Romsdals Dampskibsselskab

Romsdals Dampskibsselskab var et rederi med hovedkontor i Molde, Møre og Romsdal. Det ble etablert i 1888 og drev med lokalruter i romsdalsfjordene. Rederiet var et aksjeselskap, og første styreformann var Ulrich Møller fra Molde. I 1920 ble Romsdals Dampskibsselskab kjøpt opp av av fylket, og flåten bestående av tre dampskip ble innlemmet i det nyopprettede Møre Fylkes Ruteselskap som senere skiftet navn til Møre og Romsdal Fylkesbåtar (MRF).

Bakgrunn

Romsdals første dampskipsselskap ble dannet i 1856 i samarbeid med Sunnmøre, og het Det Søndmør-Romsdalske Dampskibsselskab. Dette rederiet gikk konkurs i 1867, og det samme skjedde i 1879 med etterfølgeren Det Nye Søndmør-Romsdalske Dampskibsselskab, stiftet i 1869. Sistnevnte rederi var i bunn og grunn et Sunnmørsselskap, og det nyopprettede Molde Dampskibsselskab (etablert 1868) skaffet seg etterhvert egne båter – først DS «Reserven», DS «Beta» (innleid) og senere DS «Molde». Turisttrafikken var i vekst, og i 1888 besluttet Molde Dampskibsselskab å selge sitt gjenværende skip DS «Molde» og innby til aksjetegning for å finansiere et nytt og tidsmessig dampskip.

Rederiet stiftes

Det ble tegnet 551 aksjer, noe som resulterte i en aksjekapital på 55 100 kroner. Molde Dampskibsselskab skiftet navn til Romsdals Dampskibsselskab og det nye selskapet ble konstituert 27. oktober 1888. Styret ble satt opp med 4 representanter (inkludert styreformannen) fra Molde, og 3 representanter fra omkringliggende landdistrikter.

Skipene

Det første skipet ble overlevert i 1889 fra Akers mekaniske verksted i Oslo, og ble døpt DS «Rauma». Kjøpesummen var 56 000 kroner. I 1891 ble DS «Eira» levert fra Trondhjems Mekaniske Værksted (TMV), men skipet viste seg uegnet og ulønnsomt, og ble i 1896 solgt. Samme år ble et nytt skip – også døpt «Eira» levert fra Akers Mekaniske Verksted for 75 000 kroner. Dette skipet var en suksess, og det forble i rederiets tjeneste til det ble oppkjøpt av Møre Fylkes Ruteselskap i 1920.
På begynnelsen av 1900-tallet var planleggingen av Raumabanen begynt, og Romsdal Dampskibsselskab trodde på en rask jernbaneutbygging. Rederiet kontraherte derfor et nytt skip i 1908 – før Raumabanen var endelig vedtatt – for å kunne ta unna den økte trafikken jernbanen ventelig ville føre med seg. Skipet på 282 bruttoregistertonn ble overlevert i 1909 og ble døpt DS «Verma». Utbyggingen av Raumabanen ble imidlertid forsinket, og utbruddet av første verdenskrig gjorde at turisttrafikken stoppet opp. DS «Verma» var for stort for den eksisterende trafikken, og ble solgt i 1916.
Etter opprettelsen av Centralmeieriet (Bøndenes Meieri) i Molde, var det stort behov for sikker melketilførsel. Rederiet fikk bygget et motorskip døpt MK «Osa» for å brukes i melkeruter i omlandet, samt å få dekket kommunikasjonsbehovet til Fræna. Skipet var imidlertid plaget med stadig motortrøbbel, og ruten ble svært uregelmessig. MK «Osa» ble solgt i 1916. Et mer vellykket kjøp var DS «Nordfjord» (bygget i 1865) som ble anskaffet i 1915. Skipet ble satt inn i rute Bergen – Romsdal, en rute som senere også omfattet Langfjorden.

Første verdenskrig

Utbruddet av første verdenskrig i 1914 medførte etterhvert brennstoffrasjonering, noe som førte til innskrenkinger i rutetilbudet. I tillegg var rederiet utsatt for konkurranse fra Sunnmørs- og Nordmørsrederier samt lokale privateide båter. De fleste rederiene hadde problemer med å generere overskudd, noe som resulterte i at tanken om et samordnet fylkesrederi ble lansert. I 1920 ble Møre Fylkes Ruteselskap opprettet, og de små rederiene – deriblant Romsdals Dampskibsselskab – ble kjøpt opp. Rederiets gjenværende tre skip ble solgt for 360 000 kroner og innlemmet i det nye rederiet. De beholdt imidlertid navnene.