Mensen Ernst

Løp og vandringer

Mensen Ernst foretok en rekke lange reiser hvor han opplevde steder og folkeliv. Disse reisene finansierte han ved å delta i løp og arrangere oppvisninger. Denne delen av hans liv er relativt veldokumentert, men det regnes ikke sannsynlig at tidsoppgivelsene for hans lengste løp er korrekte.

Tyskland

Mensen Ernst forlot London i 1820 og reiste over Cuxhaven til Hamburg med skipsleilighet. Derfra gikk, jogget og løp han via Lübeck, Wismar, Rostock og Berlin, hvor han ble i tre dager før han fortsatte over Dresden, Weimar, Erfurt, Mühlhausen til godset Annenrode nær Dingelstädt hvor han ble invitert som gjest på ubestemt tid. Annenrode ble hans hjem i de fire neste årene, bare avbrutt av enkelte reiser.

Italia

Mensen Ernst reiste til Roma i 1824 hvor han deltok i en rekke løp og oppnådde stor popularitet, men lite penger. Fra Roma dro han til Napoli hvor det lyktes ham å opparbeide en del inntekter. Herfra dro han til Palermo med skip. Her gjennomførte han flere vellykkede løp. Derfra gikk ferden til Verona, hvor han deltok i veddeløp og oppvisninger med moderat utbytte.

Tyskland og Danmark

Han forlot Annenrode og deltok i innbringende løp i Herrenhausen. Derfra dro han til Lüneburg, Lübeck, Kiel, Rendsburg, Schleswig og Flensburg. Han hadde her gode inntekter etter flere løp og i Rendsburg vakte han oppsikt ved å kappløpe med en rytter.
Mensen Ernst reiste til Fyn i 1826, deltok i løp i Odense den 10. februar og fortsatte til København. Her løp han flere ganger i Fredriksbergalleen, noe som innbragte 1500 daler.
Deretter ble han bedt av hoffmarskalken å vise sine ferdigheter for kongen på den åttekantede plassen foran slottet. Her løp han 13 runder på 21 minutter. Hver runde var på 900 skritt. For dette fikk han 100 daler av kongen. Deretter dro han tilbake til Annenrode.

Nye reiser

Der ble han en kort tid og reiste så til Amsterdam, Haag, Rotterdam, hvor han gjennomførte en rekke vellykkede løp som ga ham gode inntekter. Deretter dro han videre til Antwerpen og Brussel, London, Calais, Nantes, Boulogne, Port-Louis og Bordeaux. Et løp fra Bordeaux til Velin innbrakte ham 500 francs.

Spania og Portugal uten suksess

Deretter vandret Mensen Ernst over Pyreneene til Spania. Her klarte han ikke å få nok inntekter av sine løp til å leve av og måtte få sendt penger fra Tyskland. Hans løp i Madrid og Barcelona samlet store menneskemengder, men ga lite inntekter. Ferden gikk videre gjennom Valencia, Alicante, Cartagena til Gibraltar. Deretter satte han kursen mot Portugal. I Lisboa ble han nektet å løpe da myndighetene var redd for opptøyer pga. sosial uro. Via Coimbra, Porto og Bragança hastet han til León i Spania og til Bilbao. Her oppnådde han en liten pengesum så han så vidt klarte seg over Pyreneene tilbake til Frankrike igjen.

Paris

Den 29. september 1826 ga han en oppvisning for en stor menneskemengde på Marsmarken i Paris. Den innbrakte ham 1500 francs. Deretter bega han seg til Annenrode igjen og kom dit i slutten av oktober. I april vandret han og en reisekamerat fra Annenrode over Kassel, Marburg, Frankfurt am Main til Strassburg. Han deltok i godt besøkte løp og gikk videre til Paris hvor han oppholdt seg i tre måneder. I mai deltok han i et vellykket løp på de Elysiske marker utenfor Paris, som ga ham gode inntekter.
Deretter reiste han til Portsmouth og mønstret på krigsflåten som lå der (se ovenfor).

Gjennom Lilleasia til Annenrode

Den 1. desember 1827 vandret han fra Alexandria forbi Kairo, ruinene i Memfis og pyramidene, gjennom ørkener mot Palestina og nådde den 24. desember Jerusalem. I begynnelsen av januar vandret han videre til Damaskus og Konstantinopel. På denne turen fikk han vanskeligheter med å skaffe seg inntekter og måtte be om understøttelse hos pasjaen som ga ham et mindre beløp. I Konstantinopel holdt han flere godt besøkte oppvisninger. Den største fant sted i Pera. Etter noen uker vandret han videre til Adrianopel, Donau og Valakia.
Den 4. juni 1828 ankom han București. Her holdt han oppvisninger, hvilket han gjentok i Pressburg, Wien, Praha og Dresden på veien tilbake til Annenrode.

Til Paris og julirevolusjonen.

På Annenrode hvilte han ut før han i februar 1829 la ut på en ny reise og nye løp. Denne gangen gikk ferden med slede til Holland og Belgia. Derfra vandret han til England og Skottland hvor han hadde et stort løp i Edinburgh.
I mai 1830 vendte han tilbake til Frankrike og holdt løp, blant annet på Tivoli. Men den 27. juli, under forberedelsene til et nytt løp i Paris, kom Mensen Ernst midt opp i julirevolusjonen og var flere ganger i stor fare, men ble reddet av en som kjente ham igjen. Han flyktet ut av Paris til Versailles hvor han ble en kort stund før han dro videre via Melun til Troyes hvor han holdt en rekke innbringende løp.

