google/wiki40b huggingface dataset:
Eher Verlag

Franz Eher Nachfolger, i dagligtale Eher Verlag, var det sentrale forlagshuset til Nazipartiet under det tredje rike.  Det ble overtatt av partiet 17. desember 1920 for 115 000 Papiermark (om lag 2000 dollar).
Forlaget publiserte Nazipartiets hovedorgan Völkischer Beobachter, Adolf Hitlers Mein Kampf og en rekke andre bøker, noveller, kart sangbøker og kalendere.  I 1943 eide forlaget over 70% av aviser og magasiner i Tyskland.

Historie

Selskapet ble første gang registrert 2. januar 1887 under navnet Münchener Beobachter.  I 1901 ble det registrert under navnet Franz Eher.  Etter Ehers død ble selskapet overtatt av Rudolf von Sebottendorf i 1918.  Året etter ble det gjort om til et limited liability selskap for å unngå en mulig konkurs.
I starten var utgivelsen av Völkischer Beobachter forlagets hovedoppgave.  Avisen ble overtatt av NSDAP i 1920 og ble dagsavis i 1923.  Samme året ble den stengt etter det mislykkede ølkjellerkuppet.  Avisen relanseres igjen i 1925 og blir dagsavis i 1927.
I 1929 ga forlaget ut 59 nazistiske dagsaviser.  Ved den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1933: 83 dagsaviser og 212 ukeblader.  
Kort tid etter maktovertakelsen ble kommunistpartiet, det sosialdemokratiske partiet og fagbevegelsen i Tyskland forbudt.  Max Amann ble sjef for Rikspressekammeret (Reichspressekammer) og forlaget nøt godt av de beslaglagte eiendelene fra pressen til de forbudte organisasjonene.  I 1935 undertrykkes de katolske avisene.  Selskapet ekspanderer frem til slutten av den andre verdenskrig ved hjelp av oppkjøp fra store tyske mediehus – ofte til rimelige priser fordi det ikke finnes alternative kjøpere.  
Eher Verlag ble oppløst i 1945 og eiendelene ble overført til delstatsmyndighetene i Bayern. Mange av publikasjonene forsvant med forlaget.  Andre kom ut igjen under tillatelse fra de allierte militærmyndighetene i det aktuelle området.
Spesifikk varmekapasitet

Ekvipartisjonsprinsippet

Luft består hovedsakelig av 2-atomige molekyler O₂ og N₂. Hvert molekyl beveger seg fritt og gir opphav til den ideelle tilstandsligningen. Fra kinetisk teori gir denne frie bevegelsen i tre retninger en indre energi som er (3/2)kBT per partikkel hvor kB er Boltzmanns konstant. Det er vanlig å si at bidraget (1/2)kBT til den indre energien som skyldes bevegelse i en bestemt retning, tilsvarer bidraget fra en frihetsgrad.
Et molekyl har flere frihetsgrader enn de tre som skyldes fri translasjon i tre retninger. Molekylet kan også rotere og vibrere. Disse bidragene kan regnes ut, men da med statistisk mekanikk hvor kvantemekanikk vil måtte brukes. Hver frihetsgrad kan da vises å bidra (1/2)kBT til den indre energien. Dette resultatet kalles ofte for "ekvipartisjonsprinsippet".
For et 2-atomig molekyl er det bare to frihetsgrader som skyldes rotasjon. Disse oppstår ved at molekylet kan rotere rundt to akser, begge vinkelrett til aksen som forbinder de to atomene. Rotasjon om denne aksen er neglisjerbart da atomene er så små at treghetsmomentet om aksen kan sees bort fra. Dermed vil den molare varmekapasiteten for slike molekyl bli cV = (3/2 + 2/2)R = (5/2)R. Først ved veldig høye temperaturer kommer de to frihetsgradene som skyldes vibrasjon, inn. Da blir varmekapasiteten cV = (7/2)R.
For luft forventes nå en spesifikk varmekapasitet cV = (5/2)Rₛ = 720 J/kg K. Da cP - cV = Rₛ gir dette cP = 1,00 kJ/kg K som stemmer godt med målinger ved rom-temperatur.
Antilliaanse Luchtvaart Maatschappij

