google/wiki40b huggingface dataset:
Bredsnutebiller

Utseende

Små til middelsstore (de fleste 3 – 12 mm) snutebiller, lettest å kjenne på at snuten er høyst dobbelt så lang som bred, og at antennene er forholdsvis lange og knebøyde. Kroppen er mer eller mindre skjellkledt, som oftest brunlig, men av og til metallisk grønn. Hodet er forholdsvis stort og bredt med små fasettøyne, som vanligvis er flate men kan være kjegleformet utstikkende (hos slekten Strophosoma). Snuten er bred og noe flattrykt, enkelte har neppe synlig forlenget snute i det hele tatt. Antennene, som sitter festet nær snutespissen, er temmelig lange og slanke, og ender i en klubbe som bare er litt bredere enn antennesvøpen. Hos en del slekter (særlig Otiorhynchus) åpner gropene som antennene sitter festet i oppover, og antennefestene er synlige ovenfra. Brystskjoldet (pronotum) er bredere enn langt, bredest rundt midten, med rundede sider. Oversiden er høyt hvelvet og ofte dekket med små knøler. Dekkvingene er enten ovale eller parallellsidige med tydelige skuldre. De har tydelige punktrader og også ofte rader av oppstående, hårlignende skjell. Hos en del arter er dekkvingene sammenvokst. Flygevingene er i så fall tilbakedannede, og de kan ikke fly. Beina er middels lange og ganske kraftige. Forlårene har ofte én eller flere tenner på undersiden, mellom- og baklårene er kølleformede.

Levevis

Larvene lever i jorden, av ulike slags røtter, mens de voksne billene gnager på blader og knopper av mange forskjellige planter. De voksne billene har et allsidig kosthold, og er sjelden knyttet til spesielle plantearter.

Parthenogenese

Parthenogenese (jomfrufødsel) er utbredt mellom bredsnutebillene, særlig i nordlige områder. Hos flere arter forekommer hanner lenger sør, mens det bare er funnet parthenogenetiske hunner i Norden. Disse hunnene har vanligvis intakte kjønnsorganer inkludert sædbeholdere (spermatheca), noe som tyder på at parthenogenesen er et nyervervet trekk. Det at de ikke trenger å parre seg for å formere seg kan være en klar overlevelsesfordel i områder med ugunstig klima.

Skadedyr

Bredsnutebillene kan være brysomme skadedyr både som rotetende larver og som bladetende voksne. Typisk for denne gruppen er at de ikke spesialiserer seg på ett spesielt planteslag, men kan angripe en rekke forskjellige hagevekster og frukttrær. En særlig brysom art i Norge er veksthussnutebillen (Otiorhynchus sulcatus), som gjør skade ikke bare i veksthus, men også utendørs.
Andre arter av rotsnutebiller (slekten Otiorhynchus) kan også gjøre betydelig skade. Arter av slektene Phyllobius og Polydrusus, som ofte er metallisk grønne, kan gjøre en del skade på frukttrær i år der de er tallrike.
Ertesnutebillen (Sitona lineatus) kan gjøre skade på vekster i erteblomstfamilien, som erter og kløver.
Snikende Ullteppe

Snikende Ullteppe er et fornorsket indianernavn som gjerne blir brukt spøkefullt. Det blir brukt av barn som leker indianere, men også på folk som oppfører seg som indianere. «Snikende Ullteppe» er det generiske norske «indianernavnet», men blir også brukt som oppnavn på dansk (Snigende uldtæppe). Uttrykket er en nyskaping etter et observert indianernavn-mønster av adverb + substantiv. Eksempler på slike indianernavn er Crazy Horse og hans mor, Rattling Blanket Woman samt kjente indianerhøvdinger som Sitting Bull og Spotted Elk. «Snikende Ullteppe» er eksempel på problemet ved å oversette abstrakte kulturspesifikke elementer.
«Snikende Ullteppe» ble brukt som navn på og i gjenger fra 1920- og 1930-tallet Navnet er dokumentert på trykk i 1924: «Du ser mig ut som et "Snikende ullteppe" du. Hadde det enda vært dig så ...... Men si mig  - er ikke du speider?» og i novellen «På skolen» av Karl G. Svendsen fra 1927 som var på trykk i Arbeiderbladet "- Gutter, se på Preriens skrekk fra de evige jaktmarker, indianerhøvdingen Waputa! -Kall'n hellre "Det snikende Ullteppe" da vel.". 
Tepper var en viktig rekvisitt når indianere skulle fotograferes på slutten av 1800-tallet. Teppene ble brukt for å forsterke indianernes ekthet. Betegnelsen blanket Indian ble i statene brukt nedsettende om indianere som motsatte seg assimilering ved å opprettholde sitt tradisjonelle levesett.
De tysk-sovjetiske befolkningsutvekslinger

