Dosent

Dosent er en akademisk stilling eller tittel med ulik bruk i forskjellige land. En stilling som dosent betegnes som et dosentur. Ordet er avledet av latin docēns, av docēre (undervise).
I Norden har tittelen dosent siden 1800-tallet tradisjonelt og for det meste vært brukt om en stilling eller tittel under professor, men etterhvert over førsteamanuensis, på samme nivå som stillingen reader i Storbritannia. I Norge var dosent en stilling ved universitetene fra tidlig på 1800-tallet til 1985, og rangerte under professor og etterhvert over førsteamanuensis. I 1985 ble tittelen dosent avskaffet og alle de daværende dosentene ved universitetene fikk professortittel. Etter 1985 har tittelen dosent vært brukt om to stillinger i Norge: Høgskoledosent, en stilling som rangerer under professor, og undervisningsdosent, en stilling innført i 2003 som i 2006 endret navn til bare dosent. Stillingen (undervisnings)dosent fra 2003/2006 er administrativt sidestilt med professor, men har ulike kompetansekrav med større vekt på pedagogisk kompetanse og lavere krav til vitenskapelig kompetanse, og er derfor ikke sammenlignbar med bruken av tittelen i Norge før 1985. Både høgskoledosent og dosent er lite brukte titler i Norge i dag, og høgskoledosent blir faset ut. Dagens norske dosentstilling tilsvarer stillingsbetegnelsene teaching professor i USA og professorial teaching fellow i Storbritannia.
I Danmark, Sverige og Finland er dosent en stilling eller tittel plassert under professor; i Sverige og Finland er dosent imidlertid normalt bare en tittel knyttet til vitenskapelig kompetanse og ikke en stilling i seg selv, og tildeles vanligvis som en personlig tittel til personer ansatt i stillingen universitets-/høgskolelektor (tilsvarende førsteamanuensis). I tyskspråklige land er dosent for det meste en generell betegnelse på en som underviser innen høyere utdannelse uansett nivå, og brukes også i tittelen privatdosent, som er en ulønnet utnevnelse på nivået under førsteamanuensis.

Danmark

Dosent (dansk: docent) er en stilling plassert mellom universitetslektor (førsteamanuensis) og professor. Dosentstillingen tildeles som regel lektorer som har hatt en vesentlig vitenskapelig produksjon på internasjonalt nivå og som gjerne har ytt en særlig innsats innen sin institusjons undervisning.

Nåværende bruk

Siden 2003 har det eksistert to ulike dosenttitler i Norge, høgskoledosent og undervisningsdosent (fra 2006 betegnet bare dosent).

Høgskoledosent

Dosenttittelen eksisterte ved regionale høyskoler i formen høgskoledosent, som primært var en høyere undervisningsstilling. I motsetning til dosenttittelen ved universitetene og de vitenskapelige høyskolene ble denne tittelen ikke avskaffet i 1985. Ettersom høyskolene ikke hadde lov å bruke den høyere professortittelen før 1995 var høgskoledosent den høyeste tittelen ved høyskolene frem til 1995. Da professortittelen ble innført ved høyskolene ble høgskoledosenter innplassert under professorer i hierarkiet. Høgskoledosenter fikk i 1990-årene mulighet til å søke om personlig opprykk til professor etter kompetanse. Etter forskriftsendring i 2006 ble det ikke anledning til nye ansettelser i denne stillingen. Per 2018 var det tre medlemmer av Forskerforbundet som hadde stillingen høgskoledosent; dette tallet omfatter ikke eventuelle høgskoledosenter som som er medlemmer av andre fagforeninger, eller uorganiserte.

Sverige

I Sverige er dosent (svensk: docent) en akademisk tittel som er plassert mellom universitetslektor/högskolelektor (som tilsvarer norsk førsteamanuensis) og professor. I regelen kan tittelen dosent tildeles når man har publisert tilsvarende minst to doktorgrader og oppfyller andre krav, eksempelvis erfaring med undervisning og veiledning av et visst omfang. Ved statlige institusjoner finnes ikke lenger stillingen som dosent, og dosent tildeles normalt som en tittel til personer som allerede er ansatt som universitetslektor/högskolelektor. Dosent er i seg selv en vitenskapelig tittel og en kompetansemarkering som gir rett til å undervise og veilede på alle nivåer på universiteter og høyskoler, og å være opponent og komitémedlem i doktorgradskomitéer. I noen tilfeller gis tittelen dosent også til andre med sterk tilknytning til institusjonen, men som ikke er ansatt i lønnet stilling der; dette skjer normalt kun når personen har et aktivt samarbeid med institusjonen og deltar i forskningssamarbeid og eventuelt undervisning i et visst omfang. Dosenttittelen beholder man på livstid når man først har fått den, med unntak av de som utnevnes til professorer, som ikke lenger anvender tittelen. Tittelen oversettes til engelsk som associate professor eller reader. En universitets- eller høgskolelektor som har tittelen dosent har mulighet til å søke om opprykk til professor etter kompetanse.

Tyskland

I Tyskland er dosent (tysk: Dozent) en generell betegnelse på enhver som underviser innen høyere utdannelse ved universiteter, høyskoler og fagskoler. Betegnelsen kan brukes om alt fra professorer til innleide timelærere, men er særlig brukt om den sistnevnte gruppen ettersom professorer gjerne vil omtales med professortittelen i stedet. Ordet inngår også i stillingen privatdosent (Privatdozent), som er en person som har fullført habilitasjon og som i teorien har rett til å undervise ved et universitet, men uten å være fast ansatt som professor eller førsteamanuensis.

Sveits

I Sveits er dosent (tysk: Dozent) den vanligste stillingsbetegnelsen på faste vitenskapelig ansatte ved universiteter og høyskoler. Tittelen professor brukes som ærestittel og tildeles særlig fortjente forskere. Det skilles mellom hauptamtliche Dozenten, det vil si dosenter i fulltidsstilling, og nebenamtliche Dozenten, dosenter i deltidsstilling.