Waterloo (sang)

Eurovision Song Contest

Etter å ha kommet på tredjeplass i Melodifestivalen 1973 med «Ring Ring», inviterte Sveriges Radio ABBA til å delta igjen i Melodifestivalen 1974. Etter å ha vurdert flere låter, blant annet «Hasta Mañana», falt valget på «Waterloo». Innspillingen av låten startet i Stockholm i desember 1973, og en tidlig demoinnspilling av sangen hadde arbeidstittelen «Honey Pie», men Stikkan Andersson byttet tittelen til «Waterloo» etter å funnet ordet i en sitatbok.
I den svenske finalen lørdag 9. februar 1974 vant sangen en klar seier og ble Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest i Brighton 6. april. I den svenske finalen ble sangen fremført med svensk tekst, men den ble sunget på engelsk i Eurovision Song Contest som ikke hadde noen språkbegrensninger i årene 1973–1976.
I den internasjonale finalen var «Waterloo» det åttende bidraget ut på scenen av 17 deltakere. ABBA var allerede før finalen en av de store favorittene til å vinne, og gruppen gikk på scenen i legendariske kostymer, sølvstøvler og med stjerneformede gitarer. Den livlige og fargerike opptredenen brøt alle tradisjoner i konkurransen og satte en ny standard for Eurovision Song Contest i årene fremover. 
I avstemningen vant «Waterloo» med 24 poeng – hvorav to kom fra den norske juryen. Det svenske bidraget vant seks poeng foran andreplassen, Italias Gigliola Cinquetti og låten «Sì». Dette var Sveriges første seier i Eurovision Song Contest, og Skandinavias andre etter Danmarks «Dansevise» i 1963. Det var også første gang en gruppe vant konkurransen.

Etter Eurovision

Straks etter den internasjonale finalen gikk «Waterloo» inn på salgslister verden over. Sangen nådde nummer én i Storbritannia og lå der i to uker, og «Waterloo» ble den 16. mest solgte singelen i Storbritannia i 1974.
«Waterloo» toppet også singellistene i Belgia, Finland, Vest-Tyskland, Irland, Norge, Sør-Afrika og Sveits. I tillegg nådde den topp tre i Danmark, Frankrike, Nederland, Spania og Østerrike. Overraskende nok nådde den ikke toppen hjemme i Sverige; den svenskspråklige versjonen nådde andreplassen, mens den engelske versjonen nådde tredjeplass på den svenske listen Kvällstoppen. Årsaken var at ABBAs album Waterloo solgte enda bedre og dermed la beslag på førsteplassen – Sverige hadde på denne tiden en kombinert album- og singelliste. Sangen lå også elleve uker på Svensktoppen, inkludert syv uker som nummer én.
I motsetning til tidligere Eurovision-sanger fikk også «Waterloo» suksess utenfor Europa. Sangen nådde topp 10 i Australia, Canada, New Zealand, Rhodesia og USA, der den nådde en sjetteplass på Billboard Hot 100. Sangen var med på å legge fundamentet for gruppens enorme suksess i Australia, og «Waterloo» og flere andre ABBA-låter var med på lydsporet til den australske filmen Muriels bryllup. 
Sangen har flere ganger blitt kåret til den beste Eurovision-sangen gjennom historien – blant annet da Danmarks Radio i 2005 arrangerte en direktesendt jubileumssending som markerte konkurransens 50-årsjubileum. Sendingen ble kalt Congratulations: 50 Years of the Eurovision Song Contest. 14 tidligere Eurovision-sanger deltok, og seere i hele Europa kunne ringe inn og stemme på sin favoritt. «Waterloo» vant en overlegen seier og ble kåret til tidenes beste sang fra Eurovision Song Contest.

Teksten og sangen

Sangen har sitt navn fra byen Waterloo i Belgia, stedet der Napoléon Bonaparte led sitt endelige nederlag i 1815. Teksten handler om en jente som er nødt til å gi etter for kravene til sin erobrer, på samme måte som Napoléon måtte gi seg under Slaget ved Waterloo. Passende nok var også den svenske dirigenten Sven-Olof Walldoff utkledd som Napoléon da han dirigerte orkesteret under ABBAs fremføring i Eurovision Song Contest 1974.
ABBA spilte inn «Waterloo» i engelskspråklig, franskspråklig, svenskspråklig og tyskspråklige versjoner. I tillegg har en rekke artister laget egne versjoner av sangen, blant annet finske Ami Aspelund og den danske duoen Lecia & Lucienne.