Unnfangelse

Et av Adolf Hitlers hovedmål i sin regjering var å forene alle tysktalende til ett rike. Det var hundretusenvis av etniske tyskere som levde utenfor Tysklands grenser, hovedsakelig i Sentral- og Øst-Europa, med russisktyskere som største gruppe. Mesteparten av disse gruppene hadde levd utenfor selve Tyskland i flere århundrer, etter å ha emigrert østover mellom 1100- og 1700-tallet.
På tross av dette hadde Hitler planer om å flytte disse folkene vestover, og inn i Nazi-Tyskland. Hitler mente derimot også at Tysklands grenser og territorier i 1937 – før innlemmelsen av Østerrike (i Anschluss) og Sudetenland – ikke var tilstrekkelig til å imøtekomme denne store befolkningstilveksten. Ved dette tidspunktet tiltok propagandaen om behovet for mer «livsrom» – Lebensraum.

Rettslig grunnlag

Med størstedelen av etniske tyskere utenfor Tyskland bosatt i Russland visste Hitler at han ikke kunne ombosette alle disse mennesker uten fullt samarbeid med Josef Stalin og Sovjetunionen. Sent i august 1939 (en uke før invasjonen av Polen og andre verdenskrigs utbrudd) sendte Hitler sin utenriksminister Joachim von Ribbentrop til Moskva for å få i stand en ikkeangrepspakt med Sovjetunionen; denne avtalen ble kjent som Molotov–Ribbentrop-pakten. I virkeligheten var Hitlers plan å unngå at Tyskland ble trukket inn i en tofrontskrig, da andre verdenskrig kom til å bryte ut én uke senere.
De faktiske sakene som ble partene ble enige om i pakten var delingen av Sentral- og Øst-Europa inn i en tysk, og en sovjetisk interessesfære, samt den gjensidige overføringen av etniske tyskere og sovjetiske nasjonaliteter (russere, hviterussere, ukrainere, polakker) til hverandres stater.
Hitlers plan var å invadere vestre del av Polen (da Øst-Polen tilfalt Sovjetunionen i henhold til pakten), og deretter tvinge alle ikketyske (hovedsakelig polakker) ut av sine hjem, og enten bruke dem som tvangsarbeidere, eller flytte dem til Generalguvernementet. Med en gang disse områdene ble «renset» for ikketyskere kunne befolkningsutvekslingene begynne, og etniske tyskere bosettes i de samme hjem som uker før hadde tilhørt polske statsborgere.

«Den andre overføringen» 1945

Sovjeternes fremrykning inn i Polen i 1945 førte til at etniske tyske bosettere måtte evakueres eller flykte fra deres «nye hjem» (hvori Hitler hadde bosatt de i 1939) til områder lengre vest for å unngå represalier fra den fremadstormende Røde armé. Med tanke på at de kun hadde bodd i disse hjem for maksimalt fem år ble dette nærmest sett på som en «andre» tvangsbosetting for dem, selv om det var under andre omstendigheter. Denne gangen derimot måtte nærmest alle forlate sine eiendeler.
NM i mangekamp 1921

