Liberalistisk Ungdom

Ideologi

Liberalistisk Ungdom har en prinsipiell forankring i de liberalistiske verdier, og er tilhenger av individets frihet, eiendomsrett og ytringsfrihet. Ungdomspartiet sier seg enig med moderpartiet på alle punkter og er vedtektsfestet underlagt Liberalistenes prinsipprogram som grunnlag for sin egen politikk.
Ideologien til både ungdoms- og moderpartiet er klassisk liberalisme. Den bygger på ideer med røtter tilbake til antikkens greske filosof Aristoteles og til opplysningstidens liberale tenkere som John Locke, John Stuart Mill og Adam Smith. Liberalistisk Ungdom er en sammensetning av medlemmer med politiske innslag fra diverse ideologier som Objektivisme, Voluntaryisme, Anarkokapitalisme, og Minarkisme hvorav alle er enige om veien mot en konstitusjonell rettsstat som vektlegger enkeltmenneskets ukrenkelige rett til liv, frihet og eiendom.
LibUngs liberalistiske ideologi vektlegger den såkalte negative friheten, definert som frihet fra noe – frihet fra tvang eller vold. «Negativ frihet» innebærer at man er sikret frihet fra andres «frihet» til å krenke deg. Din frihet slutter der andres begynner. Den klassiske liberalismen bunner slik sett ned i eiendomsrett; man har rett til sin egen kropp og sitt eget liv, og kan forvalte denne slik man ønsker, gitt at dette ikke går ut over noen andre. Liberalistisk Ungdom anser denne rettigheten som det viktigste i et samfunn. Eiendomsretten skal være fundamental og ukrenkelig.
Staten er det organet som skal beskytte borgernes rettigheter. Et individs rettigheter kan kun bli ivaretatt i en rettsstat der alle spiller etter de samme reglene – det vil si at lovene er universale og like for alle. Prinsippet om å beskytte individets rett til å leve i fred gjør at staten får et spesifikt sett med begrensede, men likevel omfattende funksjoner:
Samfunnet skal ideelt styres av en nattvekterstat, der eneste legitime funksjon skal være å beskytte individets liv og frihet fra initieringen av tvang og vold, som inkluderer forbud mot tyveri, hærverk, overgrep og mord. Derav følger det at staten skal tilby utelukkende tre tjenester; politi, rettsvesen og militær. Andre statlige tjenester, som grunnskoler, infrastruktur og sykehjem, skal over en lengre periode fases ut og privatiseres og finansieres sivilt. All frivillig og offerløs aktivitet, eksempelvis gambling, narkotikabruk og uregistrerte markedstransaksjoner, som liberalisering av taxinæringen og prostitusjon, skal legaliseres.
Liberalistisk Ungdom motsetter seg alle former for beskatning og ekspropriasjon, og vil at nattvekterstaten ideelt sett skal finansieres frivillig ettersom de ser på skatter og avgifter som umoralske og illegitime inngripen i menneskets rett til privat eiendom.

Politisk plattform

Til valget i 2019 har ungdomspartiet lagt vekt på å promotere ideen om personlig og økonomisk frihet i form av mer valgfrihet og selvbestemmelse lagt opp mot dagens politiske virkelighet i et sosialdemokrati. De ønsker å fremme alternative løsninger når det kommer til stat og kommunes lovpålagte oppgaver, som stykkprisfinansiering og konkurranseutsetting av dagens offentlige oppgaver.
De valgte fokussakene under neste periode vil være å stå opp for den ukrenkelige eiendomsretten, å verne om ytringsfrihet og å omprioritere politiets ressursbruk når det kommer til såkalt offerløs kriminalitet. Liberalistisk Ungdom har vært spesielt muntlige når det kommer til legalisering av rusmidler, å deregulere boligmarkedet og å fjerne eiendomsskatten.

Historie

Liberalistisk ungdom ble opprinnelig stiftet den 19. mai 2004 som Det Liberale Folkepartis ungdomsorganisasjon under navnet Det Liberale Folkepartiets Ungdom, men på det konstituerende landsmøtet i januar 2005 ble det vedtatt at navnet skulle være Liberalistisk Ungdom. I 2014 endret Liberalistisk Ungdom moderparti fra Det Liberale Folkeparti til det nyetablerte partiet Liberalistene.
Etter en lengre periode med liten aktivitet ble det fremmet et ønske om å omstrukturere organisasjonen. Like etter lokalvalget i Oslo i 2015, da Liberalistene for første gang stilte lister til valg, ble Liberalistisk Ungdom samlet på Burger King Majorstuen til det om i effekt ble et nytt stiftelsesmøte. Til stede var Tonje Brubak, Gregor Taube, Sven Randmæl, Bård Årnes og Fredrik Laving. Førsteutkast til nye vedtekter  ble skrevet og senere vedtatt på landsmøtet i august 2016. Tittelen "president" til organisasjonens leder ble valgt da de ville sette lys på at de ønsket en konstitusjonell republikk.

Organisasjon

Som med moderpartiet har Liberalistisk ungdom en organisasjonsstruktur med stor grad av selvstendighet for de enkelte fylkes- og lokalforeningene. 
Liberalistisk ungdoms øverste myndighet er landsmøtet som samles hvert år. Landsmøtet velger et sentralstyre og er den øverste myndighet når det kommer til politiske og organisatoriske vedtak. Endring av organisasjonens reglement kan kun foretas på landsmøtet. Sentralstyret består av syv personer, herav en president og en visepresident. Det er også fire vararepresentanter. 
Øvre aldersgrense for å være med i ungdomspartiet er 35 år.

Sentralstyret 2019 - d.d.

president: Benjamin Bringsås
visepresident: Bård Årnes
Sekretær: Sebastian T. Damgaard
Styremedlem: Andreas Kristiansen
Styremedlem: Victoria Sveinsson
Styremedlem: Sven Randmæl
Styremedlem: Axel Christopher L. Aarre
1. Varamedlem: Christoffer Døhlen
2. Varamedlem: Hasaan A. Mohammed
3. Varamedlem: Steinar Fredriksen
4. Varamedlem: Marcus H. Langnes

Skolevalg

Liberalistisk ungdom har deltatt i skolevalg de siste tre valgene. Ved valget i 2017 fikk de en landsgjennomsnitt på 1.4 %, med sterkest resultat i Rogaland på 4 %. I 2019 fikk Liberalistisk Ungdom en landsoppslutning på 1 % og 1.464 stemmer . Det sterkeste resultatet ble Innlandet på 2.9 %. Organisasjonen har i flere år møtt på problemer når det kommer til skolevalget. I 2019 spesielt, da ungdompartiets deltakelse på debattene ble motarbeidet fra flere ledd, fra fylkeskommune til de individuelle skolene. I Viken, Agder og en stor andel av skolene i Oslo og Vestland, ble Liberalistisk Ungdom nektet å stille .