Porsgrunn

Historie

Det har blitt hevdet at Porsgrunn opprinnelig var navnet på en av tre små øyer som lå der hvor kjøpesenteret Down Town ligger i dag. Selv om det synes riktig at en av disse øyene har blitt omtalt som «Postgrund», er det trolig, som Tønnesen hevder i byhistorien, at navnet opprinnelig er blitt brukt om Vestsida. I middelalderen var dette et sumpområde hvor pors-planten vokste villig, og planten ble sanket her av nonnene fra Gimsøy kloster. Det er overveiende sannsynlig at disse ga det navnet til stedet som ordrett betyr «grunn hvor det vokser pors». 
Porsgrunn er nevnt første gang i litteraturen av Peder Claussøn Friis i boka «Norrigis Beschrifuelse» som utkom i 1613, i en passasje som trolig er skrevet i 1576 da Friis besøkte Skien: «2½ Mile ind fra Haffuit kommer Skiene-Elff ud i den Fiord, oc kaldis det Sted Porsgrund». Uten at man skal tolke for mye inn i dette utsagnet, er det ganske klart at navnet allerede da betegnet et større område rundt utløpet av elven. Porsgrunn vokste for alvor fram som havneby for trelast på 1600-tallet, da elven oppover til Skien dels var fylt opp av sagflis, og dels var blitt grunnere som en følge av leirras langs elvebreddene mot Skien. Da tollboden ble flyttet fra Skien til Porsgrunn i 1653, førte det til ytterligere oppblomstring av havnen. Byen utviklet seg etter hvert til et ladested med stadig økende handels- og håndverksvirksomhet. 
I 1764 ble stedet skilt ut fra de omkringliggende landherredene Eidanger, Solum og Gjerpen som eget prestegjeld. Da hadde byborgerne allerede bygd seg kirke på begge sider av elven, Østsiden kirke sto ferdig i 1760 og Vestsiden kirke i 1758.
I 1807 fikk Porsgrunn kjøpstadsrettigheter, og i 1842 ble den egen bykommune. På 1700-tallet ble en rekke skipsverft opprettet og etterhvert fikk de store trelasthandlerne som dominerte byens næringsliv en betydelig seilskipsflåte. Fra 1850-årene ble det fart i industrialiseringen med skipsbyggerier og sagbruksvirksomhet. Seilskipsfarten var på hell mot slutten av århundredet og flere redere satset på land og omstillingen i næringslivet førte bl.a. til etablering av Norrøna Fabrikker (bryne- og slipesteiner) i 1884 og Porsgrunds Porselænsfabrik A/S med sin første produksjon i 1887.  Noen redere satset på store, gamle seilskuter som var blitt erstattet av dampbåter i utlandet. Dermed ble Porsgrunn Norges største seilskuteby tidlig på 1900-tallet, men etter 1. verdenskrig var den tid forbi. Da hadde allerede industrien med elektro-, jern- og metallindustri blitt de dominerende arbeidsplasser. I 1929 anla Norsk Hydro sitt betydelige fabrikkanlegg på Herøya for produksjon av kunstgjødsel.
I 1964 ble Porsgrunn slått sammen med kommunene Eidanger og Brevik, samt mindre deler av Solum, Gjerpen, Hedrum og Brunlanes. Porsgrunn har utviklet seg som utdanningsby de siste årene. Teknisk utdannelse startet med Skiensfjordens Tekniske Fagskole i 1884. I dag er Høgskolen i Telemark etablert i Porsgrunn, også med sivilingeniørutdanning og doktorgrad. Sykepleieutdanning og helsesøsterutdanning er også etablert ved Høgskolens avdeling i Porsgrunn.

Tettstedet Porsgrunn/Skien

Statistisk sentralbyrå (SSB) definerer en stor sammenhengende tettbebyggelse gjennom kommunene Skien, Porsgrunn og Bamble som ett tettsted. Dette tettstedet hadde 86 923 innbyggere per 1. januar 2009 (Skien 45 253, Porsgrunn 31 711, Bamble 9 959). Statistisk sentralbyrå betrakter Skien/Porsgrunn som landets 7. største tettsted.

Sentrum

Porsgrunn sentrum har i dag ca 350 foretak på gateplan og er det største sentrum omsetningsmessig i Telemark. Sentrum har mange utesteder, serveringsteder, nattklubber og underholdningssteder. Her ligger også Porsgrunns største kjøpesenter, «Down Town». Porsgrunn er også kjent for Porsgrunds Porselænsfabrik, Winterfestival, kulturhuset Ælvespeilet, DuVerden vitensenter, Ølfestival, Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival og mer. Porsgrunnminby er sentrums felles organisasjon for næring, gårdeiere og kommunen og der finner du det meste av informasjon du trenger om Porsgrunn sentrum. 
Fra 2018 er det planlagt store investeringer på 12 til 15 utbygginger til næring og leiligheter, nye gater og veier, nye byrom, opparbeidelse av parkanlegg, miljøgater og ny parkering inne i fjell eller under bakken. Det er estimert en investering av private investorer og utbyggere nærmeste år ca 6 til 8 miliarder kroner som er foreløpige igangsatte og planlagte utbyggingsprosjekter.
Grønn lenke fra vest til øst over Porsgrunnsbrua  er ett av de planlagte miljøprosjektene. Andre planlagte infrastrukturtiltak er «Knutepunkt Porsgrunn» for sammenknytning av Vestfoldbanen og Sørlandsbanen for jernbane og ny firefelts E 18 gjennom hele kommunen.

