Stavern

Historie

Stavern har trolig vært havn og ankerplass siden oldtiden. Navnet er funnet i den norrøne formen «Staferni» i skriftlige kilder fra 1100-tallet. «Staferni» kommer av stafr, det vil si «stav», og erni som har usikker betydning. Fra 1200-tallet ble Stavern beskrevet som et fiskersted med god havn. Senere fikk stedet losstasjon og utviklet handel og stor skipstrafikk. Stedet fikk ytterligere betydning da Ulrik Fredrik Gyldenløve bygde befestningene på Citadelløya på 1600-tallet og flåtestasjonen og galeiverftet for marinen  ble flyttet fra Lagmannsholmen i Kristiansand til Stavern omkring 1758.
Både det gamle stedsnavnet og dagens navn er Stavern, men fra 1799 til 1930 hadde hele området samme navn som orlogsstasjonen, nemlig Fredriksvern. Stavern var for øvrig det siste stedet i Norge som fikk status som kjøpstad. Det skjedde i 1943 og ble bekreftet av Kongen i statsråd etter krigen. Stavern mistet sin bystatus etter at storkommunen Larvik ble dannet av de tidligere kommunene Hedrum, Tjølling, Brunlanes, Larvik by og Stavern, men tok denne igjen etter initiativ av Hallstein Bast ved at sognepresten leste opp en erklæring forfattet av Bast på Stavern torg i 1996: «Stavern fungerer som en by, oppfattes som en by og skal fra nå av også betegnes som en by.» 
Denne formuleringen dannet mønster for andre byerklæringer, bl.a. Honningsvåg som tok bystatus noen måneder etter. I ettertid ble det sådd tvil om statusen var offisielt registrert. Et enstemmig kommunestyre i Larvik kommune ryddet all tvil av veien ved å vedta bystatus for Stavern etter forslag fra Bast 8. desember 2010. 
Byens eldste deler har mange fredede bygninger, blant annet Gisken og Herman Wildenveys hjem, Hergisheim.

Kirke og kultur

Stavern tilhører Tunsberg bispedømme og sognekirken Stavern kirke ligger ved torvet i sentrum.
Stavern har mange landskapsmalere. Spesielt er havet et yndet motiv for malere i området.

Blokkhusene

Blokkhusene, som likner stabbur, ligger på et par av Staverns koller. De ble anlagt i 1788 – 1790. De inngikk som en del av en ytre befestning rundt byen og verftet. Opprinnelig var det tre blokkhus på landsiden.

Sjømannshjemmet

Det nasjonale aldershjem for sjømenn i Stavern ligger som navnet tilsier i Stavern.

Sjøredningsskolen i Stavern

Sjøredningsskolen i Stavern ble grunnlagt på Fredriksvern verft i oktober 2007.

Stavern havn

Stavern havn har om lag 900 plasser til småbåter.
Stavern havn blir eid av Larvik havn.

Stavernfestivalen

Stavernfestivalen er en årlig rockefestival med utendørs konserter i Skråvika. Den ble avholdt første gang i juli 2001. Fra 2015 er festivalen ved Larvik golfbane. Festivalsjef er Roger Albin.

Militær aktivitet m.m.

Den militære aktiviteten i Stavern begynte med bygging av Staverns Fort fra 1675 til 1679.
Vinteren 1748–1749 besluttet Fredrik V å bygge et nytt galeiverft og en hovedstasjon for orlogsflåten i Norge. Han så muligheten for krig med Sverige. Hovedstasjonen i Norge måtte kunne støtte landstyrkene i tilfelle innmarsj i Sverige samtidig som en flåtestyrke kunne stoppe en tilsvarende svensk fremrykning over land mot Norge.
I 1750 startet så byggingen av det som senere skulle bli Norges første hovedstasjon for marinen, Fredriksvern Verft (Friderichsværn (1801), Fredriksværn (1865), Fredriksværen (1900)). Anlegget ble plassert i Stavern og hadde militær aktivitet frem til 2002.
I tillegg til å være en viktig orlogshavn, var Stavern på 17- og 1800-tallet også et viktig knutepunkt i den sivile skipstrafikken fra Norge til Danmark og Sverige. Norges to første dampskip, DS «Constitutionen» i kystrute mellom Oslo og Kristiansand og DS «Prinds Carl» i rute på Göteborg og København korresponderte og utvekslet post i Stavern fra 1827.
I nyere tid er det Luftforsvaret som har hatt sitt virke i Stavern. Befal-, sanitet, sjåfør og MP-utdanningen har ligget her. Etter 2002 har Justissektorens kurs- og øvingssenter (JKØ) brukt store deler av Fredriksvern Verft som kurs- og øvingsområde. Fra 2004 har Utrykningspolitiet (UP) hatt sin hovedbase i de gamle forlegningene på verftet. Fra 2010 av etablerte Politihøgskolen seg med egen avdeling i Stavern.

Minnehallen

Minnehallen er Norges nasjonale monument over falne sjøfolk. Den ble reist på svabergene ytterst mot Skagerrak i Stavern. Den ble innviet av kong Haakon VII 1. august  1926.
Minnehallen er formet som en pyramide. Idéen er at den skal fremstå som et sjømerke og en varde. Den var i utgangspunktet bygget til minne for norske sjømenn som omkom i første verdenskrig, men siden 1945 har den også vært minnesmerke for dem som omkom til sjøs i andre verdenskrig.

Media

Østlands-Posten lanserte 22. mai 2008 en egen nettavis for Stavern og omegn med navnet Svenner.no. 
Stavern har sin en nettavis og byportal – iStavern.no med nyheter og informasjon til fastboende og besøkende.

Sommergjester og turisme

Stavern er kjent som en turistby i over 100 år. Fra St. Hans og til begynnelsen av august er perioden med flest tilreisende sommergjester. Foreningen Glade dager i Stavern bidrar til arrangement av blant annet teateroppsetninger, revyer, utendørs og innendørs konserter, maleri- og andre kunstutstillinger og barnearrangementer.  
I Brunlanes utenfor Stavern er det mange som har fritidshytter eller campingvogn.
Stavern ble kåret til Norges fineste sommerby av nettstedet Dinside sommeren 2007.
I 2013 ble Stavern kåret til Norges beste sommerby av nettstedet Reiseguiden sommeren 2013.