Haag

Historie

Haag ble grunnlagt i 1248 av Vilhelm II, greve av Holland og konge av Tyskland. Vilhelm II var påtenkt som keiser i det tysk-romerske riket. Han påbegynte et slott i en skog nær havet i Holland som sitt fremtidige bosted, men døde i strid før kroningen til keiser. Slottet ble aldri ferdigstilt, men deler av det står fortsatt og kalles nå Ridderzaal (Riddersalen). Den brukes fortsatt ved politiske begivenheter som dronningens årlige trontale.
Haag ble brukt som administrativt senter av de hollandske grevene; Des Graven Hage betyr «Grevens hage». De mektige hollandske byene, deriblant Leiden, Delft og Dordrecht ble enige om å velge den på den tiden lille og uviktige byen Haag som sitt administrative sentrum. Slik har det blitt værende, og derfor er Haag den dag i dag regjeringssentrum, men ikke offisiell hovedstad.
For å holde byen liten fikk ikke Haag byrettigheter, og man fikk heller ikke lov til å bygge bymurer. Da bygging av bymurer omsider ble tillatt på 1500-tallet besluttet befolkningen i stedet å bruke pengene på rådhus. Dette viste seg å være en katastrofal beslutning under åttiårskrigen da spanske tropper lett okkuperte byen.
Haag fikk til slutt byrettigheter av en fransk okkupasjonsstyrke i 1806, århundrer etter at andre hollandske byer hadde fått lignende rettigheter. Dette har ført til myten om at Haag ikke er en by, men en landsby.
På grunn av sin historie mangler byen et stort historisk bysentrum, slik man kan finne i de nærliggende byene Leiden og Delft. Men da regjeringen etter 1850 begynte å spille en større rolle i Holland, ekspanderte byen Haag raskt. De eldre delene av byen er derfor oftest fra 1800-tallet og tidlig 1900-tall.
Byen fikk store skader under andre verdenskrig. Tyskernes Atlanterhavsvoll ble bygget tvers gjennom byen, noe som medførte at hele kvartaler ble revet. Den 3. mars 1945 bombet Royal Air Force Bezuidenhout. Målet var V-2-rakettoppskytningsramper i en nærliggende park. På grunn av navigeringsfeil falt bombene på den tettbefolkede delen av byen og mer enn 500 mennisker omkom. Byens skader kan fortsatt sees.
Etter krigen var Haag blant de største byggeområdene i Europa. Byen ekspanderte massivt mot sydvest og de ødelagte områdene ble raskt gjenoppbygd. Befolkningen nådde 550 000 omkring 1970.
På 1970-tallet og 1980-tallet flyttet de hvite middelklassefamiliene til nærliggende steder som Voorburg, Leidschendam, Rijswijk og spesielt til Zoetermeer. Dette førte til at byen er oppbygd som en fattigere indre by og mer formuende forsteder. Forsøk på å inkludere delar av forstedene i byen Haag var svært kontroversielle. På 1990-tallet klarte imidlertid Haag, med samtykke fra parlamentet, å anneksere store deler av de omkringliggende forstedene. Nye boligområder ble og blir fortsatt bygget i disse forstedene.

Bybilde

Bylivet er konsentrert rundt Hofvijver og Binnenhof, der parlamentet ligger. Byen har et begrenset studentliv, og det store antallet utenlandske beboere gjør at byen har et mangeartet kulturelt tilbud.

Transport

Lokaltrafikken i Haag består av et stort antall trikke- og busslinjer som kjøres av Haagsche Tramwegmaatschappij (HTM). Planer for en tunnelbane ble skrinlagt på begynnelsen av 1970-tallet. Men i 2004 ble det bygget en tunnel under sentrum med to underjordiske trikkeholdeplasser ("Spui" og "Grote Markt"); den brukes av trikkelinje 2, 3, 4 og 6.
Et regionalt trikkesystem som kalles Randstadrail er under konstruksjon, og skal forbinde byene Haag, Rotterdam, Zoetermeer med forsteder.
Det finnes to sentrale jernbanestasjoner: Den Haag Hollands Spoor (HS) og Den Haag Centraal (CS), bare 1,5 km fra hverandre. De to stasjonene ble bygget og drevet av to forskjellige jernbaneselskaper på 1800-tallet. Øst-vest linjer terminerer på Centraal Station, mens nord-sør-linjer går gjennom Hollands Spoor. De internasjonale Thalys- og Benelux-togene til Paris og Brussel stopper kun på Hollands Spoor. Men Centraal Station har bedre forbindelse til resten av Nederland, med direkte avganger til de fleste store byene som Amsterdam, Rotterdam og Utrecht.
Den nærmeste flyplassen er Rotterdams flyplass, men denne er ikke lett å nå med kollektivtrafikk. Med sine fire direketog i timen fra Hollands Spoor eller Centraal til Amsterdams flyplass Schiphol, velger de fleste reisende fra Haag å fly fra Schiphol.
Forbi Haag går det motorveier som forbinder byen med blant annet Amsterdam og Rotterdam. Større motorveier nær Haag er A12 (som også var den første motorveien i Nederland), som går till Utrecht og videre til den tyske grensen. A4 forbinder Amsterdam, Haag og Rotterdam med de belgiske byene Antwerpen og Brussel.