google/wiki40b huggingface dataset:
Gyldenstierne

Gyldenstierne eller Gyldenstjerne, i Sverige Gyllenstierna, er en skandinavisk, opprinnelig dansk, adelsslekt. 
I Hamlet refererer William Shakespeare til slekten, samt til en annen kjent dansk adelsslekt, Rosenkrantz, i det Hamlets to følgesvenner heter Guildenstern og Rosencrantz.

Navn

Navnet er hentet fra slektsvåpenet som i  skjoldet har på blå bunn en gyllen stjerne.

Opprinnelse og utbredelse

Slektens første kjente medlem er ridder Niels Eriksen til Ågård i Jylland, som omtales i 1314. Slektsmedlemmer har senere spilt en fremtredende rolle i Danmarks, Sveriges og Norges historie. I Danmark er slekten utdødd i mannslinjen allerede i 1729.
Den danske ridderen Mogens Henriksen Gyldenstierne (død 1569) var lensherre på Akershus fra 1527, og hans etterfølger var den danske slektningen Erik Olufsen Gyldenstierne (død 1536). Den danske riksråden Axel Gyldenstierne (ca. 1542–1603) var stattholder i Norge 1588–1601.
Til Sverige kom slekten på 1400-tallet med riksråden Erik Eriksson till Fågelvik. Flere grener av slekten fikk adelstitler som friherre og greve. En rekke medlemmer av slekten har hatt framstående stillinger i svensk samfunnsliv gjennom historien og bl.a. eid Steninge slott.

Slektsvåpen

Etter middelalderen har slekten i Sverige brukt våpenmerker med sammensatte  skjold, flere hjelmer med hjelmtegn, skjoldholdere, rangkroner  og annet heraldisk utstyr.
Flotiljemester

Flotiljemester er en grad i det norske Forsvaret.
Flotiljemester blir innført i Norge på OR-7 nivå i Sjøforsvaret i forbindelse med innføringen av den nye ordningen for militært tilsatte. Graden tilsvarer stabssersjant i Hæren og Luftforsvaret.
Ischnoglossa

Utseende

Små (ca. 3 millimeter), avlange, brunlige kortvinger. Antennene er nokså korte. Hodet er litt smalere enn pronotum som igjen er litt smalere enn dekkvingene.

Levevis

I alle fall noen av artene kan finnes under barken på døde trær og ved skader på trær der sevje flyter ut.
Styltefluer

Utseende

Kroppen (thorax) er ofte mer eller mindre metallisk grønn eller bronsefarget. Noen er mørke uten metallglans. Kroppen har flere stive børster (seta), og noen arter er delvis hårkledde. Hannene (ikke alle) har, på bakkroppen, et stort, ned og framoverbøyd kjønnsapparat (hypopygium), som er lett synlig.
Beina er lange. Mange arter har gule bein, men gjerne med mørkere parti. Noen har mange børster og/eller grupper med hår på beina.
Vingene er som regel uten flekker (hyaline), men kan være noe røykfarget. Åremønsteret er redusert, og lett gjenkjennelig for hele familien. Det er bare en lett synlig tverribbe omtrent midt på vingen.
Hodet er ganske lite og rundt, de fleste er flate i bakhodet, slik at hodet har mer form som en halv kule. Munnen er en bløt snabel som ligger i en fordypning i hodets underside, denne bløte, litt tykke snabelaktige munnen, omslutter byttet, som knuses og suges opp. Siden av hodet, fra kinnet og langt opp, nesten til toppen av hodet, dekkes av store fasettøyne, som gjerne er rødbrune. Oppe på hodet, mellom fasettøynene, er en forhøyning (ocellar tubercle) med tre punktøyne (ocelli), i en trekant. Mellom de store øynene er en «smal» pannestripe (frons) og et ansikt (face) som kan være sølvskinnende, gulbrunt eller mørkbrunt. Antennene hos mange arter har to ganske korte ledd (scapus og pedicullus) først, deretter flere ledd (postpedicel som i eldre litteratur benevnes flagellum), hos styltefluene er disse leddene særpregete for gruppen. Det første av disse er mer eller mindre rundt med en litt lang mangeleddet, tynn hårbørste (artista) festet litt foran, på toppen. Mens enkelte andre styltefluer har annerledes antenner.

