Innovasjon

Historikk

Det akademiske feltet innovasjon anses etablert av den østerrikske teoretikeren Joseph Schumpeter (1883–1950). Ordet innovasjon kommer opprinnelig fra det latinske ordet «innovare», som betyr å fornye eller å skape noe nytt.

Definisjoner av innovasjon

Innovasjon kan defineres på en rekke ulike måter og det foreligger et utall av definisjoner fra enkeltland, akademiske miljøer, EU og OECD.

Transaksjonskostnadsteori og nettverksteori

Regis og Cabral (1998, 2003) definerer innovasjon på følgende vis:
«Innovasjon er det nye elementet introdusert til et nettverk som endrer, om enn midlertidig, kostnaden ved en transaksjon mellom minst to aktører, elementer eller noder i nettverket.»
Freeman (1997) definerer innovasjon i økonomisk forstand ved: «at den første kommersielle transaksjonen er gjennomført, og inkluderer et nytt produkt, prosess eller produkt - selv om ordet også blir brukt til å beskrive hele prosessen»

Hvorfor innovasjon?

Innovasjon har alltid vært en sentral kilde til verdiskaping og for utvikling av samfunnet. Økt verdiskaping oppnås stort sett enten ved økt bruk av ressurser eller ved å bruke ressursene på en bedre måte. Studier indikerer at kun en begrenset del av veksten kommer fra økt mengde av det som går inn i produksjonen. Økt verdiskaping skjer først og fremst når mennesker bruker ressursene på nye og smartere måter.

Forskning vs innovasjon

Forskning skaper nye muligheter. Innovasjon skaper ny virkelighet. 
Innovasjonsprosessen er kjeden fra ny mulighet til realisering av ny virkelighet. En ide kan således være kreativ. Den kan ha et innovasjonspotensial.  Men skal den bli en innovasjon må lønnsomhetspotensialet realiseres. Forskningsbaserte ideer må således kommersialiseres og anvendes i verdiskapende aktivitet for å være en innovasjon.
De siste hundre årene har det vært en akselrerende utvilkling der både konsumenter, bedrifter og offentlig sektor er blitt rasjonalisert i den daglige funksjonen av nye produkter og ny innovativ kunnskap og teknikk. Både i undervisningssektoren og i produksjon og handel er det skjedd på grunn av nyheter og adopsjon fra brukeres og kunders side.

Innovasjonsprosessen

Å bringe en ny idé til lønnsom verdiskaping innebærer en foredling av ideen som normalt går gjennom flere utviklingsfaser i innovasjonsprosessen. Dette omfatter gjerne fasene ideavklaring, ideutvikling, markedsintroduksjon og vekst. I praksis er ikke innovasjonsprosessen en lineær prosess som starter med en ide og ender opp med en bedrift i vekst. I de fleste tilfeller vil det være en kontinuerlig veksling fra den ene fasen til den andre gjennom hele utviklingsløpet. Kreativitet og nytenkning kan manifestere seg i alle faser av en innovasjonsprosess fra ide/behovsavklaring til markedsintroduksjon og vekst (Lerdahl 2007). Kreativitet kan for eksempel være knyttet til selve konseptet eller til markedsintroduksjon.
Gjennom de fire fasene ideavklaring, ideutvikling, markedsintroduksjon og vekst har idehaver/bedriften et aktivt samspill med sine omgivelser: kunder, samarbeidspartnere, leverandører, ansatte, forsknings- og utviklingsinstitusjoner, investorer, konkurrenter, etc. Dette er ressurser man trenger i sin utvikling, og de kan befinne seg hvor som helst i verden. De fleste norske bedrifters konkurranse- og innovasjonskraft er knyttet til et bredt sett med innsatsfaktorer.  De ressurser man trenger i sin utvikling, være seg kunnskap, leverandører, kunder eller investorer, kan befinne seg hvor som helst i verden.

Innovasjonsystemet

Strukturer, institusjoner, regelverk og andre rammebetingelser i samfunnet har betydning for omfanget av innovasjon og læring i virksomhetene. Dette rammeverket omtales gjerne som innovasjonssystemet. Begrepet innovasjonssystem benyttes på ulike nivåer, for eksempel nasjonalt, regionalt, lokalt og sektorielt. 
Som med begrepet innovasjon,finnes det flere ulike definisjoner av begrepet innovasjonssystem og begrepet er fremdeles under utvikling. Regjeringen legger til grunn en bred forståelse av begrepet innovasjonssystem som inkluderer alle rammebetingelser, strukturer og institusjoner som har vesentlig betydning for om private og offentlige virksomheter lykkes i sitt arbeid med å få frem lønnsomme innovasjoner. Det innebærer at det norske innovasjonssystemet inkluderer de fleste politikkområder, regelverk, offentlige næringsstøttesystemer, sosiale strukturer og støtteapparat, forsknings- og undervisningsinstitusjoner, medarbeidere og ledere, kunder, leverandører, markedsforhold m.m.

Organisatorisk innovasjon

Innen organisasjonsteori omtales innovasjon gjerne som en prosess. En slik prosess kan da deles i tre faser; initieringsfasen, implementeringsfasen og sist, institusjonaliseringsfasen. Førsteamanuensis Erik Lerdahl mener at innovasjon oppstår først når en idé er implementert og integrert i en organisasjon.