Marinejeger

Marinejegerne, eller operatørene, er en av to typer selekterte spesialsoldater ved Marinejegerkommandoen (MJK) i Forsvaret. De er eksperter på maritime oppgaver som for eksempel bording av skip, men de er mest av alt høyt utdannede soldater. Operatørene har gjennomført flere ulike nasjonale oppgaver, står på kontraterrorberedskap, og er kontinuerlig deployert i internasjonale operasjoner og/eller på øvelse ulike steder i utlandet.

Marinejegerkurs

De som gjennomfører marinejegeropptaket starter som aspiranter på marinejegerkurs i august, altså etter noen uker med hvile/restitusjon i juli-måned. Denne grunnutdanningens varighet er elleve måneder, gir grunnleggende ferdigheter og kompetanse innen marinejegertjenesten og status som marinejeger. Utviklingen av robusthet (tåle stor arbeidsbelastning, ta utfordringer, kontrollere indre og ytre faktorer, holde motet oppe), holdninger og kampvilje er minst like viktig som den fysiske treningen i utdanningen til marinejeger. Statistisk sett er det kun 8-12 personer per år som fullfører utdannelsen, (dette er et gjennomsnitt som har vært konstant gjennom tidene, uavhengig av rekrutteringstiltak og trender i det sivile liv). Etter bestått marinejegerkurs gis aspirantene marinejegerstatus og overføres til operativ skvadron i Bergen, hvor de integreres med erfarne operatører for videreutdanning/spesialisering.

Stressmestring, samhold og dødsfall

Gjennom marinejegeropptaket søker MJK blant annet å finne de marinejegerkurs-kandidatene som håndterer stress på best mulig måte. Samtidig trenes aspirantene og marinejegerne kontinuerlig i å håndtere stress og stressreaksjoner - å koble av. Dette skjer blant annet gjennom sosialiseringen i kommandoen og med mengdetrening som bidrar til at de fysiologiske primærrefleksene overstyres. Dagens spesialsoldater har årevis med hard fysisk og mental trening bak seg. Psykiatere har fulgt MJK tett og kommet frem til at de fleste av marinejegerne greier seg bedre enn gjennomsnittet i den norske befolkningen. Erfaring og forskning viser at marinejegerne støtter hverandre meget sterkt og i følge tidligere leder ved Kontor for stressmestring i Forsvarets sanitet - også på grensen til for sterkt. I 1999 uttalte professor Braavig ved institutt for kulturstudier ved UiO at samholdet hos marinejegerne var et tveegget sverd - skulle man ekskluderes fra det eksklusive miljøet oppstår psykiske problemer relativt raskt. Samme problemstilling ble beskrevet, men ikke videre drøftet, av dr. philos. Danielsen som gjennom halvannet år med feltarbeid frem mot år 2012 studerte kulturen i MJK på vegne av Forsvarets forskningsinstitutt (FFI).
Utdanningsmengden for marinejegerne økte såpass mye frem mot minimum 2012 at flere av operatørene og instruktørene sto i fare for å slites ut. I tillegg til fysiske belasntinger innebærer marinejegernes trening og spesialoperasjoner høy grad av mentale belastninger i form av kompleksitet og usikkerhet. De må regne med å oppleve situasjoner hvor nye opplysninger bryter med allerede kjent forståelse av omgivelsene, og på oppdrag utsettes operatørene for tydelig press og situasjoner med potensial for personlig fysisk og moralsk oppløsing. MJK har ikke alltid vært like flinke til å ivareta personellet og mange av operatørene har slitt psykisk etter internasjonale operasjoner. I 2012 var det fortsatt en del av operatørene som opplevde det vanskelig å snakke om psykiske utfordringer, og MJK opprettet da en egen kameratstøtte-ordning med spesialutdannede samtalepartnere/coach-er tilgjengelige i miljøet. Disse har siden håndtert alt fra pendlerproblematikk til selvmordstanker. MJK har også sin egen veteranforening - Veteranforeningen for Marinejegerkommandoen (VFMJK).
Siden froskemennene/marinejegerne har blitt utdannet siden 1953 er det per 2012 kjent at elleve froskemenn/marinejegere er omkommet i løpet av froskemanns-/marinejegertjenesten. Av disse elleve er det kun kjent at én marinejeger har falt i strid/oppdrag (Trond Bolle).