Levevis

Styltefluer finnes langs innsjøer, elver, fuktige områder i skog og på gressenger. De holder seg på det samme området, blir de skremt opp flyr de ikke langt. Ofte sitter de litt høyt i vegetasjonen, tar en liten runde, gjerne over vannflaten, for å lande på omtrent det samme sted de startet fra.
De alle fleste styltefluer er rovdyr i larvestadiet og som voksne. De voksne spiser mindre dyr som de fanger.
'Eggene legges i fuktig jord, tang, under bark eller i mudder. Noen arter legger egg i vann.
Larvene til mange av artene suger ut kroppsveske av andre dyr. Enkelte små arter har egglegging eller larvestadiet råttent organisk materiale (saprophage).
Alle tovinger gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium.
Mastodonter

Kropp

Moderne rekonstruksjoner basert på både hele og mer fragmentariske skjeletter viser at mastodonter var svært like elefanter og i noen grad, mammuter. Likevel var ikke mastodontene nære slektninger. Sammenlignet med mammuter, hadde mastodonter kortere ben, en lengre kropp og var mer muskuløs, mer lik dagens asiatiske elefanter.

Størrelse

Mastodonter kunne bli svært store, og flere av artene er større enn noen nålevende elefant. Den gjennomsnittlige kroppsstørrelse til den best kjente arten, M. americanum, var omkring 2,3 m i høyden over skuldrene. Dette er gjennomsnittet for arten, men store hanner kunne komme opp i 2,8 m over skuldrene. Imidlertid er det 35-årige eksemplaret AMNH 9950 2,89 meter høy og hadde en estimert vekt på 7,8 tonn. En annen stor hann er beregnet til 3,25 meter høy og 11 tonn. En annen art, M. borsoni, er kjent fra en 30-40 år gamle hann som var 3,9-4,1 meter høy og veide et sted mellom 14 og 16 tonn.

Hode og tenner

Som moderne elefanter var hunnene mindre enn hannene. Hunnenen hadde en noe lavere og lengre hodeskalle med lange og slakt buede støttenner. Hannene hadde tyngre bygde skaller og tyngre og mer buede støttenner. Mastodonter hadde kinntenner med en serie koniske spisser, svært forskjellige fra mammut- og elefanttenner som har en rekke riller av tannemalje. Mastodontenes tenner var først og fremst egnet til å tygge blader, barnåler og grener av trær og busker. De har også levdt av gresskar, og vært den primære spredningsmekanismen for deres frø. Da masodontene ble utryddet på de amerkianske kontinentene forsvant i stor grad disse plantene fra den ville floraen.
Glede

Glede er en følelse som setter i gang en til­stand av lykke. Gleden er en individuell opplevelse og hva som føles som glede for en person, er ikke nødvendigvis glede for andre.
Størrelsen av gledesfølelse har ikke noe med «surhetsfølelse» å gjøre, men er helt klart avhengig av personens følsomhet og et temperamentsspørsmål som er forbundet med personlighetstrekkene. Noen har et stabilt følelsesliv uansett hva følelsen er, andre har et mer intensivt følelsesliv, og andre befinner seg et sted midt i mellom. Mennesker som generelt sett har positivt livssyn føler seg mer glad enn mennesker med et negativt livssyn.

Sitater om glede

Den greske filosofen Aristoteles sa: «Lykke er så viktig at det overgår alle andre verdslige hensyn».
Den amerikanske psykologen William James (1842–1910) sa: «Lykke er for de fleste, til alle tider, det hemmelige motiv til alt hva de gjør.»

