Mosvik Idrettslag

Stiftelsen

Høsten 1924 fikk, nå avdøde, Leif Elden – på vegne av en del interesserte – i oppdrag å sammenkalle til et konstituerende møte for å få etablert et idrettslag i Mosvik. Møtet ble avholdt på Bårstuloftet på Vinje Bruk i desember samme år. Av de innbudte møtte i alt 16 stykker. Dette var vertsfolket for møtet, major Einar Jenssen og sønnene Anton og Christian, Johan Heidenreich, Leif Elden, Bjørn Honne, Harald Ekker, Nicolai Nyeng, Sigurd Løkken, Ole Løkken, Eilif Sundnes, Sigurd Nilsen, Waldemar Lønvik, Johan Rønning, Einar Lassen og Fredrik Køppen. I møtet ble man enige om å stifte et lag som skulle ha navnet Mosvik Idrettslag. Alle tilstedeværende tegnet seg inn som medlemmer og betalte sin første medlemskontingent til laget. Kontingenten ble fastsatt til 5 kr. for passive medlemmer og 2 kr. for aktive medlemmer. Møtet valgte Anton Jenssen til lagets første formann og han fungerte som formann til og med 1926. Anton Jenssen var fo øvrig levende opptatt av Mosvik Idrettslags virksomhet gjennom hele livet, og han ble senere hedret med lagets første æresmedlemskap for sin store innsats. Ved lagets 50-årsjubileum i 1974 ble også de andre gjenlevende fra stiftelsesmøte hedret med æresmedlemskap. Dette var Fredrik Køppen, Leif Elden og Sigurd Løkken.

De første årene

På den utøvende sektor ble det bare konkurrert på ski i de første årene, dvs. langrenn og hopp. Det ble gjerne arrangert renn i begge disipliner på samme dag. I de første årene var det også svært populært å arrangere såkalte "gubbrenn" og "parrenn". I de førstnevnte konkurranseform startet gjerne gammelkarene, og etter et slikt renn var lange strekninger langs løypa farget av kraftig skråtobakksbruk. Utøvere som Anton Jenssen, Fredrik Køppen, Ole Bakkhaug, Ole Gressdal, Knut Berge, Reidar Aaring og Jon Melting var de mest fremtredende løperne i de første årene, og flere av disse ble også premiert i renn utenfor Mosvik. Senere skulle en løper som Birger Melting få stor betydning for skiidretten i bygda. Han ble da også hedret med æresmedlemskap for sin betydelige innsats i skiløypa, ved lagets 50-årsjubileum.

Fotball og friidrett kommer med

Etter hvert ble det også mer og mer vanlig at laget arrangerte fotballkamper på ettersommeren. Betingelsene for at denne aktiviteten kunne drives var at det på Vinje Bruk var et engstykke som skulle høstpløyes. Kampmotstanderne var oftest Ytterøy, og utfallet av kampene var høyst forskjellig. Det fortelles blant annet at engang kom sinnene såpass i kok, på grunn av en dommeravgjørelse, at kampen måtte avbrytes og ny dommer anskaffes før kampen kunne fortsette. I etterkrigstiden ble det mer og mer vanlig med organisert idrettsaktivitet på sommers tid, og laget fikk etter hvert et aktivitetstilbud også på friidrettsfronten. Ennå i dag er det flere klubbrekorder i tekniske øvelser som stammer fra de første friidrettsstevnene i lagets regi.

Fotballbane og forsamlingshus

I årene etter krigen ble det også mer og mer aktuelt med et sted å være, både når det gjaldt arena for aktiv sommeridrett og lokaler der arrangementer kunne avvikles administrativt. Grunnspørsmålet ble løst ved at daværende eier av Vinje Bruk, Anton Jenssen vederlagsfritt skjøtet et område øst for Grande bru til laget. Denne enestående gaven skulle etter hvert gi laget plass til både fotballbane (grusbane) og Mosvang forsamlingshus. Grusbanen ble påbegynt i 1951 og arbeidet med banen ble foreløpig sluttført i 1953. Denne banen er senere gitt flere ansiktsløftninger. Arbeidet med planer for Mosvang forsamlingshus ble iverksatt i 1953, og huset stod ferdig i april i 1956.

Lysløype

Lagets første lysløype ble bygd i Fallet i 1968/1969. Løypa representerte et kjærkomment tilbud til lagets utøvere, og resulterte i at svært mange unge utøvere ble rekruttert til langrennsporten i en periode. Beklageligvis var beliggenheten til denne løypa noe uheldig ved at isgangen i Mossa, snømangel og andre faktorer gjorde det umulig å bruke løypa i store deler av vinteren. Dette førte til at laget, tidlig på 1980-tallet, valgte å bygge ny lysløype med tilhørende fasiliteter i Halla, mellom Svean og Nakstad. Dette anlegget er i senere år knyttet til et 20 km langt løypenett i skogområdene vestover fra lysløypa.

Jan Sandstads betydning

Fra slutten av 1960-årene og frem til i dag har friidretten hatt en betydningsfull posisjon i Mosvik Idrettslags virksomhet. Dette skyldes i første rekke at laget i mange år fikk dra nytte av Jan Sandstads enestående lederegenskaper. For Jan var ingen oppgave stor, og han fikk etablert et friidrettsmiljø i Mosvik som i over 25 år har vært et av de ledende løpermiljø i Midt-Norge. Jan var også delaktig i arbeidet med den nye fotball- og friidrettsanlegget som sto ferdig i 1984. I den sammenheng representerte han et betydningsfullt bindeledd mellom kommune, grunneierinteresser og idrettslag. Jan Sandstad var også i høy grad engasjert i lagets administrative arbeid på ski og fotballfronten, samtidig som han var aktiv i både fotball og friidrett. Dessverre gikk Jan Sandstad bort i alt for ung alder, men for de som fikk dra nytte av hans innsats, vil han for alltid bli husket som en svært betydningsfull leder for idretten i Mosvik.

Bingo og nye idretter

I de senere år har Mosvik Idrettslag utviklet seg til å bli en organisasjon med et bredt spekter av tilbud. Laget ble tidlig på 1970-tallet organisert som et fleridrettslag, med egne avdelinger for ski, fotball og friidrett. Senere er det etablert egne grupper for trim, orientering, barneidrett og volleyball. Laget drev også i nærmere 30 år egen bingovirksomhet. For en del år siden overdro idrettslaget forsamlingshuset Mosvang til et eget andelslag. Dette førte til at laget fikk frigjort ressurser som har styrket organisasjonen både administrativt og økonomisk.