google/wiki40b huggingface dataset:
Freestyle

Freestyle er en gren av skiidretten som omfatter kulekjøring, hopp og ballett. Målet med disiplinen er å fullføre hopp og «stunt», på ski eller snøbrett. Hoppene eller stuntene må være så originale som mulig, og er blitt en meget publikumsvennlig gren. Halfpipe er nok den mest populære øvelsen innen freestyle.
I 1980-årene da denne idretten ble populær og man begynte å arrangere offisielle mesterskap og World Cup-turneringer, var også ballett en gren man konkurrerte i. Denne grenen ble ikke tatt opp som øvelse i olympiske leker, og interessen for varianten avtok. Det arrangeres likevel konkurranser nå og da.
Britannica omtaler det som ekstremsport.
Studentavis

Studentavis er en avis som utgis ved en utdanningsanstalt som blir produsert og som oftest utgitt av lærestedets studenter. Ved de fleste universiteter og høgskoler utgir studentene aviser. Den eldste studentavis i Skandinavia er Under Dusken, som har blir utgitt av studentene ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (tidligere NTH) i Trondheim siden 1914.
Ved noen studier utgis det også fagtidsskrifter drevet av studentene, for eksempel litteraturtidsskriftet Bøygen (tidsskrift). Også Vagant (tidsskrift) begynte som et tidsskrift drevet av studenter ved Litteraturhistorie.

Skole- og russeaviser

Ved norske skoler, det vil si barne-, ungdoms- og videregående skoler, utgis det fra tid til annen også skoleaviser, både drevet av ivrige elever og styrt av lærere som skoleprosjekter. Ved mange videregående skoler utgis det hver 17. mai russeavis.
VGTRK

Bakgrunn

Russlands statlige kringkastingsselskap ble grunnlagt 14. juli 1990, og i desember samme år startet Radio Rossii sine sendinger som selskapets første radiokanal. Den første tv-kanalen, RTR, startet opp 13. mai 1991. RTR avløste Program 2 som var andrekanalen til det sovjetiske statsfjernsynet. I 2001 ble RTR omdøpt til Rossija 1.
I 1993 fikk VGTRK status som rikskringkaster i Russland, og samme år ble selskapet et fullverdig medlem av Den europeiske kringkastingsunion (EBU) og Den asiatiske kringkastingsunion (ABU).
I 1998 ble kringkasteren og dens kanaler slått sammen til et felles holdingselskap, noe som gjorde VGTRK til Russlands største selskap innen kringkasting av elektronisk media.
I dag drifter VGTRK en rekke tv- og radiokanaler som retter seg mot et russisk publikum og russere utenfor Russland. Kringkastingen av kanalene skjer gjennom Det føderale senteret for distribusjon av tv- og radioprogrammer, som holder til i hovedstaden Moskva. Derfra kringkastes kanalene videre via regionale bakkesendere rundt om i Russland.

Kanaler på tv og radio

VGTRK drifter fem nasjonale tv-kanaler og fem nasjonale radiokanaler. I tillegg kommer en rekke regionale tv-kanaler og 17 nasjonale digitale tv-kanaler.
Vêrfolne

Vêrfolne, også Vedfolnir og Vedrfolnir (norrøn: Veðurfölnir eller Veðrfölnir; «vindbleket»,, «vindvisnet», eller «storm-blek» ) er innen norrøn mytologi en hauk som sitter mellom øynene på ørnen Vidofnir som sitter på toppen av verdenstreet Yggdrasil.
Vidofnir nevnes både i Den eldre Edda, som ble samlet på 1200-tallet fra tidligere tradisjonelle kilder, og Den yngre Edda, skrevet på 1200-tallet av Snorre Sturlason; Vedrfolnir derimot nevnes kun i Den yngre Edda. I både den eldre og yngre Edda frakter ekornet Ratatosk meldinger mellom Vidofnir og Nidhogg, ormen som lever under verdenstreet. Forskere har fremmet teorier om fuglenes betydning og viktighet.

