Skilling (Rdr)

Skilling (ca. 1500-1813) er en gammel nordisk myntenhet. Myntenheten ble preget ved hanseatiske myntsteder i andre halvdel av 1300-tallet. I Danmark-Norge ble skillinger første preget under Kristoffer av Bayern fra 1440-årene. Myntene ble i hovedsak preget i sølv, men det finnes også bronseskillinger. Den første skilling preget i Norge ble preget av kong Hans. Kun to eksemplar av én pregning av skillingen er kjent. Hans fikk også preget to halvskillinger, så kalte «søslinger». I håndfestningen hadde kong Hans gått med på å la erkebiskopene beholde retten til å prege mynter. Dermed fikk Gaute Ivarsson (1474-1510), Erik Valkendorf (1510-1522) og Olav Engelbrektson (1523-1527) prege mynter. Ivarsson preget ingen skillinger, men Valkendorf preget skillinger med bilde av St. Olav og olavsmerket på adversen. Også Olav Engelbrektson preget skillinger.
Da Christian III innførte riksdaleren ved en myntordning i 1541, ble skillingen definert som den laveste av de nye myntene. Det gikk 16 skilling på en mark og tre mark på en daler. Under Christian VI (Frederik II preget ikke skilling i Norge), ble det preget skilling først i 1641. Myntene var underlødige, det vil si at de hadde for lite sølv i seg. På de danske skillingene sto det RFP («Regna Firmat pietas» - Fromhet styrker rikene), som danskene tolket til Riget fattes penge (riket mangler penger). De norske myntene hadde ikke disse forkortelsene. Under Christian IV ble også en skilling redusert til halvparten i forhold til speciedaleren, slik at det nå gikk 96 skilling på en daler. Skillemyntene ble kalt kurant, mens dalerne ble kalt specie. Kurantdalerne hadde som regel underlødig sølv, det vil si at det ikke var like mye sølv i skillemyntene som brøken forlangte (altså var en 12 skilling en åttendedels daler, men det hadde sjelden så mye som en åttendedel av sølvinnholdet til en speciedaler). Ofte måtte man betale agio eller oppgjeld om man betalte med kurant.
Myntene til Christian IV ble preget i Christiania, og var av valørene 8 skilling, 4 skilling, 2 skilling og 1 skilling. Av disse myntene hadde alle myntforholdet 875/1000 sølv, bortsett fra 1-skillingen, som hadde 156/1000 sølv. Speciedaleren hadde 969/1000 sølv. Det eksisterte også en rekke mynter som var brøkdeler av en speciedalere, som en halv, en kvart og en åttendedels speciedaler. Siden disse hadde samme sølvinnhold som speciedaleren, ble de regnet i den sammenhengen, og ikke som respektive 48, 24 og 12 skilling.
Under Frederik III ble myntene ytterligere underlødige. Nå var 8 skilling-mynten redusert til 672, mens 2 skillingen var helt nede i 281/1000. 1 skillingen holdt seg på 156/1000. Det ble ikke preget 4 skilling i denne tiden. Christian V fikk preget både 1/8 speciedaler (875/1000) og 12 skilling (672/1000), som altså prinsipielt hadde samme verdi. Det ble også preget 8, 4, 2, 1 og 1/2 skilling i Kristiania. Verd å legge merke til er at 4 skillingen hadde så lav som 125/1000 sølv, mindre enn både 1 og 2-skillingen. Imidlertid var det ikke for lite sølv i forhold til de to myntene, da 4 skillingen veide mer enn 16-skillingen. Det var imidlertid mindre sølv enn halvparten av en 8 skilling. Under Christian V begynte også preging i Kongsberg fra 1606. Det ble bare preget 2 og 1 skilling.
Under Frederik IV ble det også preget 12 skilling, 8 skilling, 2 skilling og 1 skilling, men ikke 4 skilling. De to med høyest verdi hadde mindre sølv enn de tilsvarende under Christian V, mens de to laveste hadde samme verdi som de preget på Kongsberg. Christian V fikk preget som første konge en 24 skilling. Dette var en såkalt ort. Ort betydde bare en fjerdedel, og var mer en regnemynt enn en myntvalør. Akurat som med 12-skillingen under Christian V, var 24 skillingen underlødig. Dermed regnes også den som en skilling. Frederik V preget 24, 2 og 1 skilling, mens Christian VII fikk preget riksdaler kurant. Han preget en mynt som var en fjerdedels kurantdaler, som tilsvarte en femtedels riksdaler, og en tolvtedels kurantdaler/femtendedels riksdaler. Også 24 skilling, 8 skilling, 4 skilling, 2 skilling og 1 skilling ble preget. Da Norge var under Frederik VI foregikk Napoleonskrigene, og det ble vanskelig å prege mynter. På eget initiativ bestemte den norske regjeringskommisjonen at det skulle preges 8 skilling, 4 skilling, 2 skilling (kobber) og 1 skilling (kobber). I 1813 ble det preget kobbermynter av typen riksbankstegn, utstedt av Riksbanken. Disse var på 12 og 6 skilling.

Valørene

De danske og norske valørene kunne ofte gå om hverandre. For eksempel var tolv skilling det samme som 1/8 speciedaler, i det minste i prinsippet. Imidlertid ble mynter specie, som hadde høyere sølvinnhold, regnet som mer verd enn mynter kurant. Alle mynter som var en brøkdels specie var derfor mer verdifulle enn mynter som var en kurantmynt, det vil si en skilling, mark eller krone.