Antilliaanse Luchtvaart Maatschappij (ALM), også kjent som ALM Antillean Airlines, ALM Dutch Antillean Arlines og Air ALM, var et flyselskap fra De nederlandske Antiller. Det hadde sin base på Hato internasjonale lufthavn ved Willemstad på Curaçao. ALM fløy mellom øyene i De nederlandske Antiller, men også til naboland i regionen og til USA. 
Selskapet ble etablert i 1964 for å overta virksomheten til KLMs karibiske avdeling. ALM begynte sine flyginger i august 1964. På grunn av direkte og indirekte sysselsetting, turisme og annet fikk flyselskapet stor økonomisk betydning.
Opprinnelig var selskapet også heleid av KLM, men i 1969 overtok den nederlandsk-antillanske stat 96 % av aksjene. Selskapet gikk konkurs i 2001.
Huset med den blinde glassveranda

Huset med den blinde glassveranda er en roman av den norske forfatteren Herbjørg Wassmo, utgitt i 1981. Boka var hennes gjennombrudd, etter at hun tidligere hadde gitt ut to diktsamlinger. Hun vant Kritikerprisen for boka.
Handlingen er lagt til et øysamfunn i Vesterålen på 1950-tallet. Hovedpersonen Tora er en pike på vei inn i puberteten. Hun bor sammen med mora Ingrid og stefaren Henrik til leie i «fattighuset» Tusenhjemmet, som er huset i romanens tittel. Av andre personer i romanen er den viktigste Toras moster Rakel og hennes mann Simon.
Tora fremstår som et «vesalbarn», utsatt for omgivelsenes overgrep. Hun er tyskerunge og mobbes for dette, hun blir misbrukt seksuelt av stefaren når han har drukket, og hun føler skam og uro i møte med puberteten – en uro som moren ikke har ressurser til å hjelpe henne gjennom. Lyskreftene i Toras liv er mosteren, og lærerinna Gunn.
Romanen var den første i trilogien om Tora. Den ble videreført i Det stumme rommet (1983) og Hudløs himmel (1986). Wassmo vant Bokhandlerprisen for den andre boka, og Nordisk råds litteraturpris for den tredje. Romanen ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år.
Ostepop

Ostepop er en type puffet snacks laget blant annet av maismel, med et belegg av ost eller ostepulver. Den produseres ved ekstrudering av oppvarmet maisdeig gjennom en dyse som former produktet enten rett, bøyd, krøllete eller som en ball. Eksempler på noen typer ostepop er Cheez Doodles, samt butikkenes egne merkevarer.

Historie

Ostepop ble oppfunnet i USA på 1930-tallet. Det fins to konkurrerende historier. Ifølge den ene ble den først laget av Edward Wilson og/eller Clarence J. Schwebke fra Flakall Corporation i Beloit i Wisconsin, en produsent av dyremat. De friterte og saltet puffet mais som ble produsert på firmaets maskiner. Senere ble ost tilsatt. Det ble søkt om patent i 1939, og produktet, kalt Korn Kurls, ble kommersialisert i 1946 av Adams Corporation, dannet av en av grunnleggerne av Flakall og hans sønner. Adams Corporation ble senere kjøpt opp av Beatrice Foods.
En annen historie sier at ostepopen ble funnet opp av Elmer Candy Corporation i New Orleans i Louisiana enten før eller i 1936, da salgssjefen for Elmer, Morel M. Elmer, Sr., bestemte seg for å holde en konkurranse i New Orleans for å gi dette vellykkede produktet et navn. Vinnernavnet CheeWees brukes fremdeles i dag av produsenten, Elmer's Fine Foods.
Callistium

Utseende

Middelsstore (vingespenn 35-40 millimeter), brune sommerfugler. Oversiden er brun med små, svarte flekker og uregelmessige ringer.

Utbredelse

Artene er utbredt i Guyana og det nordlige Brasil.
Nordre Øyeren naturreservat

Landskapet

Området dekker 62,568 km², hvorav 55,1 km² er vann, 20 km² er deltaslette, og 7 km² utgjør øyer. Reservatet grenser mot Sørumsneset naturreservat (1 100 dekar) i nord.
Deltasletten består av en rekke øyer, viker, kanaler, råker, evjer og laguner som danner grunnlag for en rekke naturtyper (biotoper) og en særdeles variert flora og fauna med stort mangfold. Øyene har strukket seg og blitt formet av elvestrømmen, og dannet såkalte fuglefotdelta. Det er registrert mer enn 320 ulike arter med vann- og sumpplanter (hvorav 50 arter med ekte vannplanter, altså planter som er neddykket mer enn halve vekstsesongen), omkring 260 fuglearter (hvorav mer enn halvparten knyttet til våtmark), samt trolig 25 fiskearter. Våtmarksområdet er dessuten landets viktigste innlandsområde for vannfugler (bade- og vadefugler).