Teorier

John Lindow påpeker at Snorre ikke beretter hvorfor en hauk sitter mellom øynene til en ørn, eller hva slags rolle den kan spille. Lindow teoretiserer at «antagelig er hauken assosiert med ørnens visdom» og at «muligens, som Odins ravner, flyr den av sted for å samle og bringe tilbake kunnskap.»
Hilda Ellis Davidson hevder at konseptet om en ørn på toppen av et tre og en verdensorm kveilet rundt treets røtter har paralleller med andre kosmologier fra Asia, og at norrøn kosmologi kan ha blitt påvirket av disse asiatiske kosmologiene gjennom en nordlig rute. På den annen side legger Davidson til at det har blitt attestert at germanske folkeslag har tilbedt sine guder i åpne skoglysninger, og at en himmelgud hadde særlig tilknytning til eiketreet, og derfor var «et sentralt tre et naturlig symbol for dem også».
Śródmieście (bydel i Łódź)

Śródmieście («Midtbyen») er den minste tidligere bydelen i Łódź. Den har et areal på 6,8 km² og 79 471 innbyggere (31. desember 2005). Innenfor Śródmieścies tidligere grenser finnes blant annet Piotrkowska-gaten, Tadeusz Kościuszkos allé, Józef Piłsudskis allé, Frihetsplassen, Meyers passasje, Teatr Wielki, St. Stanisław Kostkas katedral og St. Aleksander Nevskij-katedralen.
Mascarena

Utseende

En middelsstor til stor (22-27 millimeter), avlangt oval, blank, gulbrun oldenborre. Kroppen er ganske hvelvet. Oversiden er fint og spredt punktert, dekkvingene uten punktrader. Fasettøynene er store, antennene har en lite fremtredende klubbe, ikke av den typiske formen for oldenborrer.

Utbredelse

Arten er endemisk for Rodrigues i Indiahavet.
Michelangelo Antonioni

Bakgrunn

Antonionis foreldre var velbergede borgerlige jordeiere, og han beskriver selv sin barndom som lykkelig.

Karriere

Etter en universitetsutdannelse i økonomi ble han i 1935 filmskribent for en avis i Ferrara. I 1940 reiste han til Roma og ble medarbeider for det fascistiske regimes filmtidskrift Cinema og ble utdannet på filmskolen Centro Sperimentale di Cinematografia. Etter samarbeide med blant andre Roberto Rossellini og Marcel Carné laget han et par neorealistiske halvdokumentariske filmer, i 1948 således Gatefeierne i Roma.
Med sin første spillefilm, Annen manns kvinne fra 1950, var Antonioni på vei bort fra neorealismens enkle fortelling om underklassens sosiale situasjon og inn i handlingsløse skildringer av middelklassens opptatthet av følelseslivet og eksistensielle strabaser, tatt opp i for den tid usedvanlig lange kamerasekvenser. Kjærlighetseventyr  vakte stor oppsikt på Filmfestivalen i Cannes i 1960 og ble verdsatt verden over av et smalt publikum. Det samme gjaldt hans første fargefilm, Rød ørken fra 1964, som virkningsfullt utnytter fargene til å understreke personenes følelser.
Et gjennombrudd hos et bredere publikum fikk Antonioni med Blow-Up i 1966. Filmen var en komplisert lek med forteller- og billedvinkler, og dens rammehistorie om et mord forble bevisst uforløst, men utvetydige sexscener mellem Vanessa Redgrave og David Hemmings solgte billetter.
Zabriskie Point var Antonionis første film innspilt i USA. Pink Floyd, the Grateful Dead og Rolling Stones leverte musikken, men det kunne ikke redde en film som forsøkte å skildre en gruppe unge og vakre mennesker som i et billedskjønt ørken- og klippelandskap ville ta oppgjør med det etablerte samfunnets sosiale og erotiske normer.
Etter et slagtilfelle i 1985 mistet Antonioni taleevnen og noe av sin førlighet, men med hjelp av Wim Wenders fikk han i 1995 et comeback med Bortenfor skyene.
I 1996 mottok han en æres-Oscar for sin livslange innsats for filmen. Statuetten ble overrakt av Jack Nicholson, som hadde arbeidet sammen med Antonioni om Yrke: Reporter, som kom i 1975.
St. Elisabeths hospital (Trondheim)