Forskning

Forskning utført av psykolog Martin Seligman forklarer at å kjenne glede gir en bedre helse, men det hjelper ikke bare å tenke positivt. Du må gå aktivt inn for å trene «gledesmuskelen». Visjonen hans er å snu psykologiens fokus fra det å reparere det vanskelige ved livet, til å heller styrke hvert enkelt individs kvaliteter. Han beskriver at det finnes snarveier til å oppleve glede; som å shoppe, se på kommersiell TV eller bruke narkotika, men det finnes ingen snarveier til dypere glede. Snarveier til glede er kun en kortvarig glede som raskt går over. Eneste måten å oppleve en dypere glede er å bruke de sterke sidene og talentene dine i møtet med de utfordringene du opplever. Glede handler mer enn positiv tenkning. Det handler om å våge og tørre møte på utfordringene og problemene som kan oppstå, for så å bygge seg sterk slik at du klarer å kjenne på en dypere følelse av glede.
Busksvin

Beskrivelse

Busksvinet ligner så mye på penselsvinet at disse tidligere ble regnet som samme art. Busksvinet er imidlertid mindre utfarget enn penselsvinet, selv om utfargingen varierer mellom de fire aksepterte underartene. Pelsen er ragget over nakken og et stykke ut på ryggen, og grunnleggende blek rødbrun til gråbrun og nærmest sort i fargen. Langs ryggraden har også busksvinet ei lyrese hårrand, men den er gjerne ikke like markert som hos penselsvinetg. Det har også stående, spisse ører, men mangler gjerne de lange hårduskene på øreflippene. Ansiktsmarkeringene er også lagrt mindre fremtredende. Lemmene er overveiende sorte, men har innslag av grått og brunt.
Busksvinet er kompakt bygget og har relativt korte, men robuste extremiteter. Halen er lang og tynn og utstyrst med en sort hårdusk i enden. Det veier typisk 54-115 kg og blir omkring 50-80 cm i skulderhøyde. Hannene har to vorteaktige knølutvekster på snutepartiet foran øynene og blir betydelig større enn hunnene. Begge kjønn har forstørrede sylkvasse hjørnetenner som minner om villsvinets.
Claus Severin Mørch

Meritter

Mørch ble verdensmester for ungdom 1993. Han hadde tatt VM-bronse to år tidligere, i 1991. Han vant bronse under jr-VM 1994. Han ble europamester og vant bronse under VM for junior 1995. Som senior vant han bronse under VM i 2005. Han har 12 individuelle titler fra senior-NM (1995, 1997–2007) og flere kongepokaler.

Familie

Han er etterkommer etter eidsvollsmannen Ole Clausen Mørch som var hans tipptippoldefar. Mørch kommer fra en familie av fektere. Hans far, Claus Mørch jr. (f. 1947) ble norsk mester fire ganger. Også hans farfar Claus Mørch sr. var aktiv fekter og hans ett år yngre søster, Margrete Mørch (f. 1977), deltok i OL i 2000 og har 13 NM-titler. Hans fars søsken var også aktive fektere. Hans søster, Anne Cathrine Mørch (f. 1957), er 10 ganger norsk mester med florett og en gang med kårde. Ole Mørch (f. 1950) er to ganger norsk mester med florett.
Elin Nordegren

Oppvekst og familie

Nordgren vokste opp i Vaxholm, en kystby på utsiden av Stockholm. Hennes mor Barbro Holmberg, er en politiker og tidligere migrasjonsminister i Sverige, mens hennes far heter Thomas Nordegren. Hun har en eldre bror Axel og en tvillingsøster Josefin. Hun jobbet i en periode som modell.

