Skolevalg

Skolevalg er i flere land en betegnelse på en form for prøvevalg som blir avholdt ved skoler i forbindelse med andre valg, som lokalvalg, parlamentsvalg eller folkeavstemninger. Skolevalg er en form for praktisk demokratiskolering.

Norge

Det er blitt avholdt skolevalg i Norge i forkant av hvert lokal- og storingsvalg siden 1989. Det ble også avholdt skolevalg i forbindelse med folkeavstemningen om EU-medlemskap i 1994.
Skolevalgene i Norge spiller en sentral rolle i det valgforberedende arbeidet til skolene, og de er en viktig del av valgkampen til de partipolitiske ungdomsorganisasjonenes. Formålet er likevel først og fremst å være et pedagogisk virkemiddel i arbeidet med å øke den politiske kompetansen og interessen blant de unge. Gjennom skolevalg får elevene praktisk erfaring med livet i et valglokale, og de blir direkte eksponert for politisk argumentasjon. Tanken er at kompetanse og interesse er avgjørende for å få flere førstegangsvelgere til å bruke sin demokratiske rett til å stemme. 
I Norge bli skolevalg arrangert og koordinert på nasjonalt nivå. Alle videregående skoler kan delta og rapportere inn sine resultat. Norge er det landet i verden med lengst erfaring med å ha en slik nasjonal ramme rundt skolevalgene, men i de senere år har lignende nasjonale skolevalg blitt arrangert både i Litauen og i Danmark. Norsk senter for forskningsdata AS (NSD) har spilt en sentral rolle i gjennomføringen av alle skolevalgene i Norge, og NSD har fått i oppdrag å arrangere skolevalg frem til og med valget i 2021. Dette langsiktige perspektivet er også et særnorsk fenomen, og det viser tydelig at myndighetene legger vekt på demokratiopplæring.

Bakgrunn

På 1980-tallet ble det gjennomført prøvevalg på mange videregående skoler i Norge, men det eksisterte ikke noe felles opplegg for rapportering og presentasjon av resultatene. I forkant av stortingsvalget i 1989 tok Geir Helljesen i NRK initiativet til å samordne prøvevalgene på nasjonalt nivå for første gang. Ved å bruke resultattjenesten som datafirmaet IBM gjennom flere tiår hadde bygget opp rundt stortings- og kommunevalgene, kunne valgresultatene ved skolene bli rapportert og behandlet på en enkel måte. Skolevalget fulgte ellers samme opplegg som det ordnære valget, med presentasjon av resultatene på tekst-TV, i aviser og i Valgrevyen på NRK. I tillegg ble skolevalgresultatene satt inn i en større pedagogisk ramme. Norsk senter for forskningsdata AS (tidligere Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste AS) gjennomførte en valgundersøkelse blant elevene, og de distribuerte data og undervisningsmateriell til skolene, slik at det skulle bli lettere å bruka data både fra valget og valgundersøkelsen i undervisningen. Prosjektet ble støttet av Kunnskapsdepartementet, som gjennom Rådet for videregående opplæring og Datasekretariatet, gav viktige tilskudd til gjennomføringen.

