Rykkinn

Historikk

Rykk Inn var et begrep da området ble omvandlet fra kulturlandskap til boligområde med lavblokker på 70-tallet. Mye tyder navnet er langt eldre, slik som mange andre navn i området som er hentet fra den tiden da jernverket var i drift. Rykkinn forekommer som stedsnavn flere steder i det germanske språkområdet i Nord-Europa. Navnet betyr helt enkelt Rykk Inn som en oppfordring til veifarende om å besøke stedet. Oppunder Eineåsen lå i gammel tid en husmannsplass med navnet Rychind som drev vertshus. De gamle oldtidsveiene gikk forbi stedet.
I 1966 vedtok kommunestyret i Bærum å bygge ut flere tusen leiligheter på Bryn-Rykkinnområdet, som for en stor del var landbrukseiendommer - gårder, jorder og frukthager. Flere av grunneierne ønsket ikke utbyggingen, noe som forsinket prosessen. Men i 1970 ble de første bygningene reist på den sørøstlige delen av feltet. Det siste området som ble bebygget i den første runden var pyramideblokkene på Belset-feltet. De var innflyttingsklare i 1974.
Utbyggingen av Rykkinn innebar en del nye elementer innen boligbygging. Ideen var at det ikke skulle være tungt trafikkerte veier der innbyggerne bodde. Området ble derfor konstruert med en ringvei rundt hele boligfeltet – med bare mindre stikkveier som blindveier inn til boligene. Samtlige leiligheter fikk lukket garasjeplass eller egen parkeringsplass under bakken. Store sentrale parkeringsplasser skulle ta imot besøkende biler slik at selve boområdet ble bilfritt og trafikksikkert. Det ble også lagt vekt på å sikre store grøntarealer mellom boligene, slik at Rykkinn fremstår som langt grønnere og mer luftig enn mange senere boligfelt som ble bygget ut på 1980- og 90-tallet. Representanter fra flere land som Japan og Australia kom til Rykkinn for å studere prøveprosjektet.
Samtidig ble det tatt i bruk en del nye byggemetoder og -materialer, som senket prisen på leilighetene kraftig. Sentralisert strøm- og vannutbygging bidro til at leilighetene på Rykkinn var blant de rimeligste som til da hadde vært bygget i Norge. Hovedutbygger var Selvaagbygg, mens entreprenøren Ragnar Evensen bygget ut et lavblokkområde på sørsiden av Rykkinnfeltet. (Bjørnebærstien, Bringebærstien). Dette feltet ble bygget etter en arkitektkonkurranse.

Rykkinn i dag

Til tross for at Rykkinn var et uvanlig gjennomtenkt boligprosjekt, oppsto det markante ungdomsproblemer i en periode fra midt på 1970-tallet til inn på 1980-tallet. Da Rykkinn var nybygd gjorde de lave leilighetsprisene og den kommunale tildelingspolitikken at en stor del av innflytterne var unge småbarnsfamilier. Mot midten av 1980-tallet ble derfor antallet ungdommer i tenårene stort, og i enkelte ungdomsmiljøer oppsto det rusproblemer.
I dag er befolkningssammensetningen mye mer balansert aldersmessig, og Rykkinn fremstår som et mer harmonisk og modent boligområde. Dette reflekteres i høye boligpriser. Rykkinn har bedret sine skoleresultater betraktelig de siste årene . Både lokalmiljøet sammen med skolene er veldig fokusert på å få gode og trygge rammebetingelser for sine innbyggere.

Handel

«KI», eller «Rykkinn Nærsenter» er Rykkinns sentrale kjøpesenter. Senteret består av en rekke butikker, og åpnet dørene i 1971. Senere er det bygget ut i flere etapper. Navnet «KI-senteret» har sin opprinnelse i at Kjøpmannsinstituttet holdt til i kjøpesenteret fram til 1990. En rekke av Norges rikeste menn, blant annet Rimi-gründer Stein Erik Hagen, Petter Stordalen, Idar Vollvik og Odd Reitan er blant dem som er utdannet her.
Da Kjøpmannsinstituttet flyttet fra senteret skiftet det navn til «Rykkinn Nærsenter», men går fremdeles under navnet «KI-senteret», «KI», og «Kå-i» lokalt.

Skoler

Rykkinn skole består av to avdelinger, avd. Gommerud  og avd. Berger, etter at Gommerud skole og Berger skole ble slått sammen fra 1. januar 2006. Avdelingene ligger ca. 300 meter fra hverandre med Rykkinnhallen imellom. På avdeling Berger går elever fra 1.-7. trinn og på avdeling Gommerud går elever fra 8.-10. trinn. Skolen er en flerkulturell skole. Den har lærere som gir tospråklig fagstøtte på ca. 20 språk. Gommerud skole vant i 2005 Benjaminprisen. 
Berger skole stod i 2016 ferdig med nytt skolebygg etter at den gamle skolen ble revet i 2014. Videre planer for Bærum kommune er at Gommerud skole skal rives og ny skole skal oppføres på samme tomt. Avdeling Gommerud fusjonerer med Belset skole 1. august 2018 og de to skolene bytter samtidig navn til Eineåsen skole.
Belset ungdomsskole ligger i nærheten av Nærsenteret på Rykkinn. Begge skolene har elevdrevet kantine og andre elevbedrifter.
Bryn skole er lokalisert ved Lommedalselven/Lomma og er en skole for 1.-7 trinn.

Idrett

Riksanlegget for basketball ligger sentralt på Rykkinn, og heter Rykkinnhallen. Berger svømmehall ligger også på Rykkinn. Vestre Bærum tennisklubb holder til på den nordøstlige delen av boligfeltet. I det samme området ligger Gommerudbanen med kunstgressdekke, og hovedkvarteret til Bærums Verk Idrettsforening.

Fritidsaktiviteter

Rykkinn har et svært stort tilbud av fritidsaktiviteter, både for små og store. Bærums Verk Hauger Idrettsforening er den største foreningen, og har tilbud innenfor mange idretter, som innebandy, bordtennis, fotball, ski, cheerleading , amerikansk fotball og idrettsskolen. Bærumssvømmerne har tilbud om svømmetrening i Bergerhallen. Skolekorpset heter Rykkinn og Gullhaug skolekorps, med ca 60 medlemmer fra to skoler (Rykkinn og Gullhaug, på Bærums Verk), og er en selvskreven bidragsyter på 17. mai. Det er også et voksenkorps, Olsenbanden, på Rykkinn, samt et damekor, Valborgs Efterfølgere. Videre kan man være med i teatergruppen Rykte, som har årlige oppsetninger. På Rykkinn Nærsenter finner du også et bibliotek og et grendehus.