NM i mangekamp 1921 var en del av NM i friidrett 1921.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn. 
Mesterskapet i femkamp ble arrangert i Moss 10. juli.
Mesterskapet i tikamp ble arrangert i Haugesund 23.-24. juli.
La Grande 3-reservoaret

La Grande 3-reservoaret (engelsk: La Grande 3 Reservoir) er en kunstig innsjø i elven La Grande River i Quebec, Canada. Arealet er 2 420 km² og volumet 60 mrd m³, mens gjennomstrømmingen i demningen er 10 000 m³/sek.
Dette er det nest nederste av reservoarene i elva, nedenfor ligger Robert-Bourassa-reservoaret, og ovenfor ligger La Grande 4-reservoaret og ytterligere to innsjøer ovenfor denne. Oppdemmingen inngår i James Bay-prosjektet, som demmer opp La Grande-elva en rekke steder.
Demningen som skaper reservoaret er La Grande 3-demningen, som gir kraft til La Grande 3 vannkraftverk. Demningen og kraftverket ble bygget ut i årene 1982 til 1984.
OhmyNews

OhmyNews (오마이뉴스) er en sørkoreansk nettavis grunnlagt i 2000.
Riksreformene

Riksreformene (tysk: Reichsreform) er navnet gitt til forsøkene i det 15- og 16-århundre i det tysk-romerske keiserriket ved å endre grunnloven (tysk: Verfassungsordnung) for å innfri kravene til en moderne stat ved å gi keiserriket et forent styre enten under riksstanden (tysk: Reichsstände) eller under keiserens makt.
Mikhail Loris-Melikov

Liv og virke

Loris-Melikov var sønn av en armensk kjøpmann, fyrst Tariel Zurabovitsj Loris-Melikov og hans hustru, fyrstinne Jekaterina Ahverdova. Han ble utdannet i St. Petersburg, først ved Lazarev-instituttet for orientalske språk og fra 1843 som medlem av et gardehusarregiment fra Grodno ved gardeskolen.
Den 3. mars 1880 utførte en nihilist et attentatforsøk mot Loris-Melikov, som ikke kom til skade. Attentatforsøket førte imidlertid til at Loris-Melikovs popularitet vokste.
Loris-Melikov klarte videre å bevege tsar Aleksander II til å forberede sammenkallingen av et folkevalgt organ, som naturligvis ville få meget begrenset myndighet. Få dager senere, den 13. mars 1881, ble tsaren myrdet av Narodnaja volja. Etterfølgeren, Aleksander III av Russland, gjenopprettet autokratiet og iverksatte vidtgående tvangstiltak i kampen mot de revolusjonære. Den 16. mai 1881 ble Loris-Melikov tvunget til å søke avskjed. Hans etterfølger ble Nikolaj Ignatiev. Loris-Melikov tapte all makt, selv om han i navnet fortsatt var medlem av regjeringen.
Shiqihua

Shiqihua (kinesisk: 石岐话) eller Shiqidialekt er en dialekt av kantonesisk. Det tales av ca 160 000 personer i distriktet Shiqi i byprefekturet Zhongshan i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina.
Det er noe forskjellig fra standard kantonesisk, med litt annet ordtilfang og en litt annen uttale.
Vest-Telemark prosti

Vest-Telemark prosti (tidligere Øvre Telemarken vestfjeldske prosti) var et prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Prosten hadde sete i Dalen i Tokke kommune. Prostiet oppstod ved delingen av Øvre Telemarken prosti i Øvre Telemarken vestfjelske og østfjeldske prosti i 1838. Fra 1. januar 2015 inngår tidligere Vest-Telemark prosti i det gjenopprettede Øvre Telemark prosti.

