Knagenhjelm

Knagenhjelm (Knagenhielm) er en dansk og norsk adelsslekt.

Historie

Niels Tygesen Knag (1661–1737) ble adlet 19. desember 1721, og fikk samtidig navnet Knagenhielm. Han hadde vært sorenskriver og fogd i Finnmark og deretter lagmann i Bergen, og i tillegg hadde han tilegnet seg endel jordegods, herunder setegårdene Kaupanger, Stedje og Losne i Sogn. Han var gift to ganger: i 1695 med Abel Margareta Hansdatter (1676–1701) og i 1702 med Veronica Elisabeth Hiort. Han var sønn av sorenskriver Tyge Nielsen Castberg († 1687), som visstnok var fra Jylland, og Maren Nielsdatter Knag, datter av Niels Jacobsen Knag, sorenskriver på Sunnmøre.
Kanselliråd Hans Knagenhjelm (1696–1741) var Niels Knagenhjelms eldste sønn. Han ble 15. april 1713 immatrikulert ved Københavns universitet, og etter endt studier oppholdt seg noen år i utlandet før han omkring 1720 bosatte seg i Kaupanger. Der styrte han godsene Stedje og Losne som sin fars fullmektig. I 1730 ble Kaupanger og Stedje setegårder med underliggende gods overdratt Hans Knagenhjelm, som den 20. oktober 1727 var utnevnt til «virkelig Cancelliraad» til sine eiendommer. Hans Knagenhjelm var den første Knagenhjelm som oppholdt seg på Kaupanger, der han bodde frem til sin død med sin kone Kansellirådinne Catharina Elisabeth von der Lippe. Hun overtok godsenes bestyrelse etter hans død, og styrte eiendommene som da strakte seg over det meste av Sogn og Nordhordaland frem til sin død i 1771.
Joachim de Knagenhielm (1727–1796) var fra 1763 den første amtmannen i Nordre Bergenhus (dagens Sogn og Fjordane). En tid var han også amtmann i Nordland.
Anne Sophie Dorothea Knagenhjelm (1821–1907), som var født før Adelsloven av 1821, var en av Norges siste adelige. Hun var datter av Niels Joachim Knagenhielm (1796–1852), som på sin side var sønn av Christen Knagenhielm.
Til slektens senere medlemmer hørte hoffembetsmann Jacob Roll Knagenhjelm (1858–1932), fra 1926 hoffsjef hos kong Haakon VII, og departementsråd Kai Ludvig Jacob Knagenhjelm (1898–1987). Sistnevnte var gift med barnebokforfatter Ragnhild Knagenhjelm (1916–1975).
Fra slektsgrenen på Kaupanger har tre personer vært ordførere i Sogndal kommune: Nils Knagenhjelm (1840–1841), Christen Knagenhjelm (1865 og 1870–1877) og Nils Joachim Knagenhjelm (1968–1973). Den sistnevnte var også motstandsmann under den annen verdenskrig. Blant annet var han sentral i oppbyggingen av Milorg-gruppen Siskin. Etter at Knagenhjelm i 1949 overtok Kaupangergodset, lot han husmennene få kjøpe deres gårdsbruk. Han var gift med journalisten og historikeren Wibeke Haffner (1918–2003). Hans bror Christen Fridtjof Knagenhjelm (1923-2014) overtok sagbruket og drev dette frem til 1985. Primærnæringen for gården i dag er eiendomsforvaltning (52 000 dekar innmark og utmark) og flere mindre kraftverk .
Knagenhjelm-familien eier fortsatt Kaupanger hovedgård. Slekten er med i Danmarks Adels Aarbog.

Navn og våpen

Navnet Knagenhjelm er en berikelse av navnet Knag, som på sin side sannsynligvis skriver seg fra gården Knagholt i Torslev sogn i Dronningslund herred, Hjørring amt, eller fra byen Knagstrup i Skader sogn i Sønderhald herred, Randers amt, begge på Jylland.
Våpenskjoldet er fra adlingen i 1721: I blått skjold en skråstilt, avhugget og kvistet sølv trestamme fulgt på hver side av tre i skråbjelke stilte, seksoddete gull stjerner. Som hjelmtegn er det en seksoddet gull stjerne mellom to vesselhorn vekselvis delt i gull og blått. Slektsmedlemmer bruker også skjoldet med eikeblad på stammen.
Før adlingen hadde Niels Tygesen Knag i sitt segl en trestamme i skjoldet.