Tjuvholmen

Beliggenhet og transport

Tjuvholmen ligger vest og ytterst i Pipervika, landfast med Filipstad brygge, med broforbindelse til Aker Brygge og med planlagt bro fra Holmen til Filipstadutstikkeren i vest. Avstanden til Rådhusplassen er 600–700 meter. Tjuvholmen ligger som den sydvestligste del av Oslo sentrum, men hører administrativt til Bydel Frogner.
Bussholdeplass finnes på Filipstad brygge (Bryggetorget holdeplass) og trikkestopp på Rådhusplassen (Aker brygge holdeplass).

Priser

Tjuvholmen ble i 2014 tildelt Global Award for Excellence Winner fra det internasjonale Urban Land Institute.

Kunstig undervannsrev

Utbyggerne på Tjuvholmen har satt ut kunstige undervannsrev, som består av hundrevis av betongelementer med skjulesteder for fisk og skalldyr, og 1 500 blåskjelltau. Småfisk, sjøstjerner, krabber og hummer har søkt til anleggene, som er et mål også for sportsdykkere.

Navnet og bakgrunnen

Navnet Tjuvholmen stammer fra 1600-tallet. Før annen verdenskrig var Tyveholmen også i bruk, som den «dannede» formen. Tjuvholmen er Vikamålets form. Navnet (Thiugholmen) er første gang nevnt i 1616, i en innskrift på Akershus festning. Man vet at tyver ble hengt her på 1600-tallet og i 1730. Det var vanlig langs kysten med rettersteder på holmer og odder. Samme eller liknende navn finnes i et sekstitall kommuner i landet. I 1958 foreslo havnestyret for øvrig å endre navnet til «Fred. Olsen-utstikkeren Tjuvholmen», men dette ble enstemmig avvist av bystyret.

Før verfts- og havneutbyggingen

En gang har Tjuvholmen vært en øy, og det er oppfyllinger som ga landfeste. En bratt knaus på 13 meter over havet (39 fot på kartet) utgjorde mye av den smale tangen Tjuvholmen. Bukten mellom Tjuvholmen og Aker brygge, i dag Dokken, ble opprinnelig kalt Rakkerbukten, senere Tyveholmsbukten. Tyvholmsgrunnen som lå utenfor odden var en mye brukt fiskeplass.
I 1806 fant den tyske geologen Leopold van Buch på Tjuvholmen bergarten som fikk navnet rombeporfyr. Bergarten er svært sjelden og finnes foruten i Oslofeltet bare et par andre steder i verden. 
Stiftsprost Holmboe startet i 1757 pottemakeri på Tjuvholmen, med leire fra Pipervika. Driften varte i 80 år, og bedriften laget blant annet blå, glaserte takstein, glaserte kakkelovner og ornamenter. Fra 1856 drev F.H. Frölich Holmens fyrstikfabrik på Tjuvholmen. Den brant i 1861. Fru Krogh skal ha hatt kyr beitende på holmen på 1700-tallet.
Fra 1828 ble det arbeidet med planer om slottsbrygge på stedet, men planene ble ikke satt ut i livet. Tidlig på  1800-tallet hadde familien Andresen (Nicolai Andresen (1781–1861), som stiftet senere Andresens Bank, og sønnen Nicolay August Andresen, som eide Skøyen Hovedgård) løkke (landsted) på Tjuvholmen. I 1839 ble det åpnet sjøbad for kvinner på Tjuvholmen, etter initiativ fra Oslo Byes Vel. Badet ble kommunalt i 1872, og det flyttet til Filipstadbukten i 1899. Fra 1869 var det et herrebad på vestsiden av holmen, i drift til 1921. Utenfor Tjuvholmen lå også «Hestebadet», der byens arbeidshester kunne vaskes etter dagens økt. 
I 1874 var Tjuvholmen forsamlingssted for byens sosialister, med blant annet Olaus Fjørtoft, den danske salmaker Marius Jantzen og J.O. Ljungdahl i spissen. Møtet på Tjuvholmen 6. juli dette året regnes som det andre sosialistmøte i byen, og det første utendørs. Etter møtet i Rasmussalen på Grønland 23. september 1873 fikk innehaverne av lokalet beskjed av politiet om at de ville miste retten til å arrangere dans om sosialistene fikk holde flere møter. På møtet på Tjuvholmen 6. juli skal det ha vært rundt 500 tilhørere, på det andre møtet der 14. juli bortimot 1000. Det tredje ble holdt 27. september. Et femte møte ble holdt i Turnhallen høsten 1874. En del av Gunnar Heibergs skuespill Tante Ulrikke har møtet 14. juli som modell.  Møtene ble «grundig referert i avisene, men de ble ikke tatt helt alvorlig.»

Akers Mek. og havneanlegg

Akers mekaniske verksted lå fra 1854 på området der Aker Brygge ligger i dag, som frem til utbyggingen av Aker brygge tidlig i 1980-årene het Holmen. I bukten mellom dette området og Tjuvholmen var det i 1876 båthavn (Holmens båtforening). Akers mek. planla tørrdokk på Tjuvholmen da bedriften fikk overdratt et areal på holmen og tilgrensende område i 1917, men heller ikke dette ble gjennomført. Oslo kommune kjøpte Tjuvholmen i 1914 og overdro den til havnevesenet i 1919. Havnevesenet startet utfyllingsarbeidet for Tyveholmsutstikkeren i 1925, og kaiutbyggingen skjedde etappevis frem til 1958. Knausen ble sprengt bort i forbindelse med denne utbyggingen. I 1932 var 200 meter østkai og 52 meter av søndre tverrkai ferdig. I 1934–35 ble det lagt kranspor og jernbanespor med tilknytning til sporet i Dokkveien via Filipstadbryggen. To skur på 85 x 20 og 55 x 20 meter ble ferdige i 1936. 
På vestsiden ble det bygd en mindre utstikker der Renholdsverket kunne lagre gatesop og søppel før dette ble transportert ut til deponiet på Langøyene. Denne virksomheten varte frem til 1954. Avmudring og bygging av vestkaien skjedde i årene fra 1933 til 1946. I 1949–51 ble det på vestkaien oppført i alt fire skur, to av dem på 100 x 30 meter. I 1955–57 ble det oppført et fem etasjes skur, tegnet av arkitektene John Engh og Per Quam. Arealet på Tjuvholmen økte med utbyggingen fra 5 til 33 dekar, og denne utstrekning og bebyggelse ble beholdt til ombyggingen startet i 2005. 
Fra 1959 til 1971 leiet Fred Olsens rederi kaien, og deretter drev Nylands mek. verksted verft her. Fra 1982 ble Tjuvholmen brukt til kontor (blant annet for Aker Engineering), lager og terminal. Statens balletthøgskole flyttet inn her ved opprettelsen i 1979. Operahøgskolen og andre kunstnere har også hatt lokaler på Tjuvholmen.