Relasjonen til Tiger Woods

Nordegren og hennes tvillingsøster Josefin arbeidet som au pair for den svenske golferen Jesper Parnevik da han introduserte dem for Woods under British Open i 2001. I november 2003 deltok Woods og Nordegren Presidents Cup-turneringen i Sør-Afrika og ble offisielt forlovet da Woods fridde på luksusstedet Shamwari Game Reserve. Den 5. oktober 2004 giftet de seg ved det 19. hullet på den eksklusive Sandy Lane resort på Barbados. Seremonien skal ha kostet over USD 1,5 millioner og ble i 2007 rangert som det 9. dyreste kjendisbryllupet.
Den 18. juni 2007 proklamerte Woods fødselen til deres datter, Sam Alexis Woods, tidligere den samme morgen, bare en dag etter at Woods kom på annenplass i 2007 U.S. Open. Datteren Sam var i 2008 en av Hollywoods mest populære barn.
Den 2. september 2008 offentliggjorde Woods at de ventet et nytt barn sent på vinteren. Fem måneder senere ble det offentliggjort at Elin hadde fått en gutt, Charlie Axel 8. februar 2009.
I desember 2009 var hennes ekteskap til Woods under stor medieoppmerksomhet etter at Woods innrømmet utroskap, som fremkom etter hans bilkrasj nær deres Florida-hjem.

Nakenfotohendelsen

Kort tid etter at Nordgrens forhold til Woods ble kjent offentlig, sirkulerte det nakenfotografier av en kvinne som lignet på henne sammen med tekst som påstod at det var henne. Nordegren benektet voldsomt at hun hadde posert naken, selv om hun i modelljobben hadde posert i bikini. Nakenfotografiene som påstod at de var henne var av Playboy-magasinets modell Kim Hiott, og flesteparten var uteldet fra 2000-utgaven av Playboy's «Nudes»-spesialversjon. Til tross for denne identifikasjonen og gjentatte benektelser fra Nordegren og Woods, trykket det irske magasinet The Dubliner i september 2006 (rett før 2006 Ryder Cup) en artikkel «Ryder Cup Filth for Ireland,» som viste nakenfotografier av Hiott og igjen påstod at dette var av Nordegren. Woods beskrev historien som uakseptabel («unacceptable») og hans agent Mark Steinberg sa at alle vet at det ikke var henne («Everyone knew it wasn’t her. It's plain as day.») Steinberg sa også at paret overveide rettslige skritt mot magasinet. The Dubliner trykket en unnskyldning for å ha trykket historien, og sa at de hadde trykket den som en satire over den tabloide pressen ("satire of tabloid publishing").
Nordgren vant rettssaken og som en del av oppgjøret som ble akseptert av en retten i Dublin, måtte The Dubliner trykke en lengre unnskyldning i flere kilder, inkludert det neste nummeret av tidsskriftet. Hvis de ikke oppfyller disse forpliktelsene de må betalingen økes til USD 366 500 og utgiveren må betale Nordegren/Woods rettsomkostninger.
Tetthet

Tetthet eller densitet er et mål for en gitt egenskap per volum. Det kan for eksempel være massetetthet, som er masse per volum, eller energitetthet, som er energi per volum. Ettersom areal kan sees på som et grensetilfelle av volum, brukes også begrepet i for eksempel befolkningstetthet, som er befolkning per areal, eller magnetisk flukstetthet, som er fluks per areal. Om et objekt har høyere tetthet enn et annet, har det altså større mengde eller antall av den gitte egenskapen per volum (eller areal) enn det andre objektet.

Enheter

SI-enheten for tetthet er kilogram per kubikkmeter (kg/m³). Noen bruker fremdeles den gamle enheten g/cm³ (gram per kubikkcentimeter) eller kg/l (kilogram per liter) til å måle tetthet.  1 kg/dm³ = 1 g/cm³ = 1 kg/l.
I USA brukes også enheten pound/cubic foot (lb/cu. ft.).
Ekspresstog

