Graffiti

Historikk

Det er rimelig å anta at anonyme strektegninger, enkle karikaturer, slagord og kommentarer har blitt risset inn på bygninger og gjenstander i praktisk talt alle kulturer og helt siden bilder og skrift oppstod for flere tusen år siden. Vår kjennskap til slik graffiti har først og fremst sitt utspring i antikken. En inskripsjon fra 79 f.Kr i et bordell i Pompeii sier:
Solemnis var her, en dyktig utøver
(og tilføyd under:)
Solemnis, du er den perfekte elsker
I keisertiden i Roma brukte forfulgte kristne graffiti som et samlingspunkt og tegn på motstand. Fra norsk middelalder finnes også graffiti i gamle stavkirker, og under 2. verdenskrig ble H7-tegnet for Haakon VII brukt som et symbol for motstand mot den tyske okkupasjonen.
Studier innen dette feltet er gjort av Skandinavisk institutt for sammenlignende vandalisme, som ble opprettet så tidlig som i 1961, og har blant annet studert vikingenes "graffiti"-herjinger, som på den greske pireusløven. 
Med den allmenne tilgjengeligheten av tusjpenner og spraybokser antas graffiti å ha økt i mange land siste del av 1900-tallet. Oppblomstringen har også bakgrunn i blant annet hippiekulturen på 60-tallet og hiphopkulturen på 70-tallet. Graffiti er imidlertid ikke kun et ungdomsfenomen og utøves av alt fra små barn til vel voksne personer. Siden 1980-tallet har den spontane, fargerike storbygraffitien inngått i flere musikk- og ungdomskulturer, som hiphop-miljøer. Og uttrykket i vår tids graffitimalerier har påvirket den etablerte populærkulturen, reklame og billedkunst.

Typer

Graffiti kan inndeles på forskjellige måter, etter innhold, form, plassering og lignende. Noen som nevnes er politisk graffiti, religiøs graffiti, kunstgraffiti (street art), navn og taggs, kjærlighetserklæringer, hetsing, kommunal graffiti, latrinalia (do-graffiti) og hiphop-graffiti. Listen er ikke uttømmende og gruppene vil ofte kunne overlappe. I tillegg finnes undertyper og særfenomen. Et eksempel er tidenes kanskje mest globalt utbredte tagg: "Kilroy was here". Kilroy skal ha vært en us-amerikansk stålinspektør som under 2. verdenskrig godkjente materialer med denne setningen og ble gjort til maskot og spredt over hele verden av verftsarbeidere som ble innkalt til militærtjeneste. 
I omfang antas den politiske graffitien å ha vært størst fram til 80-tallet, da den i mange land i stor grad har blitt overtatt av såkalt hiphop-graffiti, som dekker både tagging og gatekunst i glidende overgang.

Bombe

Bombe er når en graffitimaler/writer har etterlatt seg tydelige spor av tags og throwups hvor han/hun har gått. Å bombe er også og virkelig gå inn for å lage tags eller throwups så mye som mulig på ett sted eller ett kvartal, dog, man kan også bombe et tog eller en hel by. Begrepet ble først tatt i bruk av de første hiphopperne i The Bronx.
Graffitibokstavenes utforming har forøvrig mye med breakdancemoves å gjøre.

Kontroll og kriminalisering

Mens graffiti har vært ansett som en form for skadeverk i lengre tid, ble kontrollen med det økt kraftig i Norge på 1990-tallet, spesielt etter påtrykk fra Oslo kommune og Oslo Sporveier, og etter oppskrift fra blant annet New York på 70-tallet. En spesialstudie har vist at det i 1990 ble anmeldt 20 graffitilovbrudd, mens det i 1999 ble anmeldt 7690 slike lovbrudd og i løpet av hele tiåret bortimot 40 000 graffitilovbrudd.
Bergen har i flere år forsøkt med en del lovlige graffitivegger. Disse er blitt flittig brukt. Utenom disse, er mange andre flater, både offentlig og privateide, blitt tagget, taggingen fjernet – og mange steder kommet tilbake. Veivesenet har hele tiden forsøkt å praktisere null-toleranse, noe som vakte oppstyr da veggene i undergangene under Danmarksplass ble malt hvite igjen. Mange leserinnlegg mente at undergangen var hyggeligere med graffiti. Kommunen vil i løpet av våren 2011 avgi innstilling om hva som skal skje videre med vegger de eier. I mellomtiden er veggene til det rivingsvedtatte Sentralbadet blitt lovliggjort og dekorert i flere omganger. NHH fikk høsten 2011 dekorert en del av sine vegger.
Graffiti er i stor grad et uttrykk for en ungdomskultur. I Norge mener mange at myndighetenes null-toleranse mot graffiti er et angrep på ungdomskulturer og alternative strømninger i samfunnet.