Fauna

Det er totalt registrert 269 fuglearter i reservatet.
 De dominerende fugleartene (antallene i parentes er snitt per år) var i perioden 1973–97 krikkand (7 608), hettemåke (4 000), stokkand (2 900, hekker og overvintrer), gråmåke (2 700), gulerle (2 500, hekker), vipe (1 620, hekker), sangsvane (1 578, overvintrer), brunnakke (1 348), kanadagås (1 054, overvintrer), laksand (970, hekker), storspove (620, hekker), heilo (533), linerle (500, hekker) og sivspurv (500, hekker).
Av fuglearter som står på nasjonal rødliste finnes rovfuglene fiskeørn, myrhauk og lerkefalk. I tillegg finnes andefuglene dverggås, sædgås, bergand, svartand, havelle, sjøorre, stjertand, skjeand og lappfiskand, samt vadefuglene dobbeltbekkasin, dverglo, vannrikse, myrrikse, sandlo, myrsnipe og rødstilk. Andre arter på listen som finnes i området er åkerrikse, storlom, smålom og lomvi.
For øvrig har minst 18 pattedyrarter, samt amfibier og krypdyr tilhold her. Spissnutefrosk er en av artene.
Det finnes trolig 25 fiskearter innenfor Nordre Øyeren naturreservat. Noen av artene er riktignok bare påvist sporadisk. Artene er: bekkeniøye, ørret, sik, lagesild, harr, krøkle, gjedde, mort, gullbust, stam, vederbuk, asp, laue, flire, brasme, ørekyt, karuss, ål, trepigget stingsild, nipigget stingsild, lake, hork, abbor, gjørs og steinulke. Øyeren er det eneste stedet i Norge hvor asp gyter.

Tilgjengelighet

Det er to observasjonstårn for fuglekikkere i området. Det ene på Jørholmen og det andre på Årnestangen.
Frankenstein Junior

Historien

Frederick Frankenstein (Wilder), hvis fulle navn er Doktor Baron Frederick von Frankenstein, er en respektert foredragsholder ved en amerikansk medisinskole og er mer eller mindre lykkelig forlovet med Elizabeth (spilt av Madeline Kahn). Frederick blir opprørt når alle bringer opp temaet om hans bestefar, den berømte gale vitenskapsmannen. Faktisk går det så langt at han insisterer på at navnet hans blir uttalt Fronkenshteen. 
Etter en forelesning blir Frederick informert at han har arvet familiens eiendom. På sin reise til denne eiendommen i Transilvania møter han sin kommende laboratorieassistent (Teri Garr) samt tjenerne Frau Blücher (Cloris Leachman) og Igor (som han sier uttales «EYE-gor») (Marty Feldman). De hjelper ham å finne hans bestefars dagbøker. Inspirert av innholdet i dagbøkene bestemmer Frederick seg for å videreføre bestefarens arbeid med å gjenopplive døde. Sammen med Igor stjeler han liket av en henrettet forbryter (Peter Boyle). Igor skal skaffe en ny hjerne til liket, men tabber seg ut og kommer tilbake fra det lokale «hjernedeponiet» med en hjerne som er merket "Abnorm hjerne! Må ikke benyttes!". Feilen oppdages når monsteret ramponerer laboratoriet og rømmer fra slottet.
Sigmund Monen

Heder

15. februar 2008 ble han tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv av ordfører Bjørn Alfred Ropstad ved et arrangement på Fennefoss museum. På diplomet stod det at han var lektor, men det ville han ikke at det skulle stå. Derfor sendte han det tilbake til kongen, som omgjorde avgjørelsen om å gi ham sølv og ved nytt vedtak 25. mars 2008 tildelte ham Kongens fortjenstmedalje i gull. Denne fikk han tildelt 25. november av konstituert fylkesmann Svein Åril.
Domenehai