Ekspresstog er tog som gjerne brukes på lengre strekninger, som gjerne kjøres med hurtiggående materiell, og som kun stopper ved viktige knutepunkter for å spare tid. Lyntogene av typene 66 og 88 ble ofte brukt som ekspresstog, men også tog med lok og vogner har vært brukt. El 14, El 16 og El 17 var mye brukt som ekspresstoglok de siste tiårene før dette togslaget gikk av bruk. Hos NSB var ekspresstog det raskeste togslaget. Hurtigtogene var noe langsommere og stoppet noen flere steder (dog ikke alle), mens persontogene stoppet enda flere steder. I dag har disse betegnelsene gått av bruk og erstattet med regiontog. Flytoget kalles Airport Express i engelskspråklig informasjon.
I en rekke land forekommer fortsatt tilsvarende togslag, f.eks. Acela Express i USA og de tyske ICE-togene. Ekspresskjøring forekommer også på enkelte tunnelbaner - f.eks. New York Subway, hvor noen linjer har tre eller fire spor, med ekspresstogene i midtre spor.
Votkinsk

Votkinsk (russisk: Воткинск, udmurtisk: Вотка – Votka) er en industriby i Republikken Udmurtia i Russland. Byen ligger rundt 50 km nordøst for Izjevsk. Innbyggertall: 98 039 (est. 2006), 99 441 (folketelling 2002). 
Votkinsk ble grunnlagt i 1759 i forbindelse med byggingen av et hammerverk. I 1935 fikk den innvilget bystatus.
Votkinsk har en variert industri, og blant de største virksomhetene er maskinbyggingsselskapet Votkinskij Zavod, som har sin opprinnelse i det opprinnelige hammerverket i byen, og som i dag blant annet produserer raketter av typen Topol M.
Folkeminne

Folkeminner eller folklore er en samlebetegnelse på tradisjonsoverført kunst, litteratur, kunnskap og praksis. Folklore overføres gjerne muntlig eller gjennom handlinger fra menneske til menneske og generasjon til generasjon, og folkloren har ofte tilhørt den uformelle, ikke-kommersielle sfæren av kulturen. I dagligtale assosieres gjerne folklore med kulturelementer som tilhører bønder, i gamle dager. Det er likevel ikke noe i veien for, og det skjer hele tiden, at folklore overføres skriftlig, gjennom massemedier, blant eliten i en kultur like mye som blant lavere klasser, i dag like så mye som i eldre tider, og så videre. En mye brukt akademisk definisjon er Dan Ben-Amos’ "folklore er kunstnerisk kommunikasjon i små grupper" .
Forstavelsen «folk» i begrepene folkeminne og folklore kan være vanskelig å få tak på. Den amerikanske folkloristen Alan Dundes foreslo provoserende i 1965 å definere «folk» som «en hvilken som helst gruppe mennesker som har i det minste én fellesfaktor» . Fellesfaktoren skaper en eller annen form for felles identitet. Det betyr at i teorien kan både en etnisk gruppe, et bygdesamfunn, en skoleklasse, mennesker med samme sykdom eller et samboerpar og så videre kan være et «folk» i denne sammenhengen - og dermed dele folklore.

Flere betydninger

Begrepet folklore har flere ulike betydninger i dagligtale og akademia. På engelsk kan termen vise til selve forskningsfaget like mye som emnet man studerer. På den annen side ser man også ordet folklore brukt om en viss type mote (innen interiør, klesstil osv.) - gjerne av den fargerike sorten inspirert av urbefolkningers klesskikk .

Etymologi

Selve ordet folkeminne er en nesten direkte oversetting fra det tyske «Volkskunde». Folklore er et lånord fra engelsk (der «lore» betyr kunnskap), et ord opprinnelig funnet på av den britiske skribenten William Thoms .