Valgform og rapporteringsmåte

Skolevalgene ble i perioden 1989 – 2001 gjennomført på tradisjonelt vis med stemmesedler, urne og manuell telling ved hver skole. Skolen ringte til valgsentralen og leste opp resultatet. Ved valget i 2001 ble i tillegg en ny rapporteringsmåte innført: Skolene kunne logge seg inn på en resultatrapporteringsside på Internett og registrere resultatet der. 300 skoler rapporterte resultatet via nettsiden, mens 70 skoler valgte å ringe inn resultatet slik som før. Valget i 2001 var også det første valget der e-post var en av de viktigste kommunikasjonskanalene mellom arrangøren og skolene.   
Tradisjonelt valg med papirstemmesedler og urne har også etter valget i 2001 vært hovedformen. Skolene har talt opp resultatet manuelt, og registrert resultatene i et skjema på nettsidene til skolevalget. Men i tillegg har en testet forskjellige opplegg for elektronisk valg. 
Ved skolevalget i 2003, prøvde en ved 38 skoler ut et opplegg for stemmegivning over Internett i kontrollerte omgivelser. Skolene måtte installere to program; ett som skulle generere passord, og ett som skulle sende stemmene. Elevene skulle gå til et bestemt valglokale ved skolen. Ved manntallskontrollen ble det generert et passord som eleven skulle ta med seg til valgterminalen (en datamaskin koblet til Internett). Eleven benyttet passordet til å stemme. Stemmene ble automatisk sendt  til resultatdatabasen ved NSD, men de ble også lagret lokalt. Ved valgets avslutning ble alle de lokale loggfilene sendt til NSD, og en måtte registrere valgstatistikken i et skjema på Internett. Denne løsningen ble lettere modifisert og brukt ved skolevalgene i 2005 og 2007. 
I forbindelse med skolevalget i  2007, initierte Kommunal- og regionaldepartementet et prøveprosjekt med stemmegivning over Internett i ukontrollerte omgivelser. Buskerud fylkeskommune samarbeidet med Utdanningsdirektoratet om å gjennomføre forsøket ved de videregående skolene i Buskerud. Datafirmaet Conexus AS hadde det valgtekniske ansvaret. Prøveprosjektet ble gjennomført parallelt med det ordinære skolevalget. Stemmetallene fra Buskerud er senere blitt lagt til i den sentrale resultatdatabasen som finnes på www.samfunnsveven.no. Elevene fikk utdelt et valgkort med påloggingsinformasjon. Elevene kunne stemme hvor og når det passet best. Dersom de angret (eller hadde blitt utsatt for press), kunne de få hjelp av skolen til å gjøre om på den registrerte stemmen. Ved prøveprosjektet med internettstemmegivning i 2007, deltok omtrent 21 % av elevene i valget. 
I 2009 ble opplegget for elektronisk valg ved det ordinære skolevalget forenklet. En utviklet en internettapplikasjon som var enklere for skolene å administrere og bruke, men det var samtidig mer sårbart for tekniske feil, slik som brudd på internettlinjen. Fremdeles måtte elevene gå til et bestemt valglokale (valg i kontrollerte omgivelser), der de skulle krysses av i manntallet og få et passord som skulle benyttes til å stemma via en nettside. Passordene måtte skolen laste ned fra nettsiden til skolevalget. Etter at siste elev hadde stemt, måtte skolen logge seg inn på nettsiden til skolevalget og registrere valgstatistikken. Dette opplegget ble også benyttet ved valgene i 2011 og 2013.

Danmark

I Danmark er skolevalg et undervisningsprosjekt for skoleelever i 8., 9. og 10. klasser som simulerer et folketingsvalg blant de skoler som har valgt å delta. Skolevalget avholdes i uke 3, 4 og 5 i ulike år.

Bakgrunn

Ideen om å avholde skolevalg kommer opprinnelig fra Valgretskommissionen, som ble nedsatt av Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF) etter kommunalvalget 2009, som blant annet var inspirert av skolevalgene i Sverige og Norge, hvor man har avholdt landsdekkende skolevalg siden 1989. På DUFs foranledning ble det allerede høsten 2009 avholdt et prøvevalg for unge, hvor 31 kommuner deltok, men et landsdekkende, offisielt skolevalg ble første gang avholdt i 2015. Skolevalget ble til som et prosjektsamarbeide mellom Folketinget og Undervisningsministeriet med det formål å forberede elevene på å delta i det parlamentariske demokrati og på den måte motvirke at valgdeltagelsen hadde vært fallende blant potensielle førstegangsvelgere, og samtidig var skolevalget en del av Folketingets feiring av 100-året for grunnloven av 1915. Skolevalget finansieres av Folketinget og Undervisningsministeriet og er utviklet i samarbeide med blant annet fagkonsulentene i samfunnsfag fra CFU’er i hele landet.

Praksis

Opp til valget gjennomføres det et tre uker langt undervisningsforløp på de tilmeldte skoler, hvor elevene på 8. og 9. klassetrinn mottar særlig tilrettelagt undervisning med henblikk på styrkelse av elevenes demokratiske engasjement og kunnskap om valghandlingen. I forbindelse med skolevalgene laver de tilmeldte klasser prosjektarbeide, hvor de arbeider med en eller flere av en rekke utvalgte merkesaker, og de politiske ungdomspartier fører kampanjer, såvel landsdekkende som ved å komme ut til velgermøter på de deltagende skoler.