google/wiki40b huggingface dataset:
Håkjerring

Biologi

Gjennomsnittstørrelsen for en håkjerring er på 340 cm og vekten 285 kg. Det største eksemplar som er målt var på 640 cm og veide 1 022 kg. Det er dog observert håkjerringer på over 7 meter.
Den største tatt i Norge veide 1099,2 kg, var 4,79 meter lang, og ble tatt med stang i Nedstrandsfjorden, 19. juli 2013.
I juli 2018 ble den nest største håkjerringa tatt i Norge: Svenske Mikael Åkesson tok en håkjerring på rundt 1050 kilo i Andfjorden. Den var 406 cm i lengde og hadde en omkrets på 274 cm. Den tredje største tatt i Norge veide 880 kg, var 4,10 meter lang, og ble tatt med stang i Boknafjorden, 30. juni 2010. I 2009 ble det fisket en håkjerring på 643 kilo og 3,65 meter i  Trondheimsfjorden [Beitstadfjorden].
På Island kalles denne haien hákarl. Der regnes den som en delikatesse når den er gravet, om enn svært illeluktende hevdes det. På dansk kalles håkjerring for grønlandshaj, men også havkarl. På engelsk kalles den Greenland shark, men stundom også for «sleeper shark» på grunn av dens ry for å opptre sløvt og bevege seg langsomt. Inuittene kaller den for eqalussuaq.
Håkjerringas kjøtt er giftig hvis det ikke er kokt eller stekt, og den fiskes i hovedsak kun på grunn av den oljerike leveren.
I 2011 ble det vist en episode av Ut i naturen på NRK hvor håkjerringer ble mistenkt for a være rovdyret som dreper seler på Svalbard. I dokumentaren vises prøvefangst av håkjerring, og antallet av haien overrasket forskerne -det var nemlig mange flere hai enn det de hadde trodd. Mistanken om at håkjerring spiser selarten steinkobbe ble bekreftet ved at det ble funnet store mengder av sel i håkjerringas mageinnhold. Haiartens bevegelsesmønster ble målt ved satellittmerking og akselerometer, og dokumenterte et langsomt dyr. Overraskelsen var desto større, siden selen beveger seg mer enn dobbelt så raskt. Forskernes hovedteori er at de spiser sovende sel, da steinkobbe sover under vann. I juni 2008 fant Norsk polarinstitutt deler av kjeven til en ung isbjørn i magen til en håkjerring.

Alder

Før den nyeste forskningen ble publisert i 2016 anslo IMR (Havforskningsinstituttet i Bergen) maksimal alder til ca 200 år og kanskje eldre. Håkjerring har ikke samme vekstsoner i øresteiner og andre vev til å aldersbestemme arten med, slik en finner i andre fiskearter.
Danske forskere har studert innholdet av den radioaktive isotopen ¹⁴C i øyelinsen hos håkjerring. Vevet i linsen er dødt og tilføres ikke mer ¹⁴C etter at det er dannet. Forskerne fant spor etter de store prøvesprengningene tidlig i 1960-årene. Ved å ekstrapolere målingene mener de å ha påvist at håkjerring først blir kjønnsmoden ved en alder på 156 ± 22 år. Den eldste undersøkte håkjerringa var 5,02 m lang og 392 ± 120 år gammel, noe som gir en maksimal alder på omtrent 510 år.
Konkatenering

Konkatenering er en operasjon på datastrukturer i listeform. En liste er en følge av objekter med definert rekkefølge. Ordet konkatenering kommer fra det latinske catena, «kjetting», og betyr i denne bøyningen «å sette sammen ledd til en kjetting».
En streng er en liste av tegn som har en fastlagt rekkefølge. Visse programmeringsspråk (f.eks Perl) muliggjør konkatenering av vilkårlige datatyper ved å konvertere de automatisk til strenger først. I andre språk må programkoden først oversette datatypen til tilsvarende strengverdi.