St. Elisabeths hospital er et tidligere sykehus ved bydelen Ila i Trondheim som ble opprettet i 1887 i regi av St. Elisabeth-ordenen og som fungerte frem til nedleggelsen i februar 2010.

Historie

I 1874 kjøpte Den katolske kirke den 37 dekar store eiendommen Abelsborg ved Ila og oppførte deretter i perioden 1877–1880 et kombinert bolig-, skole- og kirkebygg (tegnet av arkitekt Carl Julius Bergstrøm) på den nåværende eiendommen i Hans Nissens gate nummer 3. Kirken, under navnet Jesu Hjerte kirke, ble den første bygningen på eiendommen og ble vigslet i 1878. I perioden fra 1880 ble det besluttet å oppføre et sykehus i sammenheng med den første bygningen, og denne stod ferdig i 1887. Sykehuset med fem sengeplasser tilhørte kirken og ble driftet av St. Elisabethsøstrene, som var en kongregasjon innen Fransiskanerordenen oppkalt etter Elisabeth av Thüringen.
Etter århundreskiftet ble sykehuset en del av St. Elisabethsøstrenes eiendom, og i 1908 ble sykehuset ombygd etter tegninger av arkitekt Axel Guldahl. Etter denne ombygningen ble kirken omgjort til kapell, mens sykehuset fikk mellom 50 og 60 sengeplasser driftet av elleve søstre og en prest. Sistnevnte hadde samtidig tjeneste som sogneprest for Jesu Hjerte kirke frem til 1929. Sykehusets søstre bodde etter denne ombygningen på hybler i byggets fjerde etasje. Sykehuset ble senere utvidet en rekke ganger, hvor siste større utvidelse skjedde i 1953. Bygningen hadde da et areal på om lag 6 100 kvadratmeter. I 1970 ble sykehuset lagt under Sør-Trøndelag fylke og Regionsykehuset i Trondheim, mens St. Elisabethsøstrene drev sykehuset frem til 1982. Etter dette ble St. Elisabeth hospital drevet som hjerteklinikk og klinikk for dagkirurgi under St. Olavs hospital.

Nyere tid

I februar 2010 ble driften ved St. Elisabeth hospital flyttet til St. Olavs hospital på Øya og eiendomsmassen ble deretter forberedt for salg. I juni 2012 ble det klart at St. Elisabeth var solgt til Nidaros Bolig for 34 millioner kroner, og at de fremtidige planene for bygget var å omregulere eiendommen fra sykehus til leiligheter med mellom 70 til 90 utleieleiligheter. I mellomtiden ble det lagt inn en kommunal søknad om midlertidig brukstillatelse for å tilpasse St. Elisabeth om til om lag 100 studentboliger.
Korax og Teisias

Er en historie fra antikkens Hellas som omhandler rettssaken mellom de to tidlige sofistene og retorikerne, Korax og Teisias.
Saken stammer fra rundt 467 f.Kr, og omhandlet betaling for undervisning Teisias hadde mottatt fra Korax. Siden saken omhandler eiendomsretten til kunnskap, i motsetning til materiell eiendomsrett, er den antageligvis den eldste immaterialrettslige sak vi kjenner til.
Historien fremstiller et rettslig og logisk paradoks, og den blir brukt som eksempel innen retorikk og logikk, hovedsakelig innen rettslære. Historien blir også brukt innen filosofi som et argument for subjektivitet og språkets ambivalens