Domenehai er et begrep som er oppstått de senere år, og som beskriver virksomheten til personer som spekulerer i å registrere internett domener, såkalt cybersquatting, uten annen intensjon enn at de skal selge disse videre til personer og/eller virksomheter som trenger disse domenene i tilknytning til sin virksomhet.
Norsk regelverk skal i utgangspunktet være til hinder for denne type virksomhet, ved at domener må knyttes opp mot en organisasjon. Dette omgås vanligvis ved at vedkommende oppretter en rekke, mer eller mindre, fiktive organisasjoner og virksomheter som fungerer som paraplyer for registreringer av domenenavn.
Marumba dyras

Utseende

En stor(vingespenn 90 – 125 mm), lysbrun svermer. Hodet er ganske lite med reduserte munndeler, antennene kraftige og smalt fjærformede. Brystet har tre smale, brune lengdestriper og bakkroppen en smal, brun midtstripe. Vingene er sterkt bølgete langs ytterkanten. Forvingen har 7-8 smale, brune tverrlinjer, den nest ytterste danner en virvel rundt en rund, brun flekk nær vingens bakkant. Bakvingen er brun med to svarte flekker nær bakhjørnet, på undersiden rosa langs innerkanten. Larven er grønn, dekket med små, spisse, hvite vorter. Den har lyse skråstriper på sidene, hornet på bakkroppen er grønt og piggete. Hodekapselen er tilspisset mot toppen i de første larvesatdiene, men ikke hos utvokste larver. Hodet er grønt med en hvit lengdestripe på hver side.
Puppen er brunrød, med tydelige antenneslirer men ikke spor av sugesnabel.

Levevis

Larven lever på ulike busker og trær i familiene Bombacaceae, Malvaceae, Sterculiaceae, Tiliaceae og Sapindaceae. I likhet med andre Smerinthinae tar ikke de voksne svermerne næring til seg. De kommer sjelden til lys, og flyr sannsynligvis forholdsvis lite.
SHV-205 «Welding»

SHV-205 «Welding» er et fartøy brukt av Sjøheimevernet, fartøyet brukes som vaktfartøy, bordingsfartøy og i søk og redning. Fartøyet er oppkalt etter Leif Welding-Olsen.
SHV-205 (Sjøheimevernet-205) er bestykket med en 12,7 mm mitraljøse, utstyrt med radar og søkelys. Båten er en av flere i sin klasse.
Acme Corporation

Acme Corporation er et fiktivt selskap kjent fra tegnefilmene fra Warner Bros. om Bippe Stankelbein og Per Ulv. Begrepet acme er lånt fra gresk (ακμή) og betyr «topp» eller «det beste (i sitt slag)». I tegnefilmsammenheng er det siden forklart som et rekursivt akronym Acme Company Makes Everything, men også A Company (that) Makes Everything. Det fiktive selskapet har røtter tilbake til 1920-tallet, og er siden benyttet i et utall tegnefilmer, TV-program og spillefilmer.
Warner Bros benytter fortsatt selskapet, og begrepet går igjen spesielt i tegnefilmene og tegneseriene i Looney Tunes-serien, Tiny Toons og Animaniacs.
Selskapet er ikke klart definert, og fremtrer mer som et konglomerat som produserer alt mulig. Mest kjent er selskapets produkter, gjerne kjøpt av Per Ulv, som bestiller våpen, raketter og andre innretninger for å gjøre kål på Bippe Stankelbein.
I filmen Hvem lurte Roger Rabbit er Acme Corp. en bedrift som lager morosaker, oppkalt etter dens grunnlegger Marvin Acme (som forøvrig blir myrdet i løpet av filmen).
Det har også eksistert flere virkelige selskaper ved samme navn, dette ble populært på 20-tallet da telefonkataloger med gule sider ble vanlige i bruk. Dette fordi den alfabetiske inndelingen i en telefonkatalog gir en tidlig plassering på et firma med A og C først i navnet.
Auzakia danava

Utseende

En ganske stor og kraftig, brun sommerfugl. Oversiden er brun, mørkere i den indre halvdelen, lysere i den ytre.
Lyse eksemplarer har bleke, av og til hvite, tverrbånd.