Eksempler

Strengene «Hei » og «Oluf» kan konkateneres for å gi resultatet «Hei Oluf». I C# eller Java kan konkateneringen skrives:
   String a = "Hei ";
   String b = "Oluf";
   String concat = a + b;
I Perl og PHP brukes et punktum:
   $a = "Hei ";
   $b = "Oluf";
   $concat = a . b;
C har ikke noen operator for konkatenering:
   char a[] = "Hei ";
   char b[] = "Oluf";
   char concat[120];    /* bufferet som tar imot den konkatenerte strengen */
   strcpy(concat, a);
   strcat(concat, b);
Agnes Ozman

Åndsdåpen

«Åndsdåpen» (dåpen i Den hellige ånd) fikk en radikal oppvåkning på begynnelsen av 1900-tallet i USA. «Fylde av» og «dåp i Den hellige ånd» som forkynnelse hadde sine røtter tilbake til hellighetsbevegelsen, som gjorde seg bemerket i Amerika på 1800-tallet. Mot slutten av 1800-tallet berørte den åndelige vekkelsen mange mennesker og flere gikk med en «lengsel etter en berøring av Den hellige ånd».
Charles Fox Parham underviste sine studenter om Den hellige ånd, slik det står skrevet i apostelen Paulus' brev i Det nye testamentet i Bibelen. Han forkynte at dåpen i Den hellige ånd var noe ethvert menneske kunne motta, med tungetale «som bevis». Parham skulle på et tre dagers fravær fra skolen og studentene fikk i oppdrag å studere over dette tema. Da han kom tilbake var studentene overbevist om at dette var tilfelle, de hevdet å ha funnet klare bevis i fortellingene i Bibelen, der dette er omtalt fire ganger i Apostlenes gjerninger.
Nyttårsnatten 1900-1901 planla Parman og 35 av studentene å gå inn i bønn over det å bli fylt av og døpt i Den hellige ånd. Agnes Ozman bad Parham legge sine hender på henne og spesielt be om at hun skulle bli fylt av ånden. 1. januar 1901 «falt» angivelig Den hellige ånd på Agnes Ozman, og hun begynte å tale et «nytt språk». Studentene kalte det «kinesisk». Noe senere falt ånden på Charles Parham og de andre studentene.
Den er sagt at «Agnes Ozman ikke klarte å snakke engelsk på tre dager etterpå, og at hun også bare skrev «kinesisk». Gruppen mottok også andre åndelige gaver. Senere reiste de fra Kansas City for å vitne om de gode nyhetene.»
Stjør- og Verdal tingrett

Stjør- og Verdal tingrett var en førsteinstansdomstol i Frostating lagdømme. Domstolen hadde kontorsted i Levanger i Nord-Trøndelag, og rettskretsen omfattet kommunene Frosta, Leksvik, Levanger, Meråker, Stjørdal og Verdal. Den 1. januar 2011 ble domstolen slått sammen med Inderøy tingrett til Inntrøndelag tingrett.
Stjør- og Verdal tingrett ble opprettet som Stjør- og Verdal sorenskriverembete i 1591, og bestod av tinglagene (rettskretsene) i de middelalderske fylkene Verdølafylke, Skøynafylke og Stiordølafylke. På 1600-tallet varierte det hvorvidt Selbu var underlagt Strinda sorenskriveri eller Stjør- og Verdal sorenskriveri. I 1799 ble Selbu endelig overført til Strinda sorenskriveri. I matrikkelene fra 1700-tallet fremgår det at Stjør- og Verdal hadde tolv tinglag utenom Selbu.
Tidlig på 1800-tallet hadde sorenskriverne bolig på Skogn og Frol, men i 1821 kjøpte staten bolig i Sjøgaten 16 i Levanger. Levanger fikk kjøpstadsrettigheter i 1835, og juridiske saker ble delt mellom Levanger magistrat og byskriver, Stjør- og Verdal sorenskriveri og Stjør- og Verdal fogderi. Sorenskriveren fungerte som byfogd i Levanger etter at fogderiene ble avskaffet i 1910. I 1927 ble antallet tinglag i sorenskriveriet redusert til to, nemlig Levanger kjøpstad og Stjør- og Verdal (landdistriktene).
I 1911 ble gårdene Jøsås og Nilsdalen overført fra Lånke herred i Stjør- og Verdal til Malvik herred i Strinda sorenskriveri. I 1963 ble Ytterøy kommune overført fra Inderøy sorenskriveri, forut sammenslåingen med Levanger kommune i 1964. Med dette mistet Levanger sin bystatus, og Stjør- og Verdal sorenskriver ble én rettskrets.
Arkivet etter Stjør- og Verdal sorenskriver for perioden 1670–1990 finnes ved Statsarkivet i Trondheim.
IBM System/360 modell 91

