Lyngdal

Natur og geografi

Den vestlige delen av Agder tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går både i sørvest-nordøst retning, og i sør-nord retning.
Lyngdal strekker seg bokstavelig talt fra hav til hei. Det sørligste punktet i kommunen er Bispen helt ytterst i skjærgården, ikke langt fra Lindesnes fyr, mens det nordligste punktet er ved grensen til Hægebostad kommune. Dette er en distanse på over fire mil. I øst-vest retning strekker kommunen seg over to mil, fra Stangelifjellet ved Åptafjorden i vest til Storevatn ved Homeland i øst.
Kommunen har tre tettsteder, henholdsvis Lyngdal med 5 056, Skomrak med 235 og Svenevik med 328innbyggere per 1. januar 2018.
Etter sammenslåingen av de tre kommunene Lyngdal, Kvås og Austad, samt Spangereid vest for Lehnesfjorden i 1963, har kommunen et areal på 391 km². De tre opprinnelige kommunene hadde følgende utbredelser: Lyngdal kommune hadde et areal på ca. 230 km², Austad ca. 45 km² og Kvås ca. 105 km². Kommunen har en strandlinje på omtrent 75 km.
Et av de mer spesielle geografiske forholdene ved Lyngdal, er de tre store fjordene i kommunen. Lyngdalsfjorden (ofte feilaktig kalt Kvavikfjorden) er delt opp i flere armer, og har en samlet lengde på 32 kilometer. Grønsfjorden, som i det trange Jåsund forbindes med Lehnesfjorden, er på det dypeste 179 meter. Det er en utbredt misforståelse at Lehnesfjorden heter Grønsfjorden, men dette skyldes trolig algene som tidvis farger Lehnesfjorden helt grønn sommertid. Begge fjordene er 12 km lange. Rosfjorden, som på grunn av sitt høye saltinnhold sjelden fryser,  er 11 km lang og dermed den korteste av de tre fjordene. På sitt dypeste, i nærheten av Bærøy, er den 188 meter dyp. Dette er svært gunstig med tanke på skipsanløp og er nok en av grunnene til at havna i Holmsundet har blitt Vest-Agders nest største havn etter Kristiansand.
Lyngdal er ikke en kommune som kan vise til de høye fjelltoppene. Kalåsknipen er kommunens høyeste punkt, med sine 506 moh. Skyldalsheia ligger 488 moh. Homsknipen like ved Kalåsknipen er 475 moh., mens Fagerhei, helt nord i gamle Kvås kommune, når 465 moh.
Skreli er Lyngdals mest kjente turområde. Det er her høgfjellet møter havet. Det er reint snaufjell, bart og slett. Det er lett å gå der. Det er tilrettelagt parkeringsplass, og det er merka tursti innover.

Historie

Man regner med at det bosatte seg folk langs Sørlandskysten ganske raskt etter at isen trakk seg tilbake etter siste istid. Det er usikkert når de første menneskene kom til Lyngdal, men funn fra steinalderen viser at det har bodd mennesker mellom elvene Lygna og Litleåne da. Området, som kalles Å, ble tidlig et knutepunkt for samferdsel, og var blitt et maktsentrum på 5-600 tallet e.Kr. Bak Lyngdal kirke ligger ligger fortsatt sju store gravhauger som man regner med stammer fra eldre jernalder og vikingtid.
Det ble også reist en steinkirke i dette området i middelalderen, men denne ble revet da en ny kirke skulle bygges i 1847. Det var også på den tiden at veksten i Lyngdal skjøt fart. Fram til begynnelsen av 1700-tallet hadde kommunen bare vært et jordbruksområde med noen få store og flere mindre gårder. Fra en folketelling i 1801 til den neste i 1835 hadde befolkningen vokst fra 3364 til 4249, og en foreløpig topp ble nådd i 1865 med 5046 innbyggere. Etter dette bremset utvandringen til Amerika befolkningsveksten kraftig, og det ble en negativ befolkningsutvikling. I 1930 var folketallet nede i 3684.
De eldre kommunale arkivkildene for kommunen finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS(IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller, men også skoleprotokoller.

Samfunn

Kommunens nåværende grenser fikk den etter sammenslåingen av Lyngdal, Austad, Kvås og deler av Spangereid (vest for Lenefjorden) i 1963.
Lyngdal kommune har 4 offentlige barneskoler, samt en privat, og to ungdomsskoler. Lyngdal videregående skole er i hovedsak en yrkesskole, men tilbyr også første år av den allmennfaglige studieretningen. I tillegg til denne driver Indremisjonsforbundet KVS-Lyngdal, en offentlig godkjent friskole.
Lyngdal kommunestyre har 29 medlemmer. Etter valget i 2015 består kommunestyret av følgende: H: 12 (37,6 %), KrF: 6 (20,5 %), FrP: 3 (9,0 %), V: 2 (5,0 %), Ap: 3 (12,2 %), SP: 3 (10,8 %). Ordførervervet innehas av Høyres Jan Kristensen som overtok for Ingunn Foss (H) da hun ble innvalgt på stortinget i 2013.

Næringsliv

Lyngdal har tradisjonelt vært en landbrukskommune, og jordbruk preger fortsatt kommunen i stor grad. I tillegg har kommunen flere mellomstore industribedrifter, og har i de siste årene også blitt et handelssentrum for Listerregionen.
Lyngdals Avis er en ukesavis som har sitt hovedkontor i Lyngdal.