Folklore som fagfelt

Folkeminner og folklore har i Norden vært et eget studiefelt ved universitetene – emne for fag som etnologi, litteraturvitenskap, antropologi – og ikke minst folkloristikk (studiet av folklore). D Flere nordiske forskere har vært internasjonalt anerkjente for sin samling og analyse på feltet – de første i rekken i Norge var P. Chr. Asbjørnsen og Jørgen Moe. Utnevnelsen av Jørgen Moes sønn, Moltke Moe til professor i "norsk Folkesprog og norsk Folketradition" regnes gjerne som starten på folkloristikken som fag i Norge.
Flatflesa fyr

Tekniske fyrdata

Fyret er et hvit jerntårn med to svarte belter. Lyshøyden er 17,3 meter over høyvann. Lysstyrken er på 30 800 Candela, og lysvidden er på 10,9 nautiske mil. Lyskarakteren er Oc (3) WRG 10s, som betyr at det blir gitt en gruppe på tre formørkelser med rødt grønt og hvitt lys hvert 10. sekund. Fyrlyset har 13 sektorer.
Trådstyrt missil

Et trådstyrt missil er en rakett som er styrt av signaler som sendes via tynne ledninger som er koblet mellom rakett og styringsmekanismen som er tilknyttet avfyringsplattformen. Når missilet flyr, vil tråden spoles ut bak missilet. Dette styringssystemet er oftest brukt i panservernraketter, hvor den kan brukes i avstander med fri siktelinje, og hvor lengden på tråden (opptil 4 kilometer) gjør det mulig med slik styring. Den største fordelen med slik styring er at missilet ikke kan påvirkes av elektronisk krigføring.
Balagtas

Balagtas (Bigaa) er en kommune i provinsen Bulacan på Filippinene. I 2015 telte kommunen 73 929 innbyggere.
Byen het tidligere Bigaa, men navnet ble endret til ære for den filippinske dikter Francisco Balagtas som ble født i barrio Panginay.
Travellin' Strawberries

Travellin' Strawberries er en norsk musikkgruppe fra Sør-Trøndelag, dannet i 1992. Samtlige medlemmer har bakgrunn fra Difference.  I 1994 lagde de den norske versjonen av The Julekalender som ble vist på TV 2 i desember samme år. 
I 1997 kom de tilbake med serien Prinsesse Gullhår og de tre omreisende trubadurer.
Celeb Poker

Celeb Poker er et skandinavisk spill-program som gikk på TV3 i 2005. Her skulle 24 kjente danske, svenske og norske skuespillere, politikere, musikere, sportsfolk og andre kjente kjempe om å bli den beste i poker-spillet 'Texas Hold’em'. Førstepremien var på 300 000, som skulle doneres til et godt formål.
Fra Norge deltok Snorre Rotbæk fra «Farmen», artist Karin Park, programleder Hallvard Flatland, «Homsepatruljens» John Ødegård Jensen, fotballspiller Frode Birkeland og Chess-gründer Idar Vollvik. Rotbæk og Flatland var i tillegg kommentatorer. Fra Sverige deltok Thomas Nordahl, Peter Henriksen, Per Carlen, Christer Anderson, Frederik Birging, Paolo Roberto, Soffia Wistam og Åke Unger. Fra Danmark Malene Hasselblad, Dan Rachlin, Sascha Dupont, Rune Klan, Morten Messerschmidt, Michael Sandstød, Mayianne Dinesen, Jason Watt og Rene Dif.
Svenske håndballspilleren Per Carlen vant.
Arvid Carlsson

Liv og virke

Carlsson vokste opp i Lund, og ble i 1951 både med.lic. och med.dr ved Lunds universitet. Han ble ansatt der som ektraordinarie dosent i farmakologi, og ble i 1959 kalt til Göteborgs universitet som professor i farmakologi. Han innehadde dennr dtilling til sin pensjonering i 1989. Carlsson var medlem av Kungliga Vetenskapsakademien fra 1976 og var opp til høy alder aktiv som forsker og foreleser samt styrmedlem i flere forskningsforetak.