IBM System/360 modell 91 var en modell av IBMs System/360-familie av stormaskiner. Modellen ble annonsert av IBM den 18. januar 1966, og ble lansert i oktober 1967. Den første maskinen ble benyttet ved Goddard Space Flight Center i 1968, og var på denne tiden den kraftigste datamaskinen som var i bruk blant kunder. Den var istand til å utføre 16,6 millioner instruksjoner per sekund.
Det psykologiske fakultet (UiB)

Det psykologiske fakultet ved Universitetet i Bergen er Skandinavias eneste psykologiske fakultet. Det startet som et institutt i 1964 og ble eget fakultet i 1980, ved at det sammen med Det juridiske fakultet ble skilt ut fra Det samfunnsvitenskapelige fakultet. Professor Bjørn Christiansen var den sentrale arkitekten for utbyggingen av profesjonsstudiet i psykologi og drivkraften bak opprettelsen av Det psykologiske fakultet. Det var ved opprettelsen det eneste psykologiske fakultet i Skandinavia, og er fremdeles det eneste ved et norsk universitet.
Den første dekan etter opprettelsen var professor Hallgrim Kløve, deretter fulgte professorene Tordis Dalland Evans (den første kvinnelige dekan ved et norsk universitet, 1986-1990), Geir Nielsen (1991–1992), Håkan Sundberg (1993–1998) og Odd E. Havik (1999–2005). For tiden er det Gerd Kvale som er dekana (2006–) ved fakultetet.
Magica fra Tryll

Magica fra Tryll (eng. Magica de Spell) er en fiktiv figur i Disney-tegneseriene, en heks skapt av Carl Barks. Magica prøver alltid å stjele Skrue McDucks første mynt, lykketiøringen, som hun vil smelte om til en amulett som vil gi henne kong Midas' krefter, nemlig å gjøre om alt hun rører på til gull. Slik håper hun å bli verdens rikeste. Den første historien hun var med i, Gode, gamle tiøringen (engelsk The Midas Touch), ble for første gang publisert i Uncle Scrooge 36 i 1961. Å stjele lykketiøringen er og blir Magicas store mål, men det finnes også en del nyere historier som tar for seg andre deler av livet hennes. I noen av disse historiene fungerer hun ikke like tydelig som "skurk", men kan være den figuren leseren forventes å holde med, f.eks. i rivalisering med andre hekser.
Magica har sitt hjem i skråningen av vulkanen Vesuv (Vesuvius) ved Napoli i Italia. Imidlertid er hun så ofte i Andeby at denne byen nærmest er hennes andre hjem. Ifølge Don Rosa møtte hun Skrue McDuck for første gang i 1877 i Glasgow, i historien Ta en mynt og la den vandre, da ti år gamle Skrue tjente sin første mynt, nemlig lykketiøringen. Dette fant sted fordi Magica brukte et tidslys for å gå tilbake i tid for å få tak i skillingen før Skrue får den. Det ender med at Magica putter skillingen i hånden til Skrue like før tidslyset har brent opp, fordi hun finner ut at tiøringen enda ikke har fått sin magiske kraft før Skrue har fått den.
Magica virker slu og forførerisk. Samtidig er hun ofte klossete og dum. I motsetning til andre kjente Disney-hekser som Madam Mim og Snøhvit-heksa, har ikke Magica egne magiske evner. Hun er heller en kvinne med en spesiell interesse for gammel magisk viten og magiske gjenstander, og bruker derfor ofte tryllestaver og foffbomber. Med disse bombene kan hun paralysere og blende folk. I mange tilfelle rir hun på kosteskaft eller gjør seg om til en fugl og flyr over lange avstander, men hun har også reist med fly. Ellers vet vi generelt lite om henne, og informasjon kan variere fra serie til serie. I en serie har hun f.eks. et lidenskapelig forhold til det italienske fotballandslaget. Magica har også en svart ravn som i inkonsekvent norsk versjon blir gitt navn som Nemesis, Hugin eller Krax, men det er den samme ravnen.
Det hender hun slår seg sammen med B-gjengen eller noen av de andre bandittene, men hun har også i flere tilfelle opponert mot dem.
Barks skapte Magica fordi han trengte enda en fiende til Skrue McDuck, i tillegg til B-gjengen og Gulbrand Gråstein. Barks var inspirert av den italienske skuespilleren Sophia Loren, seriefiguren Morticia Addams fra Charles Addams' serie Familien Addams og figuren Maleficient fra Disney-versjonen av Tornerose.
Etter Barks har Magica blitt en særdeles populær figur. Magica er en utpreget tegneseriefigur, men hun er også med i tegnefilmserien Ole, Dole og Doffen på eventyr.
Jürgen Rosenthal

