningsfulle fra denne epoken er Hermann Zapf (født 1818), som designet to skrifttyper som fremdeles har utstrakt bruk; Palatino (1948) og Optima (1952). Men denne blandingen av serif- og sans-serif-skrifttyper, og innføringen av organiske former til typografien igjen, var mer en bekreftelse av modernismen enn en protest mot den.
Et viktig punkt for grafisk design ble nådd da manifestet «First things first 1964 Manifesto» ble publisert i 1964. Manifestet oppfordret til mer radikalt grafisk design og kritiserte idéene om at design var en nøytral prosess som ikke tok stilling til verdier. Det bygde på idéer fra kritisk teori, Frankfurterskolen og motkulturen på denne tiden. Manifestet påvirket en hel generasjon av nye grafiske designere og bidro til etableringen av fagtidsskrifter som «Emigre magazine».
En av de grafiske designerne det er verdt å merke seg fra siste halvdel av 1900-tallet er Milton Glaser (født 1929), som designet en kjent plakat med Bob Dylan i 1968 og den umiskjennelige reklamekampanjen «I Love NY» i 1973. Glaser var inspirert av pop-kulturen på 1960-tallet og 1970-tallet.

Datamaskinen tas i bruk

Utviklingen gjennom 1900-tallet var sterkt inspirert av teknologiske framskritt innen trykketeknikker og fotografi. På 1990-tallet spilte teknologiske nyvinninger en lignende rolle, men denne gangen var det datamaskinen som ble tatt i bruk av designere. I begynnelsen var dette faktisk et skritt tilbake. Zuzana Licko (født 1961) begynte tidlig å bruke datamaskin til layout, som på denne tiden målte internminne (RAM) i kilobytes og skrifttypene ble satt sammen av prikker og ikke linjer. Sammen med ektemannen, Rudy VanderLans, etablerte hun fagtidsskriftet «Emigre magazine» og skriftdesignselskapet «Emigre type foundry». De jobbet med kreative utfoldelser under datamaskinens ekstraordinære begrensninger. «Emigre magazine» ble digital designs «bibel», etter hvert som datateknologien utviklet seg til det punktet da fordelene med å bruke datamaskin til designarbeid ble større enn ulempene.

Grafill

I 1937 gikk norske grafiske designere og andre yrkestegnere sammen og stiftet Yrkestegnernes Forening. Denne foreningen fikk etter hvert navnet Norske Grafiske Designere (NGD). I 1991 gikk NGD og Norsk Illustratørforbund (stiftet 1983) sammen og dannet en felles forening; Grafill – Norsk organisasjon for visuell kommunikasjon. Formålet til Grafill er å: «samle utøvere i visuell kommunikasjon i Norge i en partipolitisk nøytral organisasjon som skal ivareta medlemmenes faglige, økonomiske, juridiske og sosiale interesser». Foreningen representerer i dag (2006) ca. 90% av de grafiske designerne og illustratørene som betraktes som profesjonelle i bransjen.
Grafill utgir blant annet fagtidskriftet «Magasinet Visuelt», og arrangerer den årlige «Visuelt-konkurransen» og konkurransen «Årets vakreste Bøker» med prisutdelinger under «Visueltdagene». Årets Vakreste bøker ble innstiftet av boktrykker Arthur Nelson i 1933. Under Visueltdagene blir det også holdt faglige seminarer til inspirasjon for medlemmene.

Norsk Designråd

I 1963 ble stiftelsen Norsk Designcentrum (NDC) dannet, fremmet av Norges Eksportråd (i dag Innovasjon Norge) og Norges Industriforbund (i dag NHO). Stiftelsens formålsparagraf var å «fremme god industriell formgivning av norske industriprodukter, med henblikk på å gjøre norsk industri mer konkurransedyktig i inn- og utland». Norsk Designcentrum var unikt i europeisk sammenheng da det åpnet sine dører for publikum i januar 1965. Året etter delte de ut NDCs Merke for God Design for første gang. En av kategoriene var grafisk design, og i 1966 ble merket blant andre tildelt bøkene Jens Bjørneboe: «Til lykke med dagen», Karl Marx: «Samfunn og frihet» og Wilhelm Aubert: «Likhet og rett» fra Pax forlag. Arild Kristo sto for designet av omslagene. 
1. juli 1974 ble Norsk Designcentrum avviklet og erstattet av Rådet for Industridesign (RID) 12. august samme år. På slutten av 1985 ble Rådet for Industridesign til Norsk Designråd. Navneendringen var forårsaket av at fagområdet grafisk design hadde fått stadig større plass på agendaen, og begrepet industridesign føltes begrensende. Norsk Designråd skulle bistå næringslivet i bruk av design i produktutvikling og profilering. Formålet ble satt til  å «fremme bruk av god design i markedsorientert produktutvikling og markedskommunikasjon for å oppnå større konkurranseevne og lønnsomhet i norsk industri og næringsliv – nasjonalt og internasjonalt». På slutten av 1990-tallet etablerte Norsk Designråd i samarbeid med Statens Nærings- og Distriktsutviklingsfond (nå Innovasjon Norge) et nasjonalt nettverk for næringsrettet design, med kontaktpersoner i alle fylker.
Norsk Designråd har de siste årene bidratt med innspill til politiske handlingsplaner, kampanjer og aktiviteter for bruk av design, og fungert som møteplass for bedrifter, designere og deres fagmiljøer. Rådet tildeler også Merket for god design til norske bedrifter og samarbeidende designere som har utviklet gode produkter i fellesskap. Andre designutmerkelser Norsk Designråd deler ut er Hedersprisen for God Design, Klassikerprisen for God Design og Unge talenter.