Systematisk oversikt

En systematisk oversikt, eller systematisk kunnskapsoversikt,  er en litteraturstudie som prøver å identifisere, vurdere, velge og organisere all forskning av høy kvalitet relevant for et bestemt spørsmål. Systematiske oversikter over randomiserte kontrollerte studier er avgjørende for evidensbasert medisin. En forståelse av systematiske oversikter og hvordan anvende dem i praksis er i ferd med å bli obligatorisk for alt helsepersonell. Systematiske oversikter er ikke begrenset til medisin og er ganske vanlige i andre fag som psykologi, sykepleie, utdanningsforskning og sosiologi.

Kjennetegn

En systematisk oversikt som mål å gi en uttømmende oversikt over litteraturen som er relevant for en problemstilling. Det første trinnet når man skal lage en systematisk oversikt, er et grundig litteratursøk etter relevante artikler. Avsnittet om metodikk i oversikten vil liste opp databasene og siteringsindeksene som ble gjennomsøkt, for eksempel Web of Science og PubMed, samt eventuelle individuelle tidsskrifter. Dernest vil titlene og sammendragene av de identifiserte artiklene bli kontrollert mot forhåndsbestemte kriterier for utvelgelse og relevans. Hver artikkel kan få en objektiv vurdering av metodisk kvalitet ved hjelp av Jadad-skalaen eller tilsvarende rating-systemer. Systematiske oversikter bruker ofte, men ikke alltid, statistiske teknikker (meta-analyse) for å kombinere resultatene av de utvalgte studiene, eller de bruker i det minste skåring av nivåene av dokumentasjonen, avhengig av metode som brukes. Systematiske oversikter brukes ofte innen biomedisin og helsefag, men det kan brukes på alle forskningsfelter. Grupper som Campbell Collaboration arbeider for å fremme bruken av systematiske oversikter i policymaking, ikke bare i helsetjenester. 
En systematisk oversikt bruker en objektiv og transparent tilnærming til forskningssyntese, med sikte på å minimere bias (skjevheter).
Mens mange systematiske vurderinger er basert på en eksplisitt kvantitativ meta-analyse av tilgjengelige data, er det også kvalitative vurderinger som følger standardene for innsamling, analyse og rapportering av dokumentasjon. EPPI-senteret har vært innflytelsesrike i å utvikle metoder for å kombinere både kvalitativ og kvantitativ forskning i systematiske oversikter.
Nylig har man begynt å inkludere "realist reviews", utviklet av Ray Pawson og Trisha Greenhalgh, samt meta-narrativ tilnærming av Greenhalgh og kolleger i systematiske oversikter. Disse tilnærmingene prøver å overvinne problemene med metodisk og epistemologisk heterogenitet i den varierte litteraturen som finnes i enkelte fag.

Styrker og svakheter

Mens systematiske oversikter regnes som den sterkeste form for medisinsk dokumentasjon, fant forskere ved en gjennomgang av 300 studier at ikke alle systematiske oversikter var like pålitelige, og at deres rapportering kan forbedres ved et universelt avtalt sett av standarder og retningslinjer.
En videre undersøkelse gjort av den samme gruppen fant at av 100 retningslinjer gjennomgått, trengte 4 oppdatering innen et år, og 11 trengte oppdatering etter 2 år. Dette tallet var høyere innenfor felter av medisinen som endrer seg raskt, og spesielt innen kardiovaskulær medisin.  7 % av systematiske oversikter trengte oppdatering ved tidspunktet for publisering. En studie fra 2003 antydet at å utvide søk utover de store databasene, kanskje i grå litteratur, vil øke effektiviteten av systematiske oversikter.

Arbeid med systematiske oversikter i Norge

I Norge er det først og fremst Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten som arbeider med å utarbeide systematiske oversikter.