Jürgen Rosenthal (født 28. juli 1948) er en tysk rocketrommeslager. Han var medlem av Uli Jon Roths gruppe Dawn Road, men ble medlem av Scorpions, sammen med Roth og Francis Buchholz, da Dawn Road ble tilføyd til en besetning med Klaus Meine og Rudolf Schenker. Han ble med på ett album, Fly to the Rainbow før han skilte lag med gruppa. Han ble senere med i gruppen Eloy i en periode som både trommeslager/perkusjonist og tekstforfatter. Rosenthal og keyboardisten fra Eloy, Detlev Schmidtchen, forlot bandet samtidig og ga i fellesskap ut en plate som Ego On The Rocks.
Notker Balbulus

Liv og virke

Allerede som barn kom han til benediktinerklosteret i St. Gallen. Der fikk han opplæring og ble der hele livet som legbror. På grunn av en talefeil fikk han tilnavnet den stamme (latin: Balbulus). Kanskje på grunn av dette handicapet fant han interesse i musikk. Sammen med to andre studerte han musikk og gjorde klosteret til et senter for kirkemusikk.
Han ble etterhvert legbror i klosteret, og ble omtalt som «svak av legeme, men ikke av sinn, stam av tunge, men ikke av intellekt». I årene i klosteret var han lærer, bibliotekar, gjestemester, forsanger og til slutt leder for klosterskolen. Han var vel ansett i samtiden og folk søkte ofte råd hos ham. Keiser Karl den tykke skal jevnlig ha søkt til ham for råd.
Hans litterære innsats var stor, og han oversatte verker av blant andre Aristoteles og Boëthius til tysk. Det er mulig at han er «Munken fra St. Gallen» (Monachus Sangallensis) som skrev Gesta Caroli Magni en biografi om Karl den store skrevet på vers etter kongens bestilling, De frankiske kongenes breviarium og Metrum de vita sancti Galli, en biografi om St. Gallen som hadde grunnlagt klosteret. Han skrev også sannsynligvis et martyrologium.
Hans største arbeid gjorde han innen kirkemusikk, og han skrev flere salmer. I Norsk Salmebok som kom ut i 1985 og i Norsk salmebok 2013, er han representert. Han er kjent som den som er ansvarlig for utbredelsen av den gregorianske sangen i tyske kloster. Hans viktigste verk er Liber Hymnorum fra 884. Han skrev både tekst og melodi til salmene. Han spesialiserte seg på såkalte «sekvenser», en salmetype brukt på viktige dager i kirkeåret. 
Han døde 8. april 912 og relikviene etter ham blir oppbevart i domkirken i St. Gallen. Kulten etter ham startet rett etter hans død og ble godkjent av pave Julius II i 1512. Minnedagen hans er 6. april.
Years of Living Dangerously

Sesong 1

I hver episode blir kjendiser og miljøjournalister bedt om å utforske konsekvensene av global oppvarming gjennom intervjuer med ulike mennesker. De fungerer som representanter for publikum og spør spørsmål for å klargjøre hvor alvorlig situasjonen er. President Barack Obama ble intervjuet i siste episode av sesong 1. Cameron, Schwarzenegger, miljøaktivist Daniel Abbasi, Weintraub, Bach og Gelber var produksjonsledere for første sesong.

Sesong 2

Sesong 2 skal utforske konsekvensene av stigning i havnivået, historiske tørkeperioder og det stadig økende antallet av utrydningstruede arter. Den vil også foreslå løsninger som enkeltmennesker, samfunn, selskaper og regjeringer kan ty til for å håndtere klimaendringer. Kjendiser som skal delta i sesong 2 er blant andre Schwarzenegger, Ian Somerhalder, America Ferrera, Thomas Friedman and Don Cheadle, and newcomers David Letterman, Gisele Bündchen, Jack Black, Cameron, Joshua Jackson, Aasif Mandvi, Cecily Strong, Sigourney Weaver, Bradley Whitford, Nikki Reed og Ty Burrell.
Andrespråk

Alder

Noen forskere setter alderen man har ved innlæring som skille mellom L1 og L2. Lingvisten Eric Lenneberg brukte puberteten som skille og mente at andrespråk var språk man lærte etter denne. I de fleste tilfeller vil man aldri oppnå en slik språkbeherskelse i andrespråk som i morsmålet. Den svenske professoren Kenneth Hyltenstam har ment at 6-7-årsalderen er et skille når det gjelder å bli flytende tospråklige, men har etter hvert justert dette til å si at det er vanskelig, men ikke umulig, å oppnå flytende språk senere.