Bakgrunn

På den tiden hadde tyrannen Hieron blitt styrtet fra makten i bystaten Syracus på Sicilia, og det var marked for retorikere som kunne føre saker i retten for dem som ville ha sin eksproprierte jord tilbake. Korax utviklet et retorisk system som gjorde det mulig for vanlige borgere å føre sine saker for retten. Hovedsakelig bestod hans bidrag i å skape en struktur for rettslige taler ved å dele dem inn i adskilte deler som fakta, historie, argumenter, drøfting av motstridende argumenter, og oppsummering.
Korax aksepterte Teisias som elev, og de ble enige om at når Teisias vant sin første sak, var det bevist at leksjonene hadde vært nyttige. Da skulle Teisias betale for det han hadde lært. Teisias var en dyktig elev, men i stedet for å gå til rettssystemet, tok han selv til å undervise i retorikk. Der overgikk han sin egen lærer og ble rikere enn han.
Det irriterte jo Korax. Etterhvert insisterte Korax på at Teisias måtte betale for lærdommen han hadde fått. Dette var uten hell. Teisias ville ikke betale før han hadde vunnet sin første sak. Det var avtalen. Til sist trakk Korax derfor Teisias foran domstolen.

De rettslige argumentene

Teisias forsvarte seg med at Korax umulig kunne ha lært ham retorikk godt nok.
- Dersom jeg skulle tape, vil jo det bevise at jeg har rett, sa Teisias. – Og da skal jeg jo ikke betale. Men om jeg skulle vinne, vil jeg måtte betale, og dermed har jeg jo også tapt. Og har jeg tapt, så skal jeg jo ikke betale. Så uansett utfall, sa Teisias, skal jeg ikke betale Korax.
Korax var ikke enig.
- Dersom Teisias skal vinne, sa Korax, er jo saken klar: – Da skal han betale. Men dersom han skulle tape, vil han jo også slippe å betale. Og slipper han å betale, da har han jo vunnet. Så uansett utfall, sa Korax, skal Teisias betale.

Rettens dom

Dommen lød som følger:
«Κακοῦ κόρακος κακὸν ὠόν» (Kakou korakos kakon oon) som ordrett betyr «fra en dårlig kråke, et dårlig egg» og svarer omtrent til ordtaket «eplet faller ikke langt fra stammen». Dommen er et ordspill, da navnet Korax betyr kråke.

I praksis betyr dette at retten avviste å behandle saken.
Den nye lensmannen

Handlingen

Lensmannen i Den nye lensmannen er en tater i forkledning som lurer både klokker og penger fra bygdefolket. Han er imidlertid ikke uten gode egenskaper, ettersom han tar lensmannens rolle i den gode saks tjeneste, nemlig for å sørge for at to unge elskende får hverandre.
En scene kalt «Huldreomfavnelsen» ble klipt vekk i sensuren.
Kvæfjordeidet

Kvæfjordeidet er et eid som går mellom Kvæfjorden og Harstad i Troms. Fylkesvei 83 går over eidet.
På Kvæfjordeidet finnes en del utmarksslåtter tilhørende gårdene på Vikeland i Kvæfjord, og også enkelte myrområder. Eidet er et utgangspunkt for skigåere vinterstid.
Kvæfjordeidet var et av stedene, hvor det på 1960-tallet ble vurdert å lokalisere flyplass for Harstad og områdene rundt. Valget falt tilslutt på Evenes.
Farmen: sesong 10

Sesong 10 ble innspilt på Li gård på Tangen i Stange kommune i Hedmark. Programleder var Gaute Grøtta Grav. Premieren var 22. september 2014 på TV 2, med 14 opprinnelige deltakere. 1 utfordrer kom inn midtveis i programmet.
Denne sesongen ble den mest sette i programmets historie. Den ble i snitt sett av 906 000, med en seerandel på over 45 %. Finalen ble sett av 1,1 millioner (en seerandel på 53,1 %).
Muhu

