Dyrevernalliansen

Historikk

Dyrevernalliansen ble dannet den 11. juni 2001 av Anton Krag, Live Kleveland og Christine Hvitsand.
I 2004 åpnet Dyrevernalliansen for medlemmer.
Dyrevernalliansen ble 4. mai 2006 registrert hos Lotteri- og stiftelsestilsynet.
Dyrevernalliansen startet i 2008 Dyrevernfondet som var Norges første forskningsfond for dyrevelferd.

Organisasjon og økonomi

Dyrevernalliansen finansieres av medlemsinntekter, og gjennom tilskudd fra Landbruks - og matdepartementet og private givere.
Dyrevernalliansen hadde per 2017 ca. 10.000 fastgivere.
Dyrevernalliansen ble i 2006 registrert som en stiftelse med kr 500 som grunnkapital. Egenkapitalen oppgis av Lotteri- og stiftelsestilsynet i Stiftelsesregisteret til å 4.068.877 kroner (2017).

Ansatte og styre

Daglig leder er Anton Krag. Stiftelsen har 15 faste ansatte med forskjellig faglig kompetanse. Dyrevernalliansen er delt i tre avdelinger: Fagavdeling, kommunikasjonsavdeling og drifts- og innsamlingsavdeling.

Dyrevernfondet

Dyrevernfondet er bidrag fra næringslivet som deles ut av Dyrevernalliansen til forskning og utredning innen dyrevelferd.Prosjektene må oppfyle Dyrevernfondets krav om forskningsmetoder som ikke forvolder lidelse eller død for dyr.
Forskningen kan være på alle nivåer og både innenfor humaniora og naturfaglige vitenskaper.
Dyrevernfondet har delt ut kr 250 000 til forskning årlig fra 2008.
I 2010 ble det delt ut midler til 5 prosjekter.
I 2011 ble det delt ut midler til 4 prosjekter.
Fra 2013 er det ikke utdelt midler.

Dyrevernmerket

Dyrevernmerket ble opprettet av Dyrevernalliansen i september 2018, og er en merkeordning som skal sikre forbrukerne mat bra dyr med bedre velferd enn normalen. For å sertifiseres stilles det en rekke strenge krav til bonden, som sikrer dyrene rettigheter og god behandling utover det lovpålagte. Rema 1000 har støttet utarbeidelsen av merket med 8,5 millioner kroner.

Fokusområder

Dyrevernalliansen jobber hovedsakelig med produksjonsdyr, pelsdyr og forsøksdyr.

Pels

Dyrevernalliansen har siden opprettelsen i 2001 jobbet aktivt for å legge ned norsk pelsdyrnæring. Organisasjonen er opptatt av folkeopplysning, og har blant annet bidratt til å sette mediefokus på pelsproduksjonen. Dette har ført til en  betydelig motstanden mot pelsproduksjon i befolkningen. Gjennom dialog med politikere har Dyrevernalliansen jobbet for at partier skal vedta krav om forbud mot pelsproduksjon. Både AP, SV, MDG, Rødt og Verste har gjort slike vedtak etter påvirkning fra organisasjonen. Organisasjonen er i tillegg fast høringsinstans ved utarbeidelse av regelverk som regulerer pelsdyrhold. Dyrevernalliansen jobbet direkte opp mot regjeringspartiene under utarbeidelsen av dagens regjeringsplattform, som førte til et løfte et forbud mot pelsproduksjon.

Fjørfe

Dyrevernalliansen har de siste årene rettet kritikk mot produksjon av fjørfe i Norge. Blant annet problematiserer de avlen på på store kylling. I februar 2018 startet Rema 1000 og Norsk Kylling i samarbeid med Dyrevernalliansen å bytte ut 14 millioner slaktekylling av den hurtigvoksende rasen Ross 308 med en mer saktevoksende rase. Organisasjonen omtalte endringen som en "revolusjon innen norsk landbruk".
Produksjonen egg fra høns i bur har også blitt kritisert av Dyrevernalliansen. Organisasjonen har jobbet med dialog med næringslivet om produksjonen, og ført til at alle de norske dagligvarekjedene utenom Coop har stoppet salget av egg fra burhøns. Også Orkla meldte i 2018 at de vil stoppe bruken av buregg etter påvirkning fra organisasjonen.