Fart

Å lære et andrespråk kan være en livslang prosess for mange. Trass i iherdige anstrengelser vil de fleste ikke få en språkbeherskelse som innfødte, selv om man kan lære å snakke ganske flytende. Barn i femårsalderen har full språk-kompetanse om man ser bort fra vokabular og noen små grammatiske strukturer.

Trinn

Å lære et andrespråk skjer i systematiske trinn. Det er gjort mange studier som viser at grunnleggende lyder, vokabular, nektelser, å stille spørsmål, å bruke relativsetninger og så videre utvikles trinnvis. Denne utviklingen skjer ikke direkte som følge av input, det vil si at du lærer det ikke i den rekkefølge det undervises i det. Den er også uavhengig av stedet, det kan like gjerne skje på gata som i klasserommet. Også babyer lærer trinnvis, fra babling til ord som mamma, melk, drikke, videre til nektelser (vil ikke) og spørsmål.

Korreksjoner

Det ser ikke ut til at korreksjoner har direkte innflytelse på læringen. Trinnene blir de samme, men de som kan reglene, lærer fortere enn de som ikke kan dem. Barn som får begrenset korrigering, lærer likevel.

Kunnskap

Lærer av førstespråk og andrespråk har mer kunnskap enn det de får som input, med andre ord, helheten er større enn delene. Den som lærer et språk, kan konstruere korrekte ytringer (fraser, spørsmål og setninger) som de aldri har hørt eller sett før.

Teorier om andrespråkslæring

Stephen Krashen har en teori om at naturlig tilegnelse (acquisition) av et språk er en naturlig prosess, mens læring er en bevisst prosess. I den første må eleven ta del i naturlige kommunikative situasjoner. I den andre er feilretting og grammatikklæring til stede isolert fra naturlig språk. Ikke alle som underviser i andrespråk er enige med ham i å gjøre dette skillet, men studiet om hvordan andrespråk tilegnes eller læres, kalles studiet av andrespråkspedagogikk. 
Forskning i andrespråkspedagogikk tar utgangspunkt i å skaffe kunnskap om hvordan barn og voksne som allerede kjenner et språk, lærer et nytt. Kjennskapen til dette hjelper de som skal planlegge språklæringsprogram å sette mer realistiske mål for både kurs i fremmedspråk og kurs i språk for minoritetselever som skal lære majoritetsspråk. 
Andrespråkspedagogikk har blitt påvirket av både lingvistiske og psykologiske teorier.
Claude Dambury

Landslaget

Claude Dambury spilte 2 landskamper for Frankrikes herrelandslag.
Sid Meier's Ace Patrol

Spillet

Fra en gruppe på fire flygere velger man hvem som skal fly det neste oppdraget, og pilotene får nye ferdigheter som følge av erfaring. Ettersom tiden går får man også nye fly som er raskere, tåler mer, flyr høyere eller manøvrerer bedre, samt at en flyger kan få spesielt utstyr til sitt fly.
Siden spillet er turbasert må man tenke over hvilke manøvre piloten og flyet kan, hva motstanderen kan, og så må man fly slik at man kan angripe målet samtidig som man må passe på å ikke ende midt i skuddlinjen for fiendene når det er deres tur.

Utvikling

Sid Meier, som startet karrièren med å lage flysimulator-spill, hadde tenkt en stund på å lage et nytt fly-spill fra første verdenskrig. 
 Han fikk mulighet til lage et spill på kort tid, i en liten gruppe og med mindre budsjett, med da også muligheten til å ta større risiko. Spillet ble utviklet for mobiltelefon, noe som var nytt for Meier. Inspirasjonen til spillet kom blant annet fra brettspillet Wings of War.
Spillet var gratis da det kom, men alt etter seks oppdrag må man betale for å komme videre. Ideen var at spillet skulle være gratis og at man kjøpte utvidelser av spillet, men Meier sier at det i realiteten ble opplevd mer som en gratis demo-versjon, og Steam-versjonen, samt oppfølgeren Sid Meier's Ace Patrol: Pacific Skies  kom kun som en betalt men komplett premium-versjon.
Portrettene av flygerne i spillet er basert på ansatte hos Firaxis Games, blant annet Sid Meier selv.