Flåtten / Grønli / Rønningen

Her ligger stort sett bare Flåtten Supermarked og Grønli skole.
Rønningen barnehage holder også til i dette området, og ved siden av denne barnehagen ligger et gammelt posthus, som var et viktig møtested før det ble lagt ned.
Mesteparten av bebyggelsen i området er eneboliger, tomannsboliger, rekkehus og lavblokker. Boligområdene ble hovedsakelig bygd ut på begynnelsen av 60-tallet for den voksende befolkningen i området som følge av den industrielle ekspansjonen på Herøya. Mange av boligene i dette området ble bygd for Hydro-ingeniørene, spesielt på Grønli og Rønningen. En stor del av eneboligene og tomannsboligene er arkitekt-tegnede boliger som har blitt masse-produsert for formålet.
Området har ellers mye naturlig skogsterreng å by på, blant annet nærhet til "Sykehusskogen", Bjørntvedtbruddet og Flåtten-jordet med Stridsklev / Urædd-løypa som er et yndet sted for skigåere på vinteren.

Stridsklev

Stridsklev ligger ca. 5 km sør for Porsgrunn ca 80–100 Moh. Stridsklev ble utviklet på 60-tallet og kan betraktes som et suburbant strøk med mye blokk og rekkehusbebyggelse. Hovet er naboområdet og ble i all hovedsak utviklet på 80-tallet som rent villaområde. Til sammen bor det (2008) ca. 5 300 mennesker i disse områdene i dag.
På Stridsklev finnes Stridsklev barneskole og ungdomsskole, Stridsklevsenteret med dagligvarehandel, post i butikk, frisør og storkiosk, Stridsklevhallen med blant annet nyrenovert tidsmessig svømme-/badeavdeling, og Stridsklev kirke.

Hovet

På Hovet ligger nedlagte Hovet barneskole (lokalene brukes nå av International School Telemark) og Hovettunet barnehage.
Området er, med sin balanserte blanding av rekkehus og eneboliger, et attraktivt boområde. Her finnes også enkel tilgang til friluftsaktiviteter, som turløyper, lysløype om vinteren, samt gangavstand til flere bade- og fiskemuligheter i Eidangerfjorden.

Bjørntvedt

Bjørntvedt er et villastrøk nær sentrum. Det deles opp i Øvre og Nedre Bjørntvedt langs Louis Vauverts gate og grenser til sentrum i vest, Bjørntvedt skogen i øst, Grønli i sør og Vallermyrene i nord. 
Fasiliteter er blant annet velforeningens «løkka», med lekeplass, fotball- og volleyballbane, grill, tennisbaner og skog med hundepark.

Sundjordet

Sundjordet er en bydel mellom sentrum og industriparken.

Hovenga / Borge

Bydelen Hovenga er både sentrums-nær og naturnær. Det er flere boligprosjekter under utvikling og oppføring, med vekt på boliger for unge kjøpere. Lilleelva, eller Leirkup, bukter seg gjennom området. Området har ny skole og mange barnehager.

Porsgrunn Vest («Vessia»)

På vestsiden ligger PP-Senteret og Porsgrunds Porselænsfabrik. «Vessia» er et klassisk arbeiderstrøk, med rundt 3 000 innbyggere. Med sin flotte natur, og sentrale beliggenhet, er «Vessia» i våre dager et av byens mest attraktive boligområder. Det ble i 2006 bygget helt ny skole, og bydelens idrettsklubb, IF Pors, sørger for et bredt og godt fritidstilbud til barn og unge, både fra «Vessia» og andre deler av grenlandsområdet. Pors holder til langt nord i bydelen, på Pors Stadion. Pors Stadion huser også byens beste fotballag,Pors Grenland, som spiller i 3. divisjon idag, men har spilt i toppdivisjon og 1. divisjon tidligere.

Herøya

Herøya ligger sørvest for Porsgrunn sentrum. Herøya omfatter både Herøya industripark og boligområdet sør for parken.  
Bebyggelsen på Herøya består i hovedsak av eneboliger, villaer og rekkehusbebyggelse. Mye av bebyggelsen stammer fra 30-, 40 og 50-tallet. Med gode lekeområder og turmuligheter og et bredt fritidstilbud til barn og unge er bydelen et attraktivt område for barnefamilier. Bydelen har et eget bydelshus (Herøyahuset) hvor det arrangeres ulike arrangementer i løpet av året og som også kan leies til private tilstelninger 
På Herøya finnes blant annet Klevstrand barneskole, Skrapeklev barnehage, Tippen barnehage, Herøya legesenter, Herøya kirke og Herøya misjonskirke. I tillegg finnes dagligvarebutikker, post i butikk, lekeområder, frisør, pizzautsalg, treningssenter og idrettsforening som favner bl.a. fotball, håndball og turn.  
Herøya industripark, som ligger på en halvøy, ligger klart avgrenset fra boligbebyggelsen. Skillet markeres av Herøyakanalen. Industriparken rommer om lag 40 industri- og servicebedrifter.