Utbredelse

Arten er utbredt fra Tibet og sørøstover til Sumatra.
Boerlerke

Utbredelse

Den forekommer i Botswana, Sør-Afrika og Zimbabwe.
Elevmedvirkning

Elevmedvirkning i pedagogikken innebærer deltakelse og beslutninger som gjelder egen og elevgruppens læring. Begrepet har i senere tid fått økt fokus i skolen gjennom Kunnskapsløftet (LK06). Kunnskapsløftet legger særlig vekt på elevmedvirkning som et virkemiddel for tilpasset opplæring.
Et eksempel på elevmedvirkning er at elevene får være med på å utarbeide vurderingskriterier for eget arbeid, noe som gir elevene en dypere forståelse for oppgaven.

Læreplanen

Ifølge Udir skal elever i norsk skole delta i beslutninger som gjelder deres egen læring. Elevene skal også delta aktivt i vurdering av eget arbeid, egen kompetanse og i sin egen faglige og sosiale utvikling.
"Elevmedvirkning betyr ikke at elevene skal bestemme alt selv, eller at læreren fraskriver seg ansvaret for elevenes læring. Hensikten er blant annet å motivere elever på alle trinn og å bidra til at elevene blir mer bevisst på og engasjert i læringsprosessen og sitt eget læringsmiljø." 
Formålsparagrafen tar også for seg elevmedvirkning:
"Opplæringa skal gi innsikt i kulturelt mangfald og vise respekt for den einskilde si overtyding. Ho skal fremje demokrati, likestilling og vitskapleg tenkjemåte.
Elevane og lærlingane skal utvikle kunnskap, dugleik og holdningar for å kunne meistre liva sine og for å kunne delta i arbeid og fellesskap i samfunnet. Dei skal få utfalde skaparglede, engasjement og utforskartrong"
(opplæringsloven § 1-1)
§ 1-4a.Tid til arbeid med elevråd og elevmedverknad
"Alle elevar skal ha moglegheit og tid til å arbeide med saker knytt til elevdemokrati og medverknad i opplæringa. Arbeidet må vere godkjent av skolen." 

For å tydeliggjøre at tid til elevråd og elevmedvirkning er en del av opplæringen er dette nå forskriftsfestet for både elever i grunnskolene og elever i videregående opplæring.
Automatisk togstopp

Automatisk togstopp (ATS) er et togsystem som skal stoppe toget automatisk for å forhindre ulykker. Systemet skal stoppe toget hvis det skjer uforutsette hendelser eller toget kjører mot stoppsignal.. Systemet består av antenne, datamaskin og et panel for lokomotivføreren, som sittet på lokomotivet. I sporet ligger baliser, som er elektronisk utstyrte metallplater. På signalmasten står en koder, som avleser signalbildet og gir via kabel beskjed til balisene, som sender signalet videre til antennen på lokomotivet, og videre til førerpanelet. Dette gjør at hvis et lokomotiv kjører forbi et stoppsignal, skal bremsene automatisk sette på.
ATS ble tatt i bruk av NSB i Norge høsten 1983, på Dovrebanen mellom Lillestrøm og Trondheim. Systemet er siden installert på alle elektrifiserte jernbanestrekninger i Norge. ATS regnes som forløperen til dagens Automatic Train Control (ATC).
Nyssodrysina

Utseende

Middelsstore, tettbygde, brunaktige trebukker, dekkvingene ofte med mørke eller lyse tegninger. Antennene er lange, særlig hos hannene. Pronotum er nærmest tønneformet, uten pigger på sidene. Dekkvingene er noe avsmalnende bakover med litt avrundede "skuldre".

Levevis

Larvene lever i død ved.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Amerika, fra det sørøstlige USA i nord til Argentina i sør.
Carl Frederik av Slesvig-Holsten-Gottorp

Ekteskap

Carl Frederik giftet seg 1. juni 1725 med Peter I av Russlands eldste datter tsarevna Anna Petrovna i Treenighetskirken i Sankt Petersburg. Med henne fikk han den senere russiske tsaren Peter III av Russland, hvis hovedformål var å frata Danmark Gottorp. Allerede i 1728 døde hertuginnen, og i 1735 stiftet Carl Frederik St.-Annen-Orden – den eneste slesvig-holstenske orden – til hennes minne. 
Carl Frederik ble gravlagt i Klosterkirken i Bordesholm, mens Anna Petrovna hviler ved sine foreldre i Peter- og Pauluskatedralen, Petersburg.
Korsnes

Korsnes, (lulesamisk: Hierggenjárgga), er ei lita bygd i Tysfjord kommune i Nordland. Det er i dag ca. 50 innbyggere der, for det meste eldre folk. I bygda ligger Korsnes kirke. For å komme til bygda må man ta av E6 like sør for Bognes fergeleie.