Historikk

Vest-Telemark prosti og Aust-Telemark prosti var ett prosti frem til 1838, og het Øvre Telemark prosti. Prostiet bestod da av Kviteseid, Lårdal, Mo, Nissedal og Vinje. Prostiet lå under Agder bispedømme til 1942, under Skien bispedømme 1942-46, igjen under Agder fra 1947. Fra 1. januar 2005 ble navnet på bispedømmet endret til Agder og Telemark bispedømme.
Fra 1.1.2006 ble Nedre Telemark prosti delt mellom Aust-Telemark prosti og Vest-Telemark prosti. Seljord ble overført til Vest-Telemark prosti mens resten gikk til Aust-Telemark prosti. Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket. Kirken ble nå organisert med soknene som grunnenheter, og prestene ble ansatt i et prosti. I 2010 lå følgende sokn under prostiet; Kviteseid (med Fjågsund, Kilen, Brunkeberg og Vrådal) Tokke (med Lårdal, Eidsborg, Høydalsmo, Mo og Skafså) Rauland (med Øyfjell og Mosstrond) Vinje (med Nesland og Grungedal), Fyresdal, Nissedal (med Treungen) Seljord (Flatdal og Åmotsdal)1.1.2015 ble Aust-Telemark og Vest-Telemark prostier slått sammen til Øvre Telemark prosti.
Markarian 273

Markarian 273, UGC 8696 eller I Zw 071 er en galakse som ligger rundt 500 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Storebjørn. Den er et resultat av to galakser som har slått seg sammen og har en form som kan ligne på en tannkost. Den har en 130 000 lysår lang hale. Markarian 273 har en region med intens stjernedannelse der 60 solmasser med nye stjerner blir dannet hvert år. Nær-infrarøde observasjoner av galaksen har avslørt en galaksekjerne med to deler. Makarian 273 er en av de mest lyssterke galaksene i det infrarøde.
Raud Vinter

Raud Vinter er et teaterstykke skrevet av Torvald Sund basert på Levangeropprøret i 1851. Raud Vinter hadde premiere for første gang 9. september 2006, under regi av Arnulf Haga og med Asgeir Skrove som musikalsk ansvarlig.
Morsenøkkel

Telegrafinøkkeltyper

Det finnes to hovedtyper morsenøkler, «håndpumpen» og «paddle»-typen. Håndpumpen nøkler vertikalt, mens paddletypen som i dag er den mest populære nøkler horisontalt. Paddle kan sende morsekoden mye raskere og på en mindre slitsom måte.

Hastighet

Kravet til amatørradiolisens var tidligere en telegrafihastighet på 5 ord i minuttet, mens til skipsradiotelegrafistsertifikat av 2. klasse var det 15 ord i kodet tekst eller 20 ord i klartekst. For samme sertifikat av 1. klasse krevdes 25 ord feilfritt sendt i klartekst. En slik hurtighet i sending er betydelig raskere enn den raskeste sendingen av SMS med tastaturet på en mobiltelefon.

Yrkesskader

Telegrafister kan få yrkesskaden RSI-syndrom på grunn av muskelsmerter. RSI-syndromet kunne skyldes feilaktig bruk av håndpumpen, skrivemaskinen eller feil sittestilling. For å unngå smerter er det viktig å nøkle med et løst og ledig håndledd.
Friidrett under Paralympiske sommerleker 2016 – 100 meter menn T11

100 meter for menn i kategorien T11 ved Paralympiske sommerleker 2016 i Rio de Janeiro i Brasil ble arrangert fra 10. til 11. september på Estádio Olímpico João Havelange.
Gustaf Aulén

Bakgrunn

Gustaf Aulén var sønn av kyrkoherde F.J. Aulén og Maria Hildebrand. Han giftet seg i 1907 med Kristine Bjørnstad.

Teolog

Aulén avla fil.kand.-eksamen i 1899, teol.lic. i 1906, teol.dr. i 1915 og ble i 1907 dosent i teologisk encyklopedi, 1910 i dogmatikk, alt ved Uppsala universitet, og fra 1913 professor i systematisk teologi ved Lunds universitet.