Kjølnes

På Kjølnes ligger Høgskolen i Telemark, Porsgrunn videregående skole og Kjølnes ungdomsskole. I området finnes også en svømmehall, tennishallen. idrettens hus med legesentral og flere fotballbaner på grass og en på kunstgress. I august 2010 åpnet også det nye skateanlegget på Kjølnes. Anlegget er lokalisert i forbindelse med idrettsanlegget på Kjølnes. Porsgrunn kommune har investert 5,5 millioner i en betongpark på Kjølnes i Porsgrunn, som består av en stor «bowl» og en 66 meter lang «street».

Langangen

Navnet Langangen kommer av lang og angr (fjord, vik) og betyr «den lange fjorden». Slik sett skulle man tro at uttalen var Lang-angen. Men lokalt og i områdene rundt uttales navnet normalt Lang-gangen.
Tettstedet hadde 513 innbyggere per 1. januar 2012, og ligger ved grensen til Vestfold og Larvik, innerst i Langangsfjorden. Langangen har blant annet egen skole, butikk og kirke. Tidligere var tettstedet delt av hovedveien mellom Porsgrunn og Larvik, men i 1979 ble E18 lagt om, og ført i bro over tettstedet.
«Korketrekkeren» er den gamle veien ned til Langangen, som går rundt seg selv, 360°. I flere år har det også blitt arrangert et meget populært bakkeløp her.

Heistad

Stedet ligger ca. 9 kilometer sør for Porsgrunn sentrum. Før 1964 var Heistad en del av Eidanger kommune. Stedsnavnet kommer fra gårdsnavnet Heistad (også «Heiestad» og «Heidinstad»). Europavei 18 gikk tidligere gjennom Heistad sentrum, men ble i 1996 bygget om og lagt utenom Heistad. Det lokale idrettslaget heter IL Hei.
Det helnorske, familieeide selskapet BEHA Fabrikker/BEHA Elektro som lager diverse elektriske artikler, i hovedsak hvitevarer, har sitt fabrikkanlegg og hovedkontor i Lundedalen på Heistad.

Bergsbygda/Lillegården/Døvika/Bjønnes

Med sin flotte beliggenhet og strandområder, er Bergsbygda et populært sted om sommeren. Kjente landområder er «Steinalderslottet» (egentlig en bygdeborg) på Bjønnes/Leerstang som er et forhistorisk område med gravplasser m.m.
Her finner du også Bergsbygda skole som har eksistert siden 1881. Skolen ble stengt i 2009 av Porsgrunn kommune. I 2012 ble lokalene tatt over av Montessoriskole.

Eidanger

I Eidanger ligger den eldste kirken i Telemark, Eidanger Kirke.
På Eidanger er også Tveten Barne- og Ungdomskole.

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er området mellom rådhuset og Porsgrunnselva med den nåværende Rådhusplassen og deler av Østre brygge. Området ligger strategisk til med stor grad av offentlige servicekontorer, rådhuset med teatersal, kino, bibliotek og kulturhuset Ælvespeilet, og står sentralt i satsingen på «kreativ byutvikling». 
Rådhusplassen, som den mest offentlige plassen i byens sentrum, har lange tradisjoner som møteplass, sted for torghandel, og som kulturarena. Plassen er sentral som festplass, møteplass, og som arena for større byarrangementer. Tusenårsstedet stod ferdig til Porsgrunns byjubileum 3. juli 2007, da byen feiret sine 200 år som kjøpstad. Prosjektet fikk navnet «Rådhusamfiet», og planen var at det skulle åpne for kontakten med elven, både visuelt og fysisk. 
Alle skolene i kommunen fikk i 2000 et eget tusenårstre som de kunne plante på skoleområdet, og dette er også i stor grad utført.

Kultur og samfunn

Porsgrunn huser en årlig teaterfestival – Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival – med skuespillere og gjøglere fra hele verden en uke i juni. Kommunen feirer årlig Barnas Dag, med kostymeparade, tivoli, leker og underholdning.
Porsgrunn har gjennom en pågående storoffensiv tiltrukket seg en rekke nye virksomheter etter at Norsk Hydro trakk seg ut. Den ble etablert som pilotkommune for Miljøverndepartementet og har fått 3,5 millioner kroner for å forme ny kollektivterminal. Gjennom prosjektet «Bo i Grenland» jakter kommunen og næringslivet aktivt på flere unge til ledige jobber. Porsgrunn har via brukerundersøkelser sett en markant økning i folks trivsel og tilhørighetsfølelse. Kommunen har en høyere prosentvis økning i handel og omsetning på utesteder enn i resten av landet. Porsgrunn er ifølge en rapport fra Transportøkonomisk institutt foregangskommune når det gjelder å få et yrende liv tilbake til sentrum av byen.