Johan Herman Wessel

Biografi

Johan Herman Wessel var prestesønn og vokste opp i Wesselstuen i Vestby, i en søskenflokk på tretten, blant dem Caspar Wessel (1745–1818) som ble landmåler og matematiker, og juristen Ole Christopher Wessel (1744–94). Faren var brorsønn av Peter Wessel, se Wessel (slekt). De tre brødrene startet i 1757 på Christiania katedralskole og i 1761 bars det videre med de til Københavns Universitet for å studere. I motsetning til brødrene tok Johan aldri eksamen, og levde som litterat og privatlærer. Han oversatte stykker for Det Kongelige Theater og redigerte vittighetsbladet Votre Serviteur otiosis. Johan Herman Wessel giftet seg i 1780 med Anna Catharia Bukier, og fikk i 1781 sin eneste sønn med henne, Jonas.
Wessel døde i København, og ble gravlagt ved Trinitatis kirke. Graven er senere forsvunnet, men det er satt opp to minnesmerker over ham på utsiden. Det ene er et fellesmonument for Johannes Ewald og Wessel fra 1879, utført av billedhuggeren av Otto Evens.

Det Norske Selskab

Wessel var med på å stifte Det Norske Selskab i 1772, og ble en sentral person i selskapet. Det Norske Selskab var en ansamling festglade norske studenter i København, som holdt til på Madam Juels Kaffehus i Læderstræde. Der samlet de seg og hyllet landet sitt gjennom feststemte taler, vitser og sanger. De diskuterte kunst og politikk og var opptatt av rettferdighet og folkestyre. Den norske bonden og den norske naturen ble hyllet i store ordelag, samtidig som Norges storhetstid i middelalderen ble trukket fram. På det meste hadde klubben ca. 100 medlemmer, og flere prøvde seg som forfattere. Mange av medlemmene dro etter hvert hjem til Norge, men Johan Herman Wessel forble i København.

Forfatterskap

En av Wessels største komiske fortellinger er Herremanden. Her forteller han om en godseier som kommer til helvete fordi sønnen har brukt opp hele formuen hans på kvinner og spill. Dette fører til at han må kreve så mye penger av bøndene at han blir sendt til helvete. Her møter han overraskende kusken Jochum, som også har lidd samme skjebne. Han har nemlig stått i med kona til herremannen, og det er han som er faren til denne spille- og kvinnegale sønnen. 
Wessels største og betydeligste verk er Kiærlighet uden Strømper, et parodisk sørgespill med satire over det franske psevdoklassiske drama. Stykket ble en kjempesuksess og gjorde Wessel til en berømt forfatter. Det ble fremført for første gang i 1772, og er fortsatt mye spilt den dag i dag. Et annet av hans skuespill er Anno 7603 fra 1781. Dette er lite kjent, og det har trolig aldri vært oppført – men det har oppnådd en kultstatus i science fiction-kretser, siden dette er et av verdenslitteraturens første eksempler på en tidsreise.
I mange av sine verk har Wessel laget en humoristisk ramme rundt et alvorlig tema. Det mest kjente av de komiske diktene er Smeden og Bageren. Det handler hovedsakelig om lovens makt, og den glemte fornuften. Han har også skrevet Hundemordet, Gaffelen og en hel del småvers som fremdeles leses av nordmenn og dansker den dag i dag. Wessel prøvde seg også som forfatter av mer seriøst stoff, med oder til søvnen og nøysomheten.   
Wessel skrev sitt eget epigram:
Han aad og drak, var aldrig glad

Hans Støvlehæle gik han skieve.

Han ingen Ting bestille gad.

Tilsidst han gad ei heller leve.

Ettermæle

Johan Herman Wessel har fått flere plasser oppkalt etter seg. Blant disse er Wessels plass ved Stortingsbygningen i Oslo, som fikk sitt navn i 1891. Wessels gate på Meyerløkka i Oslo er også oppkalt etter ham.
Hans fødested Wesselstuen i Vestby er bevart, og eies av kommunen.