Museum

En avdeling av Museum Nord ligger i Korsnes, i bygningene der det tidligere ble drevet handelsvirksomhet.

Historie

Fra skattemanntallene vet man at de fleste innbyggerne i Tysfjord på 1600-tallet var sjøsamer. Av egnens 98 «skattemenn» i 1609 var kun én nordmann. Men ut mot midten av 1660-tallet ble fisket stadig dårligere, og kystbefolkningen begynte i stadig økende grad å livnære seg ved jordbruk. Dette falt sammen med at stadig flere nordmenn etablerte seg i Tysfjord. I 1665 var det 16 nordmenn i egnen, bosatt på gårdene Forså, Botn, Skogvoll, Sommerset, Leiknesbø, Leiknes og Korsnes. Det bodde 94 sjøsamiske familier i Tysfjord i 1665. Ved folketellingen («matrikuleringen») i 1723 var det bare 57 sjøsamiske familier i Tysfjord, men antallet norske familier var steget til 18. Sjøsamene i Tysfjord på begynnelsen av 1700-tallet skal ha livnært seg av fiske og skogbruk, ifølge datidige kilder. Omkring 1720 nevner en kilde at sjøsamene i Tysfjord er driftige og dyktige båtbyggere og tømmermenn. På 1740-tallet var det kommet borgere og gjestgivere både på Korsnes og i Kjøpsvik like ved.
Til langt opp på 1900-tallet var Korsnes et handelssted med telegrafstasjon, postkontor og faste dampskipsanløp. Knut Hamsun var ansatt som handelsbetjent på Korsnes en periode. Fotografen Magdalena Norman (1877-1979) vokste opp på Korsnes. Hun fikk bygget et fotoatelier på Korsnes i 1911, og Museum Nord har en rekke bilder fra hennes atelier. Hovedsakelig virket hun imidlertid som fotograf i andre deler av landet. Men i 1940 dro hun tilbake til Korsnes og arbeidet som dampskipsekspeditør og poståpner der frem til 1970. Fotoarkivet hennes ble gjenoppdaget i Harstad i 1985; det består av 6500 glassplater.

Korsnestunnelen

Fra 1962 til 2014 var Korsnestunnelen en del av fylkesvei 78. Høsten 2014 ble Korsnestunnelen stengt da Toventunnelen ble tatt i bruk, men den har vært midlertidig åpnet ved senere anledninger, bl.a. da en av etappene i sykkelrittet Arctic Race gikk gjennom Korsnestunnelen i 2016.
Spinexocentrus

Utseende

Små til middelsstore, avlange, lysgrå trebukker. Oversiden har spredte, lange, utstående hår, også på antennene, som er noe lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Dekkvingene er litt avsmalnende bakover, med brunsvarte flekker.

Levevis

Larvene inne i små greiner og kvister.

Utbredelse

Artene lever i Sørøst-Asia (Laos og Borneo).
Islands flagg

Islands flagg er blått, med et rødt hvitkantet kors. Det ble offisielt flagg 19. juni 1915, men hadde vært brukt uoffisielt siden 1913. I likhet med andre nordiske land benytter flagget seg av det nordiske korset. Fargene i flagget er «omvendt» av Norges flagg. Før det nåværende flagget ble til, var et flagg med blå duk og hvitt kors i utstrakt bruk. Dette ble til i 1897, men ble aldri anerkjent av danske myndigheter.
Statsflagget er uten riksvåpen, men har splitt. Island har ingen militære styrker og fører dermed ikke orlogsflagg, noe som allerede var nedfelt i landets forfatning da det ble selvstendig kongedømme i 1918. Fra statsflagget dannes andre statstjenesteflagg, slik som tollflagget. Dette har en T av sølv i øvre felt ved stangen. Presidentens flagg har riksvåpenet i senteret av korset.