Krigsmedaljen

Rangering

Krigsmedaljen rangerer nummer ti i rekken av norske sivile og militære utmerkelser, bak St. Olavsmedaljen, men foran Forsvarets medalje for edel dåd. Blant utmerkelsene for innsats under andre verdenskrig rangerer krigsmedaljen som nummer fire, etter St. Olavsmedaljen med ekegren og foran Haakon VIIs Frihetsmedalje.
Etter gjenopptakelse av utdeling av krigsdekorasjoner tildeles Krigskorset med sverd for særlig fremragende innsats, St. Olavsmedaljen med ekegren for fremragende innsats og Krigsmedaljen for særlig innsats.

Utforming

Medaljen er i bronse. På adversen har medaljen portrett av regjerende monark, sammen med navn og valgspråk.  På reversen er det en krans med skriften «KRIGSMEDALJE», kongens monogram på hver side og korslagte eikegrener. På toppen av medaljen står den regjerende konges kronede monogram. Ved innstiftelsen hadde medaljen kong Haakon VIIs bilde, navn og valgspråk, og denne varianten er benyttet for tildelinger for innsats under andre verdenskrig også etter kong Haakons død. Etter gjenopptagelsen av Krigsmedaljen i 2010 og med endrede statutter av 2012, skal medaljen ha bilde av regjerende monark.
Båndet er i fargene rødt og gult, fargene fra Norges riksvåpen og kongeflagg. Båndets grunnfarge er rød med en bred og en smal gul stripe ved hver kant. Dersom en mottaker gjør seg fortjent til medaljen flere ganger, blir det satt på opp til tre stjerner på båndet. Medaljen er opphengt i båndet i en halv eikekrans. Eikeløv og eikegrener benyttes i militær symbolikk og representerer tapperhet, styrke og patriotisme.
Medaljen med kong Haakons portrett ble først produsert hos firmaet Spink & Son i London under andre verdenskrig. Etter krigen fant produksjonen sted ved firmaet J. Tostrup I Oslo. Krigsmedaljen med portrett av kong Harald er produsert av Sporrong.
Sammen med medaljen følger det et diplom, undertegnet av kongen.

Tildeling

Tildeling av Krigsmedaljen begynte under andre verdenskrig og fortsatte de første etterkrigsårene fram til begynnelsen av 1950-tallet. Beslutning om tildeling fant sted etter vedtak av kongen i statsråd. Forsvarsdepartementet utarbeidet innstilling for militært personell.
Krigsmedaljen skulle tildeles for tapperhet og ledelse, men med lavere krav enn for Krigskorset. I 1945 ble det bestemt at Krigsmedaljen også skulle tildeles dem som falt for Norges sak, det vil i praksis si personer som falt i strid, inkludert organisert motstandsinnsats. Tildeling post mortem fant likevel bare sted dersom det fantes pårørende i live, nærmere bestemt en ektefelle eller pårørende i rett opp- eller nedadgående linje.
For personell i handelsflåten gjorde et rangmoment seg gjeldende for tildeling, da slik at skipssjefer og maskinsjefer kom i betraktning for tildeling av krigskorset, mens mannskapet ellers ble tildelt Krigsmedaljen. For krigsseilere ble det også innført et kriterium der 18 måneders fartstid i faresonen kvalifiserte til medaljen. Krigsmedaljen ble under andre verdenskrig tildelt rundt 6 200 personer fra handelsflåten. I tillegg ble denne medaljen tildelt 2 300 krigsseilere som falt for Norges sak i tjeneste i handelsflåten. Imidlertid stoppet innstilling av kvalifiserte opp da skipene i handelsflåten ble tilbakeført til rederiene fra Nortraship, slik at færre enn halvparten av de som var kvalifisert til medaljen faktisk mottok den. Etter tilbakeføring av skipene til rederiene, måtte hver enkelt krigsseiler selv søke om tildeling av krigsmedaljen.
Tildeling av Krigsmedaljen ble i 1979 gjenopptatt for innsats under andre verdenskrig. Bakgrunnen var kritikk mot at norske sjøfolk som seilte i handelsflåten under den andre verdenskrig ikke hadde fått den heder de fortjente. I 1981 ble også tildeling gjenopptatt for de som tjenestegjorde i det norske sjøforsvaret under andre verdenskrig. Sakene ble vurdert av Krigsdekorasjonsrådet. I tiden fra desember 1979 til august 1987 ble til sammen 10 755 personer tildelt Krigsmedaljen.
I statsråd 10. desember 2010 ble det bestemt at Krigsmedaljen også kan tildeles for innsats etter andre verdenskrig, i krig eller annen væpnet konflikt der norske styrker deltar, og at statuttene endres i tråd med dette. Samtidig er tildeling av St. Olavsmedaljen med ekegren også besluttet gjenopptatt, mens Krigskorset ble gjeninnført i 2009.
Statuttene fra 2012 bestemmer at Krigsmedaljen kan tildeles for personlig innsats i kamp «eller lignende bedrift», enten det gjelder særlig utvist personlig tapperhet eller ved særlig ledelsen av en avdeling. Innsatsen må være utført i krig eller væpnet konflikt. Medaljen kan tildeles nordmenn så vel som utlendinger, militære så vel som sivile. Den kan tildeles post mortem og overlates da til den dekorertes nærmeste etterlatte.
Tildeling av vedtas av Kongen i statsråd på grunnlag av Forsvarsdepartementets innstilling. Forut for innstilling skal departementet sørge for at det blir gjort en fagmilitær vurdering av den innsatsen som vurderes belønnet. Forsvarssjefen må gi sin anbefaling til innstilling. I 2012 ble det innført en paragraf om at Kongen i statsråd kan frata medaljen den som har vist seg uverdig til å bære den.
De første tildelinger av Krigsmedaljen for innsats etter andre verdenskrig ble vedtatt i statsråd 23. mars 2012. Medaljen ble da tildelt fem personer for innsats i Afghanistan. De fem dekorerte var Fredrik Femtehjell Friberg, Henrik Krogseth Jahre, Tommy Olsen, Frode Singstad og Christian Lian, sistnevnte ble tildelt medaljen med stjerne (to tildelinger). Lian mottok medaljen post mortem.