Historie

Muhu steg opp av havet for 8000 år siden, og ble befolket omkring 2500 f.Kr., noe flere graver og bygdeborger i Linnuse og Päelda vitner om. Det er funnet et bronsealder-spydhode fra 14-15. århundre f.Kr., et av de eldste i Estland. 
I året 1227 stod det et viktig slag mellom lokalbefolkningen og Sverdridderordenen. Slaget er beskrevet av den samtidige historikeren Henrik av Livland, og anses som viktig i utviklingen i retning av fremmed styre over Estland. Det har vært framsatt at slaget varte i syv dager, og omfattet så mye som 20 000 leiesoldater fra fastlandet. Kort etter slaget ble Katharina-kirken bygget på et hedensk offersted. Den er ei tidliggotisk korskirke i stein, som er blant de eldste i Estland. Freskene i kirka er inspirert av bysantinsk stil, men har også graver med hedenske symboler. 
Mens livegenskapet hersket i hele Øst-Europa, finnes det beskrivelser fra 1532 om frie bønder i landsbyen Koguva på Muhu. Dog er det et gods sør på øya, i landsbyen Pädaste (Pädaste gods), idag et hotell. På 1800-tallet gikk 70 % av befolkningen på Muhu over til den russisk-ortodokse kirke, mot at de fikk utdelt land. Det ble på den tiden bygget to ortodokse kirker: i Hellamaa og Rinsi. Muhu var i nyere tid kjent for sine håndverkertradisjoner, som blant annet er synlige på godset i Pädaste. Tidlig på 1900-tallet hadde øya hele 6.000 innbyggere.
Kjente personer fra Muhu omfatter forfatterne Grünthal-Ridala, Juhan Smuul, Aadu Hint og Madis Küla-Nurmik; kunstnerne Vive Tolli, Arseni og Ants Mölder; samt vitenskapsmennene Alexander Schmidt, Jüri Kann, Toomas Saat og Raivo Vokk. I tillegg virket glass- og billedkunstneren Maks Julius Roosma og maleren Olga Terri på øya.

Natur og miljø

Muhu oppstod for 440 millioner år siden da klipper av kalkstein steg opp av havet her. Landskapet har derfor en god del fast fjell, den høyeste klippen, Ekumägi, er 21 meter høy. Landskapet er elelrs typisk preget av istiden med flate partier og rullestein som brukes i gjerder eller husbygging, særlig i landsbyen Koguva i vest. 
Muhu er i nyere tid kjent for sine husflidsmønstre, sangtradisjoner, og møbel- og båtbygging. Naturen er lite berørt med store bevarte områder. Det er kjent 23 arter av sjeldne orkideer og skogorkideer. Øya har også en del myr og einerkratt, samt noe skog med bjørk i sør. Det er også rev, elg og hjort i skogene. Øya er en viktig hekke- og trekkplass for fugl, herunder ender, gjess, svaner og havørn. Store deler av øya er beskyttet under EU-programmet Natura 2000.
Skamtind

Historie

Gården nevnes allerede 1614 og det er trolig at det var på 1600-tallet det først bosatte seg folk der. Eiendommen strakte seg langt inn over fjorden i den tiden, men ble seinere delt opp. Det bodde folk på Skamtind fra og til, men fra 1820 vet man at det bodde folk på gården igjen. Rundt 1875 bodde det 3 familier og 16 personer der. I 1900 bodde det 6 personer på Skamtind. Fra denne tid og i over 100 år var gården eid av en familie. Så ble den solgt og i 2017 brukes gården og bukta av hytteeier og turfolk.
What It Takes

What It Takes er et musikkalbum med Damage Control, utgitt i 2003. Dette er bandets debutalbum.
Veldedighet

