Kaare Meland

Utdanning

Etter examen artium i 1933 og handelsgymnas i 1935 tok han diplomeksamen ved Norges handelshøyskole i 1939, etterfulgt av eksamen som statsautorisert revisor i 1945. Hele tiden etter examen artium kombinerte Meland studiene med fulltids arbeid i forskjellige stillinger i næringslivet.

Andre verdenskrig

Kaare Meland deltok i felttoget på Vestlandet i april 1940 og ble høsten 1940 engasjert i oppbyggingen av en hemmelig militærorganisasjon i bergensområdet – en av forløperne til Milorg.

Politisk karriere

Allerede i 1946 ble Kaare Meland medlem av Fana herredsstyre som representant for Høyre -først frem til 1951 og deretter i perioden 1956 til 1959, da han også var kommunens ordfører. Han var vararepresentant til Stortinget fra 1954 til 1961 og møtte i kortere perioder i årene 1959 til 1961. Meland hadde også flere partiverv i disse årene, både lokalt og sentralt.

Yrkeskarriere

Men han var mer opptatt av sine oppgaver i næringslivet, bl.a som kontorsjef i Det Bergenske Dampskibsselskab og som direktør i Johan C. Martens A/S, «Tranmartens». Han var mer opptatt av disse verv enn av politikken og ble nok like overrasket som de fleste andre da han fikk det krevende oppdraget å overta ledelsen av Industridepartementet etter Kings Bay-krisen i 1963. Både Høyres formann Sjur Lindebrække og statsminister John Lyng var imidlertid overbevist om at Kaare Meland hadde alle nødvendige kvalifikasjoner for å kunne lede nettopp det departementet som hadde stått mest sentralt i den utviklingen som førte frem til regjeringsskiftet. 
Selv om funksjonstiden som industriminister ble kort, klarte Kaare Meland likevel å vise at han var oppgaven voksen. Han har selv i erindringsboken «Spennende år i bank, næringsliv og politikk» gitt en levende skildring av situasjonen han møtte i det kriserammede departementet, og av de personer og saker som han måtte håndtere i sin korte statsrådsperiode. Som sin statssekretær hadde han Torkild W. Schøyen, avdelingsingeniør ved Bergen Mekaniske Verksted.
Meland så på statsrådperioden som et midlertidig avbrudd i næringslivsinnsatsen, og i 1964 ble han ansatt som administrerende direktør i Bergens Sparebank. Han reagerte derfor særdeles negativt da Hordaland Høyre ønsket ham som førstemann på stortingsvalglisten i 1965. Protestene ble imidlertid ikke tatt til følge, og Kaare Meland ble meget motstrebende nominert på førsteplassen. Det viste seg at Hordaland Høyre hadde vurdert situasjonen riktig. Ikke minst takket være Kaare Meland gjorde Høyre et enda bedre valg i Hordaland enn på landsbasis. Meland ble naturlig nok medlem av finanskomiteen, hvor han med vanlig intensitet engasjerte seg med liv og lyst. Samtidig var han fast overbevist om at det fikk bli med fire år på Stortinget, og for å beholde kontakten med sitt sivile yrke valgte han å ivareta sine oppgaver i Bergens Sparebank ved siden av stortingsarbeidet. Konsekvent nok frasa han seg gjenvalg i 1969. 
Kaare Meland ledet Bergens Sparebank frem til 1980 og brukte de siste to årene før han gikk av for aldersgrensen i 1982, til å sluttføre arbeidet med å samle sparebankene på Vestlandet i Sparebanken Vest. Meland var formann i Sparebankforeningen og hadde en rekke andre verv i forskjellige næringsorganisasjoner og arbeidsgiverorganisasjoner. I 1978 ble han for sin allsidige samfunnsinnsats utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.