Biskop

Han ble biskop av Strängnäs Stift i 1933.
Gustaf Aulén gav ut flere teologiske verk, bl.a. Den allmänneliga kristna tron, Dramat och symbolerna og Kristen Gudstro i förändringens värld. Den førstnevne ble utgitt i seks opplag mellom årene 1923-1965, og hver gang så kraftig revidert at det nesten er helt nye bøker. Aulén regnes som en av Lundteologene sammen med Anders Nygren og Ragnar Bring.
Aulén var også komponist og blant annet ordfører i den salmebokkomité som lå bak den svenske koralbok av 1939.
Kong Haakon utnevnte i 1946 Aulén til storkors av St. Olavs Orden «for særlig fremragende fortjenester av Norges sak under krigen.» 
Han ble gitt æresdoktorat ved universitetene i  Erlangen, Saint Andrews, Oslo og Glasgow samt ved Augustana College.
Amfels oljekraftverk

Amfels oljekraftverk er et oljekraftverk i Nicaragua. Det er bygd ut av Caterpillar og US Power & Light. Det har en installert produksjonskapasitet på 16 MW, fordelt på 4 like store turbiner á 4 MW hver. Anlegget ble påbegynt omkring 1990 og stod ferdig i 1997. Brenselkilden er tungolje.
Kärleken är

Bakgrunn

«Kärleken är» er komponert av låtskrivertrioen Ingela Forsman, Bobby Ljunggren og Håkan Almqvist, som alle hadde levert en rekke bidrag til svenske Melodifestivalen tidligere. Blant annet sto de bak «Se på mig», som fikk en tredjeplass i Eurovision Song Contest tre år tidligere. 
Sangen var et av de ti bidragene i den svenske finalen i Malmö 14. mars 1998, og den ble fremført av den svenske sangeren Jill Johnson. «Kärleken är» vant konkurransen klart og ble dermed Sveriges bidrag til den internasjonale finalen i Birmingham i Storbritannia 9. mai samme år. 
I den internasjonale finalen var Sverige det 19 landet ut på scenen av 25 deltakere. Anders Berglund dirigerte for Sverige, og dette var siste gang en brukte orkester i konkurransen. Fra og med 1999 har en brukt singback. «Kärleken är» er også det siste bidraget som har blitt fremført på svensk i Eurovision Song Contest. Siden 1999 har det ikke vært noen språkrestriksjoner i konkurransen, og Sverige har siden sunget på engelsk. I avstemningen fikk sangen 53 poeng og endte på en tiendeplass. Den høyeste poengsummen kom fra Estland, som ga 12 poeng. Norge ga 10 poeng.

Om sangen

Sangteksten er inspirert av prinsesse Diana som døde i en bilulykke i Paris 31. august året før. Forbindelsen til den avdøde prinsessen vekket en viss oppmerksomhet i britisk media, og i dag brukes «Kärleken är» regelmessig i svenske begravelsesgudstjenester.

Utgivelse

Singelen «Kärleken är» ble gitt ut 20. mars 1998. Sangen er også andresporet på Jill Johnsons album, När hela världen ser på. Johnson ga også ut en engelskspråklig versjon av sangen, kalt «Eternal Love».
North Carolina State University

North Carolina State University er et delstatseid universitet i Raleigh i delstaten Nord-Carolina, USA. Det ble opprettet i 1887, og fokuset lå på landbruksfag, ingeniørfag og utdanning til tekstilindustrien. I dag har universitetet et meget bredt studieprogram, inklusive studier i meteorologi, skogbruksfag, veterinærmedisin, sosialøkonomi, design og lærerutdanning.
Ved universitetet var det 31 130 studenter og 1 845 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 5 117 for studenter folkeregistrert i delstaten. Studiene gis opp til doktorgradsnivå.
Universitetet har en egen kjernefysisk forskningsreaktor – Pulstar2 – og et biblioteksystem med 3,53 millioner titler og 54 000 magasinabonnementer.
Dyne (sengetøy)

Dyne er en gjensydd, fôret, teppeliknende tøypose til å ha over kroppen for å holde varmen når en sover eller hviler. Dyna er sydd av et tynt stoff som en stor pose og fylt med dun eller annet varmeisolerende materiale. Dyner har tradisjonelt særlig vært brukt i Nord-Europa og Norden, men skikken med tykke dyner istedenfor tynne sengetepper og overlakener er blitt stadig vanligere også andre steder.