Veldedighet i Norge

Da kirken kom til Norge var landet preget av klanmentalitet. I det gammelnorske ættesamfunnet var slektstilhørighet avgjørende for hvorvidt noen fikk motta støtte. Den som befant seg langt fra sin ætt eller som var utstøtt fra denne, var stort sett overlatt til seg selv. Ved siden av kirkens kamp mot trelldom og blodhevn var universell veldedighet en viktig sak.
Gulatingsloven fra 900-tallet påla folk å hjelpe de som ikke kunne hjelpe seg selv. Også Frostatingsloven og Magnus Lagabøtes landslov hadde dette på dagsordenen. 
Tidligere var veldedighet den eneste formen for økonomisk sikkerhet som fantes. Foruten pengegaver omfattet charité, som det het frem til 1800-tallet, at syke og trengende fikk livsopphold hos proprietærer og andre velstandsfolk.
På 1700-tallet og 1800-tallet kom det til en form for institusjonalisering av veldedighet. Fattigkommisjonen ble opprettet i 1714, og noen år senere opprettet de største byene fattigvesenet. I Bergen var «almisser» den vanlige betegnelsen på kontant hjelp til de fattige i starten. En almisse var betegnelsen på en barmhjertighetsgjerning eller gave til nødlidende. Andre steder brukte de ordet «understøttelse», som etter hvert ble det vanlige.
Det ble også opprettet stiftelser for å hjelpe trengende. Flere slike ordninger var forbeholdt fattige personer av borgerskapet. Særlig kjent er Thomas Angells Stiftelser. Gjennom stiftelsene gav kjøpmann Thomas Angell 1,2 milliarder kroner til Trondheims fattige. I nesten tohundre år fremover var stiftelsene en betydelig sosial aktør der i byen, og fremdeles bedriver stiftelsene veldedighetsarbeid.
Med 1900-tallets gradvise utbygging av offentlig velferd ble ikke lenger veldedighet den primære formen for hjelp, men også i land med gode velferdsordninger er veldedig innsats avgjørende for manges livskvalitet. Organisasjoner som Frelsesarmeen baserer sitt virke på dette behovet. Mange organisasjoner har veldedighet som sin viktigste funksjon eller som en helt sentral del av sitt arbeid.

Veldedighet og religion

De fleste større religioner har en eller annen form for påbud om at de troende skal drive veldedighet.
I jødedommen og kristendommen ble veldedighet tidlig institusjonalisert. I Bibelen fortelles det om faste utdelinger til jødiske enker, og blant kristne ble embetet diakon opprettet for å lede veldedighetsarbeidet innen menighetene. Så vel kristendommen som buddhismen har tiggermunker som er avhengige av andres veldedighet og som i sin tur forventes å dele et eventuelt overskudd med trengende.
I islam er veldedighet en av de fem søyler, de mest sentrale handlinger i en muslims trosutøvelse.
Hikaru Naomoto

Landslaget

Hikaru Naomoto spilte 18 landskamper for Japans kvinnelandslag. Hun ble tatt ut i Japans tropp til Asiamesterskapet 2014, Asialekene 2014 og Asiamesterskapet 2018.
Valdresekspressen

Valdresekspressen er en av rutene i NOR-WAY Bussekspress og ble etablert 2. juni 1985 som et samarbeid mellom Jotunheimen og Valdresruten Bilselskap, Årdal Billag (senere Sogn Billag), Engeseth Busslinjer og Valdresbussen (de to siste ble senere Ringeriksbuss). I 1988 ble Valdresekspressen med da busselskapene etablerte paraplyorganisasjonen NOR-WAY Bussekspress med egen bussterminal i Oslo. I denne sammenhengen ble Valdresekspressens dekor valgt som NOR-WAYs nasjonale dekor.
Fra 1. januar 1989 kom det ytterligere to nye avganger på ekspressruten Oslo–Valdres–Årdal i tillegg til de fire som kom i 1985.
Valdresekspessens trasé er todelt med felles trasé mellom Oslo og Fagernes hvor ruta deler seg i to, mot Betostølen og Tyin–Årdal.
Per-Magnus Steiring

