Zentralfriedhof Friedrichsfelde

Zentralfriedhof Friedrichsfelde i Lichtenberg i Berlin ble åpnet i 1881 og er blant byens mest kjente kirkegårder. Den er særlig berømt for Gedenkstätte der Sozialisten – æreslund for sosialdemokratiske, sosialistiske og kommunistiske politikere og aktivister.
Da kirkegården ble grunnlagt i 1881 het den Friedrichsfelde Kommunale Kirkegård, Berlin (På tysk: Berliner Gemeindefriedhof Friedrichsfelde). Fra 1900, da Wilhelm Liebknecht, grunnlegger av SPD, ble gravlagt der, ble kirkegården hvilested for mange av lederne og aktivistene i Tysklands anti-fascistiske, sosialdemokratiske, sosialistiske og kommunistiske bevegelser. I 1919 ble Karl Liebknecht og Rosa Luxemburg, medstiftere av KPD, gravlagt der.
Etter delingen av Berlin etter den annen verdenskrig havnet kirkegården i Øst-Berlin der den ble brukt til å gravlegge DDR-ledere som Walter Ulbricht og Wilhelm Pieck.

Historie

25. januar 1919 ble alle de 33 døde etter spartakistopprøret 5. til 12. januar 1919, deriblant den drepte Karl Liebknecht, begravd etter en massedemonstrasjon gjennom Berlin sentrum.
Noen dager senere begravde man de i mellomtiden identifiserte døde revolusjonære, den best kjente var Leo Jogiches, en venn av Rosa Luxemburg. 31. mai 1919  ble et kvinnelik funnet i Landwehrkanalen identifisert som Rosa Luxemburg. Arbeiderforeninger i Berlin møtte mannsterke opp til en sørgetog gjennom de østlige distrikter av Berlin for å hylle Luxemburg da hun ble begravd 12. juni 1919. Til minne om de drepte KPD-lederne og de andre døde revolusjonære ble det i 1920 bestemt å anlegge en passende minnesmerke på sosialistdelen av kirkegården. 
På initiativ fra Wilhelm Pieck ble det dannet en minnesmerkekomitee som på 15. juni 1924 la ned en grunnstein. Det fantes imidlertid ennå ikke noen klar plan for hvordan minnesmerket skulle se ut eller hvordan det skulle finansieres.
Grunnideen til et monument ble lagt frem på en partidag i KPD i 1925 og var et utkast av Auguste Rodin med navnet Opprør og bestod av en bronsestatue (Genie de la Guerre) som stod foran en mur. Muren var symbol for revolusjonens nederlag i Frankrike i 1871 og som forbindelse med Sovjetunionen og den dertil hørende Kremlmur. Dette utkastet ble forkastet.
I stedet laget Ludwig Mies van der Rohe på oppdrag av Eduard Fuchs et utkast kalt Denkmal für Karl Liebknecht und Rosa Luxemburg og etterhvert Revolutionsdenkmal. Minnesmerket ble satt opp av arbeidere fra Bauhütte Berlin våren 1926 og ble avdekket-imidlertid mens det var uferdig på grunn av manglende penger-13. juni 1926. I de følgende ukene ble det ferdig og kunne virkelig innvies 11. juli 1926. Kommunistene Ernst Meyer, Paul Schwenk og Paul Scholze såvel som medlem av Sozialistischen Bunds Georg Ledebour holdt taler ved innvielsen.
Frem til 1933 var det årlige marsjer og markeringer til ære for Lenin, Liebknecht og Luxemburg (såkalte LLL-uker) ved minnesmerket. I februar 1933 ødela nazister minnesmerkets femtakkede stjerne og rev ned flaggstangen. Ved starten av 1935 gav de nazistiske myndigheter ordre om at minnesmerket skulle bli totalt fjernet. Det samme gjaldt kroppene som hadde vært begravd der.

Oppbygging

Det i 1951 innvidde minnestedet befinner seg umiddelbart til høyre foran hovedinngangen til kirkegården. Anlegget er sirkelrundt og diameteren er rundt 25 meter. Anleggets ytre avgrensing dannes av en fire meter høy mur mens det sentrale punktet er en fire meter høy bauta av porfyr med innskriften «Die Toten mahnen uns».
I den sentrale rondellen rundt bautaen finnes det minneplater over ti personer, hvorav den sist bisatte er Walter Ulbricht. På muren som løper rundt anlegget finnes ytterligere gravtavler, gravstener og bautaer over prominente sosialdemokrater og kommunister fra keisertiden og Weimarrepublikken. I 1950 besluttet politbyrået i SED at personligheter i arbeiderbevegelsen skulle begraves i anlegget. Dette skulle skje i form av urner som enten ble satt inn i den omsluttende ringmuren eller i gravanlegget Pergolenweg. Urnen til Kurt Fischer ble i 1951 den første som ble satt ned.

Beliggenhet

Gravstedet ligger i Gudrunstraße, Lichtenberg og nåes enklest ved å dra til Lichtenberg stasjon med S-Bahn eller U-Bahn. Fra Lichtenberg stasjon kan man spasere til kirkegården på ca 10 minutter eller ta buss 193.