Oppbygning

Fra gammelt av ble dyner og puter fylt med tørt gress eller halm. Finere dyner ble stoppet med mykt, lett og varmeisolerende dun, helst såkalt edderdun, det vil si dun fra ærfugl. Dunsanking var tidligere en viktig næringsvei langs kysten i Norge. I dag er dyner ofte fylt med dun av forskjellige tamme gjess og ender, med vatt av uspunnet ull eller bomull eller med moderne, syntetiske materialer. De fleste har dynetrekk på dyna, som er et vaskbart overtrekk av tøy for å beskytte dyna

Størrelse

Dyner fås i forskjellige størrelser tilpasset baby, større barn og voksne.
I Norge er anbefalt dimensjonen på dyne for voksne 140x220 cm ved nyanskaffelser, mens den kortere 140x200 cm også er en norsk standard. Mange opplever bedre komfort med lengre dyne. Det anbefales at dynen er minst 20 til 30 cm lengre enn kroppslengden.

Etymologi og annet

Tidligere kunne man snakke om overdyne og underdyne, og sjelden også hodedyne. Ordet kommer av gammelnorsk «dúna» som er avledet av «dunn» som betyr «dun». Dyne i betydningen sanddyne kommer fra det tyske eller frisiske «düne».
Nyvasket sengetøy oppleves som kjøligere fordi det er ofte er glattere enn brukt.
Day County

Historie

Fylket ble opprettet 1. oktober 1879 fra Stone County og hele Greeley County. Day County fikk fulle rettigheter (organisert) 2. januar 1882.

I litteraturen

I romanen Bror din på prærien fra 2015 skildrer Edvard Hoem natur og nybyggere i Day County.
Kishanganj (distrikt)

Demografi

Ved folketellingen i 2011 var det 1 690 948 innbyggere i distriktet, mot 1 296 348 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 9,68 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 20,22 % i 2011 mot 22,21 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 966 i 2011 mot 947 i 2001.
Mumien (1999)

Sammenligning med 1932-versjonen

Filmen er en løs nyinnspilling av The Mummy, som blir betegnet som en klassisk skrekkfilm fra 30-tallet, med Boris Karloff i hovedrollen. Universal Studios prøvde å lage filmen i 10 år, fordi de alltid måtte bytte ut regissører og produsenter. Alle vil gå til en gotisk type skrekkfilm slik originalen var, men det gikk i strid med studioets ønske. Når regissør Stephen Sommers ble valgt som regissør, ønsket han at den ville ligne litt mer på Indiana Jones-serien, noe filmstudioet også ville. Filmene har likevel mange likhetstrekk.
AGV

AGV (av fransk Automotrice à Grande Vitesse, motorvogntog med høy hastighet) er et høyhastighetstog utviklet av Alstom. Det er ment som etterfølger til de populære TGVene. Energiforbruket (ved samme hastighet) er imidlertid 15 % lavere iflg. Alstom. Siden hver vogn har motorer under kupeene, trengs heller ikke et eget lokomotiv. Derfor gir togtypen plass til ca. 9 % flere passasjerer enn TGV. I likhet med TGV har AGV Jakobs-boggier, dvs. at hver boggi er plassert i overgangen mellom to vogner.
Den første AGV-prototypen ble vist 5. februar 1998. AGV leveres i sett med 7 eller 14 motorvogner. Togets kommersielle toppfart er 360 km/t. AGVs første kunde var det italienske togselskap Nuovo Trasporto Viaggiatori (NTV), som har bestilt 25 togsett. NTV regner med å sette togene i drift våren eller forsommeren 2011. 9. februar 2010 begynte uttestingen på høyhastighetslinjen Roma-Napoli, foreløpig med en toppfart på 300 km/t, som er planlagt økt til 330 km/t i løpet av testperioden frem til juni 2010.
Japp