Rosenborg

21. desember 2013 skrev han under en treårskontrakt med Rosenborg.
23. januar 2014 fikk han sin A-lagsdebut for Rosenborg mot Kristiansund
22. april 2015 fikk han sin offisielle A-lagsdebut for Rosenborg mot Vuku i 1. runde i cupen.
I sesongen 2016 var han med å vinne Cupen.

Viking (lån)

22. juli 2016 ble han lånt til Viking ut året. Han skrev samtidig under en kontrakt ut 2017 med Rosenborg
11. august 2016 fikk han sin Tippeliga-debut for Viking mot Rosenborg.

Sogndal

27. januar 2017 skrev han under en kontrakt ut 2019-sesongen med Sogndal.
30. april 2017 fikk han sin Eliteserie-debut for Sogndal mot Lillestrøm.
Håndball-VM 2011 for menn

Gruppe B

Ble spilt i Norrköping og Linköping.

Gruppe C

Ble spilt i Malmö og Lund.

Gruppe D

Ble spilt i Göteborg.

Gruppe I

Spilles i Jönköping

Gruppe II

Spilles i Malmö og Lund
Nordic Semiconductor

Teknologi

I 2004 lanserte Logitech V500 Cordless Notebook Mouse med en brikke fra Nordic Semiconductor.  Enda tidligere hadde selskapet levert teknologi til gamepads fra Logitech.  Logitech og Microsoft, som sammen lagde 70 % av verdens trådløse mus og tastatur, bestemte seg i 2009 for å bruke selskapets teknologi i nær alle disse.
I Tour de France 2010 brukte syklister som Mark Cavendish og Jens Voigt selskapets brikker til overvåking av puls, fart og effekt.
Selskapet leverer også radioene i de pipende og strømførende klavene som implementerer det virtuelle gjerdet NoFence og holder dyr på beiteområder uten fysiske gjerder.
12.12.2018 lanserte Nordic sin nRF9160 SiP, som betyr at firmaet nå også har fokus på cellular IoT, LTE-M og NB-IoT.
Promacropoides

Utseende

Middelsstore, ovale, blanke, lyst gulbrune skarabider. Dekkvingene har noen svarte lengdestreker, pronotum noen svarte flekker. Hannens bakbein er sterkt modifiserte: låret har en lang pigg på undersiden nær spissen, leggene er svært krumme med en brem av gylne hår på undersiden.

Levevis

Disse artene lever i fuktig, tropisk skog ca. 500 meter over havet

Utbredelse

Hver av artene er bare kjent fra ett eller to funnsteder, henholdsvis i Ecuador og Panama. Slekten er dermed den eneste i gruppen Heterosternina som forekommer utenfor Mellom-Amerika.
Sudan under VM i friidrett 2015

Resultater

(Q, q – kvalifisert, NM – ikke noe gyldig resultat, SB – årsbeste, PB - personlig rekord)
Jernstøperi

Et jernstøperi er en industribedrift som produserer støpegods av jern. Bedriftens råstoff er enten skrapjern eller råjern (rujern) og energi til smeltingen hentes vanligvis fra kull eller koks. Støperiet hjerte var en eller flere såkalte kuppol-ovner. I disse ble det lagt lagvis råjern eller skrapjern og brensel. 
Fra slutten av 1700-tallet og utover 1800-tallet økte råjernproduksjonen i England på grunn av teknologiske framskritt slik at steinkull kunne benyttes. Dette førte til at prisene på råjern sank til en brøkdel av hva den tidligere hadde vært og jernproduksjonen ved de norske jernverkene ble utkonkurrert.