Mottagelse

Spillet fikk ros for spill-mekanikken, for å være morsomt og avslappet, men spillet er kort og ikke veldig variert.
K.u.k.

K.u.k. (tysk: kaiserlich und königlich, keiserlig og kongelig) er en forkortelse brukt fra 1867 til 1918 i dobbeltmonarkiet (tysk: Kaiserliche und Königliche Monarchie) Østerrike-Ungarn. Keiseren av Østerrike var i denne perioden også konge av Ungarn, og dermed oppsto den dobbelte tittelen for de to landene som var i realunion med hverandre.
Det tyske uttrykket kaiserlich und königlich kunne bli forkortet k. u. k. eller k. und k. og i begge tilfeller ble alltid konjunksjonen und («og») uttalt.
Österlen

Österlen betegner slettelandet i sydøstlige Skåne i Sverige, kjent for sin vakre natur. Den største og eneste byen i Österlen heter Simrishamn.

Begrepet Österlen betydde på 1800-tallet bygdene øst for Ystad samt byene på østlige vegen som derfra gikk mot nordøst. Grensen gikk omtrent fra Brösarpsstation – S:t Olof (etter Olav den hellige) – Hammenhög – Borrby – Mälarhusen og ut til kysten.
I Skåne regnes i dag Ingelstads, Järrestads og ofte Albo herreder til Österlen, men i meklerannonser og i turistreklamer synes det som om begrepet Österlen får et videre innhold. Noen nøyaktig grense for Österlen finnes ikke i dag, men ut ifra et turistperspektiv anser mange at regionen strekker seg omtrent sydøst til veg 19 mellom Brösarp i nord og ned til Ystad i sør.
Stigmella tiliae

Utseende

En liten (vingespenn 4-6 millimeter), bronsefarget møll. Antennen er trådformet, mørk og halvparten til to tredjedeler så lang som forvingen. Det innerste, kraftig utvidete leddet er hvitt. Hodet er brunhåret, kroppen mørk. Forvingene er ensfarget brun med en viss bronseaktig glans. Bakvingen er smal, lyst gråbrun, med lange frynser.

Levevis

Arten har larver som minerer inne i bladene på lind (Tilia spp.), og arten forekommer i varmekjær løvskog der dette treslaget, som er et av de mest varmekrevende av de norske skogstrærne, vokser. De voksne sommerfuglene flyr i mai-juni, arten har vanligvis bare én generasjon hvert år mne kan enkelte år ha en delvis, andre generasjon. Larven lager en tynn, lang og slynget mine i lindebladet, larvens ekskrementer danner en nokså bred stripe i midten av minen.

Utbredelse

Arten er utbredt i Europa østover til Volga-området. I Norge er den funnet langs kysten vest til Vest-Agder.
Landskapsarkitekt

Landskapsarkitekten planlegger og formgir arealer utendørs som gater, torg, små hager, regulerings- og kommuneplaner til store landskapsområder. Tidligere kaltes landskapsarkitekter for hagearkitekter, men landskapsarkitektur er et mye bredere fagfelt som inkluderer både detaljprosjektering, overordnet planlegging (som byplanlegging) og forvaltning. Fagområdet ble etablert på Institutt for landskapsplanlegging allerede i 1916. Dette fagmiljøet er et av de eldste fagmiljøene innen landskapsarkitektur i verden og det største i Norge.
Utdannelsen kan i Norge tas ved Institutt for landskapsplanlegging ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) og Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo (AHO). NMBU tilbyr et femårig masterprogram, mens AHO har en to-årig mastergrad. Man kan også studere landskapsarkitektur som del av arkitekturfaget ved Bergen Arkitektskole (BAS) og som del av samfunnsfag om Landskapsplanlegging ved Høgskulen i Sogn og Fjordane.
I Norge organiserer landskapsarkitektene seg i NLA som ble stiftet i 1929. For å bli medlem kreves en mastergrad i landskapsarkitektur, og medlemmer titulerer seg MNLA.
Institutt for landskapsplanlegging på NMBU utdanner også landskapsingeniører.