Japp er en sjokolade fra Mondelēz International, som i Norge selges under merkenavnet Freia. 
Sjokoladen består av melkesjokolade fylt med karamell og myk sjokolademarengs og minner om det konkurrerende sjokoladeproduktet Mars, med ørliten forskjell i både smak og innpakning. Japp ble lansert i Sverige av Marabou, Freias svenske søsterselskap, i 1947. Produktet ble introdusert i Norge i 1949 av Freia.
Da sjokoladen skulle lanseres i Sverige i 1947 var et av navneforslagene Japs, det amerikanske slanguttrykk for japaner. Marabou valgte å gjøre om s-en til p og endte dermed med navnet Japp.
Japp ble produsert på Rodeløkka frem til 2005, da produksjonen ble flyttet til Kaunas i Litauen.
Drosjeløyve

Drosjeløyve eller drosjebevilling er en konsesjon som innebærer at man får tillatelse fra offentlig myndighet (fylkeskommunen) til å bedrive drosjevirksomhet i et mindre geografisk definert område (løyvedistrikt). Løyvene er hjemlet i Yrkestransportloven.
Hensikten med konsesjonskravet er at myndighetene ønsker å regulere og kontrollere at virksomheten utøves i samsvar med samfunnets felles beste. Ofte vil myndighetene sette vilkår i forbindelse med tildeling av en konsesjon. Adgangen til dette vil ofte være regulert i loven der kravet om konsesjon kommer til uttrykk, men vil ellers komme an på ulovfestede forvaltningsrettslige prinsipper. Et viktig prinsipp er at adgangen til å sette vilkår ikke kan misbrukes. Vilkårene som stilles må således stå i saklig sammenheng med lovens formål, og må ikke pålegge den forpliktede urimelige byrder i tilknytning til konsesjonen.

Betingelser

Drosjeløyve gir innehaveren rett og plikt til å drive persontransport utenfor rute med motorvogn registrert for høyst åtte sitteplasser, i tillegg til førersetet. I særlige tilfeller kan løyvemyndigheten gi tillatelse til å drive drosjetransport med motorvogn registrert for opptil 16 sitteplasser, i tillegg til førersetet.
Drosjeløyve er behovsprøvd. Det vil si at fylkeskommunen vurderer behovet for drosjeløyver før løyve eventuelt utstedes. Dersom et løyve blir ledig som følge av oppsigelse eller dødsfall, har søker med minst to års ansiennitet som fulltids drosjefører i løyvedistriktet, fortrinnsrett til det ledige løyvet (forutsatt at denne oppfyller vilkårene forøvrig). Fylkeskommunen avgjør på hvilke vilkår tildelingen av nye løyver skal skje. Søknad om løyve må sendes til fylkeskommunen der søkeren har sin forretningsadresse.

Bopelsløyve

I geografiske områder der kjøregrunnlaget for drosjer er så vidt lite at det ikke er grunnlag for å danne en drosjesentral, gis såkalt bopelsløyve til drosjeeierne. Bopelsløyvehavere opererer med utgangspunkt i det distrikt de blir tildelt gjennom løyvet, og pålegges således ikke tilslutningsplikt til noen sentral.

Rullestolløyve

Noen steder har man også en ordning med rullestolløyve, for eksempel i Bergen. Ordningen er ment å bedre transporttilbudet for rullestolbrukerne. Innehaver av rullestolløyve kan søke om overgang til ordinært drosjeløyve etter en tid, noe som kan føre til økt rullering av rullestolløyver. Derfor kan det noen steder være lettere å få et rullestoløyve enn et ordinært drosjeløyve.

Reserveløyve

En drosjeeier med ordinært løyve kan også besitte et eller flere reserveløyver, men man må først ha et ordinært løyve før en kan ta ut reserveløyver. Hver fylkeskommune har egne regler på hvor mange reserveløyver man kan ha.I utgangspunktet vil et reserveløyve innebære mindre kjøring enn et ordinært løyve.Hver taxisentral har egne planer for reservebilene tilknyttet deres sentral. Reservene skal bare være ut når det er mye trafikk og stor etterspørsel som i helger, høytider og rushtid.