Hans største bragd: Konstantinopel – Calcutta tur-retur

1836. Mensen Ernst reiser til Adrianopel og Konstantinopel. Fra Konstantinopel løper han til Calcutta og tilbake igjen. Foranledningen er kontakt med engelskmenn med partsinteresser i Det britiske ostindiske kompani. De ønsket å sende viktige beskjeder til India. Han tilbød seg å bringe frem beskjedene på seks uker. Planen vakte atskillig skepsis, men Mensen Ernst var fast besluttet på å gjennomføre løpet. Etter avtalen skulle han løpe med beskjedene på maksimum to måneder. For det skulle han få utbetalt 150 engelske pund.
Han startet den 28. juli klokken 05 og ankom Calcutta den 27. august klokken ni om formiddagen. 

Ruten er ikke kjent i detalj, men han drog gjennom Lilleasia, via det gamle Babylon, fulgte en sørlig kurs parallelt med Persiabukten og Omanbukten, og krysset det indiske kontinent til Calcutta.
1. september la han i vei mot Konstantinopel, men denne gang med en nordligere kurs fra Calcutta til Hindustan, Lahore og Bukhara, og krysset den persiske grensen flere mil nord for Termez, derfra videre mot sydsiden av Det kaspiske hav til Farahabad og Teheran, forbi Tabriz og nord for Urmiasjøen, langs den sydvestlige bredden av Vansjøen mot Ararat. Deretter dreide han mot vest mellom armenske Taurus og Erzurum og videre langs Svartehavet, og ankom Konstantinopel etter 28 dager. Løpet er beregnet til totalt 8300 km og det tok i alt 59 dager fratrukket tre oppholdsdager. Det tilsier dagsetapper på 150 km. Ugjendrivelig bevis på at han virkelig var i Calcutta mangler, men det regnes som sannsynlig at løpet ble gjennomført, særlig på bakgrunn av det løpet han skulle gjennomføre seks år senere.

Hans siste store løp – mot Nilens kilder

1838-1840: Mensen Ernst drømte om å løpe Afrika på langs, men utsatte planen etter at han opplevde krigshandlinger i Algerie. Han besøkte i denne perioden de fleste europeiske land. 
1842. I februar ble Ernst ansatt som kurer hos fyrst von Pückler Muskau. Dette førte til at Mensen Ernst skulle reise til Afrika og søke opp den hvite Nilens kilder. Han la i vei fra Bad Muskau i Schlesien, passerte Konstantinopel og kom til Jerusalem etter en reise på tredve dager. Derfra gikk ferden til Kairo. Den 22. januar 1843 dør han av dysenteri i Aswan, Egypt, 47 år gammel. Han ble funnet død av turister og ble gravlagt på stedet.
Graven befinner seg trolig under vannmassene i Aswandammen.
I Riecks biografi uttaler Ernst selv om sine fysiske forutsetninger: "Jeg er fast overbevist om at efter min egen legemskonstitusjon (som jeg dog har til felles med alle andre mennesker) vilde mine bevegelsesredskaper, der dessuten er meget forte, have tapt betydeligt af sin spændskraft eller elastisitet, hvis jeg paa mine hurtigreiser havde sovet i seng". Han sov stort sett under åpen himmel, og mente at dette var best for legemet så vel som sjelen.

Mensen Ernst minneløp

Mensen Ernst minneløp ble arrangert for første gang i 1987, i Mensen Ernsts egen hjembygd Fresvik. Løpet var arrangert i forbindelse med avduking av bautasteinen til minne om Mensen Ernst, og Bredo Berntsens utgivelse av boka Løparkongen. Start og mål har hvert eneste år vært på Modig Stadion, der også minnesteinen står.  
De første årene ble løpet arrangert som 1/4 maraton, til minne om Ernsts lange løp. I 2003 ble distansen endret, da det ble ytret et ønske om å løpe en distanse som var mer sammenlignbar med andre løp. Distansen på 1/4 maraton ble derfor omgjort til en kontrollmålt 10 km. 
I 2012 endret man på nytt løypen. Løypen gikk nå fra Modig stadion og inn i Nærøyfjorden verdsarvområde. Et fantastisk naturskue møtte løperne idet de løp ca. 400 høydemeter opp gjennom dalen til vending ved Huldafossen, og ned igjen samme vei til Stadion. Løypas totale distanse var på ca. 15 km. Mensen Ernst minneløp benyttet seg av denne løypen i 6 år, fram til 2017.
2018 var foreløpig siste endring av løpet. Arrangøren ønsket at løpet skulle ha et større fokus på å hedre løperkongen sin, og tilpasse løpet på en måte som gjør at alle kan delta uavhengig av forutsetning og erfaring.
Fra og med 2018 kunne man derfor velge mellom fire ulike distanser, alle oppkalt etter Mensen Ernsts fire største løperprestasjoner. 
Paris-Moskva 2500 km (reell distanse 1,5 km)
München-Nauplia 2700 km (3,5 km)
Istanbul-Calcutta 8300 km (6,5 km)
Mot Nilens kilder (12 km)
London-Portsmouth (400 m barneløp)
400 m rullestolløp. 
Løypen er organisert i form av fire forskjellige rundløyper, som alle starter og avsluttes inne på Modig Stadion. Her kan man velge selv hvor mange runder man har lyst å løpe, men rundene må løpes i en bestemt rekkefølge. Å løpe første runde tilsvarer Paris-Moskva 1,5 km, mens to runder tilsvarer Munchen-Nauplia 3,5 km osv. Alle fire rundene tilsvarer Mot Nilens kilder på 12nkm.
2018 er hittil det det året med størst deltagelse, hvor totalt 139 deltagere krysset målstreken.