Saab

Historie

Saab-fabrikken startet som flyprodusent i 1937 og det tok ti år før man startet bilproduksjon. Etter at andre verdenskrig var slutt, slet selskapet siden det var overkapasitet innen flyproduksjon, og situasjonen krevde nytenkning. Selskapets ingeniører ble derfor beskjeftiget med å utvikle en personbil som etter hvert fikk navnet Saab 92. 
Prototypen var klar for presentasjon i 1947, men det tok ytterligere ett år før regulær produksjon kunne ta til. Bilen hadde aerodynamiske linjer, klart inspirert av flytenkningen. Den hadde dessuten forhjulsdrift, noe som var uvanlig på den tiden. Bilen var enkel, den hadde for eksempel ikke bagasjeromsluke, men selskapet hadde likevel en viss suksess.
I løpet av 1950-tallet ble Saab 92 utviklet videre til Saab 93 og man kunne til og med lansere en kombiversjon som fikk navnet Saab 95. En tidlig modell, Saab 96, med to-taktsmotor og frihjul, oppnådde gode resultater i rally med Erik Carlsson «på taket» som den mest kjente føreren, både i billøp i Norge og fra Rally Monte-Carlo. 
1968-modell Saab 96 ble den siste Saaben med totaktsmotor. (Fra flere kilder skrives det at Saab også brukte totaktsmotor i 1968, til USA i 1968 ble Saab levert med en 820cc.) Etter en stor salgssvikt, ble Saab tvunget til å utstyre bilene sine med en moderne firetaktsmotor. Valget falt på en V4 levert av Ford i Köln. Det virkelig store løftet for Saab kom med lanseringen av Saab 99 som var den første store og moderne bilen. 
I 1969 ble Saab en del av Saab-Scania, og Saabs personbildivisjon og Scanias lastebildivisjon etablerte nære forbindelser.
I løpet av 1970-årene stagnerte bilproduksjonen på grunn av dårlig lønnsomhet og liten vilje til å satse på nye modeller. Det handlet i første rekke om videreutviklinger av Saab 99 og Combi Coupé-versjonen. 
I 1978 ble Saab 99 erstattet av Saab 900, en større bil som med introduksjonen av turbomotorer gav selskapet et løft på begynnelsen av 1980-tallet. Saab 9000 ble så lansert i 1984, og Saab gikk med denne bilen inn i det såkalte premiumsegmentet.
Saab 900 som cabriolet ble et lykketreff for Saab. Modellen oppnådde svært godt salg i det viktige USA-markedet. Mot slutten av 1980-tallet ble imidlertid økonomien igjen svakere, og etter blant annet samtaler med japanske Mazda om samarbeid, besluttet Saab-Scania i 1990 å selge personbildivisjonen til GM med navnet Saab Automobile.
På 1990-tallet ble denne virksomheten eid både av Investor og GM, men nå ble GM eneeier. Disse årene svingte Saab-produksjonen  mellom 80 000 og 120 000 enheter. Med vedvarende finansielle problemer ble også 2010 et vanskelig år for Saab. Kun 31 696 biler ble solgt.
18. desember 2009 meldte GM at Saab Automobile legges ned. Avgjørelsen om å legge ned Saabs virksomheter ble tatt etter at samtalene med nederlandske Spyker Cars om et salg av Saab brøt sammen. Det var punkter i forhandlingene som begge parter mente det ikke var mulig å bli enige om, melder GM. 
Etter at forhandlingene med den nederlandske superbilprodusenten Spyker kollapset før jul, ble det bestemt å legge ned Saab. Kun få dager etter kom det et nytt bud fra Spyker, og 26. januar 2010 ble det annonsert at nederlandske Spyker likevel skal kjøpe Saab for 350 millioner euro, eller ca. 2,9 milliarder norske kroner. Størstedelen av kjøpssummen dekkes av aksjer i det nye selskapet Saab Spyker Automobiles. 16. juni 2009 ble det kunngjort at Koenigsegggruppen ønsket å ta over Saab fra det konkursrammede bilkonsernet General Motors. En intensjonsavtale ble inngått med General Motors europeiske divisjon og prosessen var ventet å vare til høsten. Men den 24. november kunngjorde Koenigsegg at de trekker seg fra videre forhandlinger, grunnet at prosessen har tatt for lang tid. 18. desember 2009 ble det annonsert at Saab legges ned, men den 26. januar 2010 ble det annonsert at nederlandske Spyker likevel skal kjøpe Saab for 350 millioner euro, eller ca. 2,9 milliarder norske kroner. Størstedelen av kjøpssummen dekkes av aksjer i det nye selskapet Saab Spyker Automobiles. Saab Spyker Automobiles stoppet samlebåndet igjen medio 2011. 
Den 19. desember 2011 slo Saab seg selv konkurs med to datterselskaper. Det var Victor Muller som styrte skuten, og etter en lang drakamp måtte gi slipp på drømmen. Juni 2012 ble Saab solgt fra konkursboet til National Electric Vehicle Sweden, NEVS. Kjøpesummen anslås å være 1,8 milliarder svenske kroner.  NEVS kjøpte rettigheter til å bruke merkenavnet Saab, og har planer om å starte opp produksjonen av Saab 9-3 i Trollhättan fra august 2013. Målet er 8.000 biler i 2013 og 60.000 i 2014. I første omgamg skal bilene utstyres med konvensjonelle motorer, men på sikt planlegges det også 9-3 med elektrisk motor.