Ararat (provins)

Etymologi

Ararat-provinsen er oppkalt etter den historiske provinsen Ajrarat i Kongeriket Armenia. Dette var en av 15 provinser i kongedømmet. Det var en del av det armenske høylandet.
Selve ordet ararat (armensk: Արարատ) kommer fra det hebraiske navnet på kongedømmet Urartu.

Geografi

Ararat har et areal på 2 003 km² (7 % av Armenias totalareal). Provinsen ligger i den østlige delen Armenia. I nord grenser den til Armavir, Jerevan og Kotajk. I øst grenser den til Gegharkunik og Vajots Dzor. Iğdır-provinsen i Tyrkia og Nakhitsjevan, som er en del av Aserbajdsjan, grenses til i vest og sør.
Historisk sett dekker det nåværende territoriet til dagens provins hovedsakelig deler av Vostan Hajots-området i Ajrarat-provinsen i Kongedømmet Armenia.
Provinsen ligger sør for Araratsletten, og er omringet av Jeranos-fjellene i nord, samt flere andre fjellkjeder i andre retninger, blant annet Gegham, Dahnak, Mzhkatar og Urts. I tillegg ligger Aras-elven til vest for provinsen. Jerakh-fjellene ligger sentralt i provinsen. Rundt 30 % av provinsen er sletter, mens resten er fjell.
Det høyeste fjellet i Ararat er Spitakasar, som er en del av Gegham-fjellene. Det er 2560 meter høyt, og er det nest høyeste fjellet i Armenia. Det laveste punktet i provinsen ligger i Aras-dalen, og er 801 meter over havet.
Det går fire større elver gjennom provinsen Aras, Hrazdan, Azat og Vedi.

Historie

Ararat var et av de tidligste stedene i det armenske høylandet som ble befolket av mennesker. Artashat er en av de eldste byene i Armenia, og fungerte som hovedstaden i det armenske kongedømmet under Artaksid-dynastiet. Den var da kjent som Vostan Hajots, da den ble grunnlagt på starten av 176 f.Kr. Dvin, en annen by i Ararat, ble grunnlagt i det fjerde århundret f.Kr.
Etter at det armenske kongedømmet falt i 428, ble regionen en del av Sasanideriket. I midten av det syvende århundret ble regionen igjen tatt over av Rashidun-kalifatet. I 775 opprørte de armenske prinsene i regionen mot Abbasid-riket som da kontrollerte området. Opprører fant sted i det som nå er Erciş og var mislykket.
Mot slutten av det niende århundret ble området uavhengig igjen, styrt av bagratidene en del av Armenia. Mellom det ellevte og 15. århundret ble regionen invadert av seldsjukkene, mongolene, Ag Qoyunlu og Kara Koyunlu. I starten av det 16. århundret ble området tatt over av Safavidene, som var et persisk dynasti. Under den første halvdelen av det 18. århundret ble regionen en del av Erivan-khanatet, som igjen var styrt av Afsharid-dynastiet. Senere ble det styrt av Qajar-dynastiet. Området forble under persisk styre inntil det ble tatt over av det russiske imperiet i 1828. Etter at det russiske imperiet kollapset, i tillegg til flere suksessfulle slag mot tyrkerne i Sardarabad, Abaran, og Gharakilisa, ble Armenia uavhengig, da som Den demokratiske republikken Armenia, i mai 1918.
Erter to korte år med uavhengighet, ble Armenia en del av Sovjetunionen i desember 1920. Fra 1930 til 1995 var Ararat delt opp i tre rajoner innen den armenske SSR: Masis rajon, Artashat rajon og Vedi rajon. i 1995 ble Armenias 37 regioner redusert til ti provinser, som førte til at de tre rajonene ble samlet til dagens provins.

Demografi

Ifølge den offisielle folketellingen i 2011 hadde provinsen en befolkning på 260 367 (74 103 menn og 133 146 kvinner), som er rundt 8,6 % av Armenias befolkning. Den urbane i provinsen er på 74 103, mens resten av befolkningen i provinsen, 186 264 mennesker, bor på landet. Den største byen i provinsen er Artashat, som har en befolkning på 22 269.

Jordbruk

Siden Ararat befinner seg i det armenske høylandet, bidrar provinsen med 15 % av den produktiviteten innen jordbruk i Armenia. Rundt 75 % (1567 km²) av provinsens område er dyrkbar mark, og rundt 17,23 % av dette (270 km²) er pløyd. Ararat er Armenias mest fruktbare provins. Den produserer durer, epler, fersken, i tillegg til pærer, meloner og auberginer i noe mindre tall.

Turisme

Khor Virap-klosteret er blant et av de mest populære turistmålenen i Ararat. De urgamle bosetningene i Artaksata og Dvin er også populære blant arkeologer.

Utdannelse

I 2015-2016 semesteret hadde Ararat 112 skoler. 107 av dem var under provinsadministrasjonen, mens fem er administrert direkte av Armenias kunnskaps- og vitenskapsdepartement. I slutten av 2015 var det 31 457 studenter i provinsen.