Forskning

Han mottok Nobelprisen i fysiologi eller medisin for sine oppdagelser om signalstoffer i nervesystemet. Blant annet studerte han transmitterstoffene dopamin og serotonin. Han delte prisen med amerikanerne Paul Greengard og Eric R. Kandel.
Signalene fra en nervecelle til en annen overføres ved hjelp av ulike signalsubstanser. Signaloverføringer skjer i spesielle kontaktpunkter, synapser. En enkelt nervecelle kan ha tusenvis av kontaktpunkter med andre nerveceller. Arvid Carlsson oppdaget at dopamin er en slik signalsubstans i hjernen, og at dopamin har stor betydning for kontrollen av våre bevegelser. Hans forskning ledet i sin tur til innsikten i at Parkinsons sykdom  forårsakes av dopaminbrist i visse deler av hjeren, og at man kunne få  frem et effektivt legemiddel (L-dopa) mot denne sykdommen.
Paul Greengard oppdaget hvordan dopamin og en rekke andre signalsubstanser utøver sine effekter i nervesystemet. Signalsubstansene påvirker først en reseptor  på cellens overflate. Dette utløser en rekke reaksjoner som påvirker  visse «nøkkelproteiner», som igjen regulerer ulik cellulære funksjoner.  Proteinenes form og funksjon forandres ved at fosfatgrupper tilføres  (fosforylering) eller tas bort (defosforylering). Gjennom denne  mekanismen kan signalsubstansene overføre sine budskap mellom  nerveceller.
Eric Kandel oppdaget siden hvordan synapsenes  effektivitet kan forandres og med hvilke molekylære mekanismer dette  skjer. Han viste at synapsenes funksjon er sentrale for læring og  hukommelse. For funnet av en form for korttidsminne spiller proteinfosforyleringen i synapsen en viktig rolle. For at et langtidsminne skal oppstå, kreves dessuten nydanning av proteiner som blant annet fører til at synapsens for og funksjon forandres.
Han ble tildelt Wolfprisen i 1979 og Björkénska prisen i 1981.
Aerenomera

Utseende

Middelsstor, spinkle, gråaktige trebukker. Kroppsformen er ganske langstrakt.
Antennene er omtrent så lange som kroppen.

Utbredelse

Artene er utbredt i det sørlige Brasil, Bolivia, Argentina og Paraguay.
Radøy

Historie

Radøy kommune ble dannet 1. januar 1964 ved sammenslåingen av seks kommuner som helt eller delvis lå på øyen Radøy, unntaket var Alversund som gikk inn i Lindås. Fra syd inngikk Sæbø, Manger og Hordabø, samt deler av Herdla (øyen Bognøy), Lindås (Ystebø og Skjelvik) og Austrheim (Straume).
Manger herred ble opprettet i 1837 på bakgrunn av Manger prestegjeld og omfattet omtrent hele Radøy, nordre deler av Holsnøy og Askøy, samt dagens Øygarden. Det store herredet ble senere delt en rekke ganger: i 1871 ble Herdla skilt ut, i 1910 Hjelme og 1. juli 1924 ble Sæbø og Hordabø sogn begge skilt ut som eget kommuner ved den siste delingen av Manger. I 1964 inngikk hele Manger og Hordabø i den nye Radøy kommune, og så godt som hele Sæbø. Unntakene var Havrøyna og et lite område på Holsnøy som ble tillagt nye Meland, samt Titland øst for Radsundet som ble tillagt nye Lindås.

Kommunereformen

I forbindelse med kommunereformen er Radøy vedtatt sammenslått med Meland og Lindås. I et felles kommunestyremøte for Meland, Lindås og Radøy 22. juni 2017 ble det vedtatt at den nye storkommunen, som blir en realitet fra 1. januar 2020, skal hete Alver. Den nye kommunen vil få rundt 28 000 innbyggere og bli den 33. største i innbyggertall (med dagens kommuner).

Kommunevåpenet

Motivet på kommunevåpenet symboliserer båtfunnet på Mangersnes, ett av de eldste funnene av småbåter i Norge, og er to svarte keiper på gul bunn. Kommunevåpenet er tegnet av Even Jarl Skoglund og ble godkjent ved kongeleg resolusjon 14. juni 1991.

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er kulturlandskapet rundt Solendfjellet, Nøttveitveten og Morkenfjellet.