Finnmark jordsalgskommisjon

Finnmark jordsalgskommisjon var en statlig kommisjon som behandlet blant annet søknader om kjøp og salg av statlige eiendommer i Finnmark. Kommisjonen endret senere navn til Finnmark jordsalgskontor.
Lov 22. mai nr. 7 1902 om Afhændelse af Statens Jord og Grund i Finmarkens Amts Landdistrikt avløste Jordsalgsloven av 1863. Den nye loven bestemte at det skulle opprettes en kommisjon som skulle forberede jordsalgssakene. Kommisjonen skulle ledes av en fast formann for hele amtet. Han skulle beskikkes av Kongen. De to andre medlemmene av kommisjonen vekslet alt etter hvor den eiendommen som var gjenstand for behandling, lå. Det ene medlemmet ble oppnevnt av vedkommende herredsstyre, dessuten skulle lensmannen i distriktet være med (§2). I visse tilfeller kunne amtmannen, etter jordsalgsformannens forslag, bestemme at en utmålingsforretning bare skulle avholdes av lensmannen og det medlemmet som var oppnevnt av herredsstyret. Da måtte saken være av en "utvivlsom og enkel Beskaffenhed" (§2).
Søknader om overdragelse av jord eller annen grunn skulle skje til lensmannen i det distriktet hvor jorda lå. Kommisjonens formann avgjorde hvilke søknader som straks skulle avslås og hvilke som skulle fremmes videre. Denne avgjørelsen kunne søkeren forlange forelagt amtmannen og vedkommende departement (§2). Ifølge Reglementet av 7. juli 1902 skulle lensmannen og det herredsstyreoppnevnte medlemmet av Jordsalgskommisjonen avgi en foreløpig uttalelse om søknadene og sende dem direkte til formannen. Hvis det dreide seg om utmåling i skogdistrikt, eller i umiddelbar nærhet av et slikt, skulle sakene først sendes til vedkommende skogforvalter til uttalelse (Reglement §3).
Utmålingsforretninger som ble behandlet av en samlet kommisjon, skulle som regel avholdes kun én gang om året i hvert herred (R.§3). Ved en utmålingsforretning skulle det bestemmes hvor utmålet skulle ligge, videre utstrekning, grenser og pris. Det skulle også skyldsettes (Lov 1902 §2).
Alle utmålingsforretninger skulle innføres både i formannens og vedkommende lensmanns protokoll. Dersom forretningen ble bestyrt av lensmannen, skulle han snarest mulig sende utskrift av protokollen med saksdokumentene, og eventuelt kjøpekontrakt, til Jordsalgskommisjonens formann. Alle protokoller skulle autoriseres av amtmannen og forsynes med register som inneholdt eiendommenes navn i alfabetisk rekkefølge og utmålingenes dato (R.§5f).
Kommisjonens formann skulle sende spesialutskrift av de avholdte utmålingsforretninger sammen med sakens bilag, og eventuelt kjøpekontrakt, til amtmannen. Denne skulle så sende med sin uttalelse, samt eventuelt utkast til skjøte, til vedkommende regjeringsdepartement, som skulle bestemme om eiendommen kunne avhendes på de foreslåtte vilkår og eventuelt meddele approbasjon på kjøpet (R.§7).
Visse typer eiendommer og herligheter som tilhørte staten kunne også bortforpaktes. Hvis rekvirenten forlangte det, eller det offentlige anså det ønskelig, skulle det som ble bortforpaktet måles opp og betegnes med tydelige grenser. Hvis det oppstod uenighet mellom lensmann og rekvirent om hvorvidt oppmåling skulle holdes, skulle dette avgjøres av Jordsalgskommisjonens formann. Hans avgjørelse kunne bringes inn for amtmannen.
Den første kommisjonsformann var Hans Konrad Foosnæs som ble beskikket i 1902. Han holdt kontor i Beitstaden i Nord-Trøndelag. I 1909 ble lensmannen i Nesseby, Edvard Kornelius Opdahl, konstituert i stillingen. I 1910 overtok Carsten Wilhelm Anker Klouman som formann for kommisjonen. Han hadde kontor i Tana. Klouman ble politimester i Vestfinnmark i 1915, men registreres i statskalenderen fra 1917 også som jordsalgsformann. Det året ble stillingen overtatt av Sefanias Aksnes, som ble avløst av Sigurd Kaasen i 1920. Det nevnes ikke i statskalenderen hvor Aksnes hadde kontor. Heller ikke Kaasen er oppført med noen adresse før i 1925. Da opplyses det at han holdt til i Vadsø, som hele tiden senere var kontorsted for jordsalgsformannen.
Lov 12. mars 1965 om statens umatrikulerte grunn i Finnmark fylke avløste Jordsalgsloven av 1902. Her heter det bl.a. at statens umatrikulerte grunn kunne selges eller festes bort, men visse typer grunnarealer som nevnes i loven var unntatt for salg (§2) (15. juli 1966 ble det fastsatt forskrifter til loven, se Norske Lover 1. avd., s. 1049f.). Nå ble kontoret i Vadsø kalt Finnmark jordsalgskontor. Den daglige lederen fikk tittelen jordsalgssjef. Det ble nå opprettet et styre med fylkesmannen som fast formann. Styret behandlet saker som har prinsipiell betydning og som angår eiendommer med stor økonomisk verdi. 
Arkivet oppbevares ved Statsarkivet i Tromsø.