Petroleumsvirksomhet i Norge

I løpet av 1980- og 1990-tallet utviklet oljeindustrien seg til å bli den mest inntektsgivende næring for den norske stat. Statens inntekter fra denne virksomheten kommer hovedsakelig inn på to måter; gjennom skatter og avgifter, samt ved salg av den oljen og naturgassen som staten selv eier. Dessuten har næringen ringvirkninger for andre næringer som yter tjenester til oljeindustrien, som f.eks. forskning, teknologiutvikling og logistikk. Virksomheter har også miljømessige konsekvenser ved at en betydelig andel av CO₂- og NOX-utslippene i landet skjer fra produksjonsinnretningene på norsk sokkel.
Alle illustrasjoner og tall for norske oljereserver i denne artikkelen er basert på offentlige tall fra Oljedirektoratet og gjelder pr 1. januar 2006. Se.

Olje

Totale utvinnbare oljereserver på norsk sokkel er regnet som ca. 4250 millioner standardkubikkmeter – mill. Sm³, tilsvarende 26,7 milliarder fat. Dette tallet endrer seg etter hvert som nye felt blir funnet og erklært kommersielle, og når utvinningsgraden i eksisterende felt økes som følge av teknologi- og feltutvikling. Totalt er det om lag 50 store og små oljefelt i produksjon eller under utbygging. De største er Statfjordfeltet (566), Ekofiskfeltet (533), Osebergfeltet (355), Gullfaksfeltet (355), Snorrefeltet (234) og Trollfeltet (238). Tall i parenteser er totale utvinnbare reserver i mill. Sm³. I tillegg er 9 oljefelt allerede ferdig produsert.

Uttak av norske oljereserver

Den norske oljeproduksjonen nådde en topp i år 2001 med en produksjon på 3,4
millioner fat per dag, og har siden vist en nedadgående trend. Se figur 1. Av de opprinnelige totale norske oljereserver på ca. 26,7 milliarder fat er ca. 19 milliarder fat allerede tatt ut. I den nevnte oversikten i petroleum vises en kolonne «R/P-rate»,  som  indikerer antall år inntil reserven er tom. Her kommer Norge på bunn blant de land med de største reserver. Bare Storbritannia har større prosentvise uttak enn Norge, men med betydelig mindre reserver. Det norske uttaket i 2005 var ca. 13,9 % av gjenværende reserver ved årets begynnelse. Av figur 4 ser vi at flere av de store oljefeltene går mot slutten. Spesielt gjelder det Statfjordfeltet, der bare 3,3 % av oljen gjenstår å produsere.

Gass

Totale utvinnbare gassreserver på norsk sokkel er regnet som ca. 3400 milliarder Sm³. Dette tallet endrer seg etter hvert som nye naturgassfelt blir erklært kommersielle, og når utvinningsgraden økes. De fleste felt som produserer gass produserer også olje. Totalt er det 56 store og små gassfelt i produksjon eller under utbygging, av disse er 8 reine gassfelt. De største gassfeltene er Trollfeltet, Ormen Lange-feltet, Åsgardfeltet, Ekofiskfeltet og Snøhvitfeltet. I tillegg er 4 gassfelt allerede ferdig produsert – det mest kjente er Friggfeltet. Troll gass er ofte kalt en gigant også i verdensmålestokk. I norsk sammenheng skiller det seg ut ved å holde hele 40 % av de samlede norske reservene.

Uttak av norske gassreserver

Produksjon av gass på norsk sokkel har vært stigende, og var i 2005 på 85 mrd Sm³ netto, tilsvarende en uttaksrate på 3,5 %. Brutto produksjon er langt større. En stor andel av gassen som blir produsert presses ned i undergrunnen for å skape trykk til å produsere mer olje. I tillegg har naturgass blitt brukt som energikilde i kraftverk for å produsere elektrisitet på installasjonene. Øvrig gass selges gjennom rørtransportsystemer. Tall fra år 2000 illustrerer forhold mellom nettovolum og bruttovolum naturgassproduksjon: netto produksjon 50 mrd Sm³, brutto produksjon 90 mrd Sm³ av det ble ca. 3 mrd Sm³ brent i gassturbiner.

Betydning for norsk produksjon og sysselsetting

Det ble i Norge i 2012 produsert råolje og naturgass for om lag 804 mrd kr, noe som tilsvarer 16,61% av total produksjon i landet, som var 4841 mrd kr. Sysselsettingen i næringen, målt ut fra antall årsverk, var i 2012 på 2,49% av totale antall årsverk i landet. Henholdsvis 30 100 og 28 900 årverk var fra produksjonen av råolje og naturgass, og tjenester knyttet til denne produksjonen.

Miljø- og risikoforhold

En betydelig andel av CO₂-utslippene i Norge skjer fra norsk sokkel.  I 2005 utgjør utslippene fra oljeindustriens anlegg ca. 14,5 millioner tonn CO₂ eller ca. 30 % av all CO₂-utslipp i Norge og andelen har vært økende. I 2010 slapp norsk oljeindustri ut 8,7 kilo CO₂ per fat produsert olje. Til sammenligning var utslippene fra oljeindustrien i Midtøsten på 6,91 kilo co₂ per produserte fat. Dette medfører at utslippene fra norsk oljeindustri er om lag 25% høyere enn utslippene fra oljeindustrien i Midtøsten. Tallene er hentet fra Oljeindustriens Landsforening. Det skal likevel understrekes at det er enkelte usikkerhetsmoment knyttet til tallene fra Midtøsten.
Oljeindustrien står dessuten for ca. 62 000 tonn årlige NOX(nitrogenoksid) -utslipp eller om lag 25 % av alle NOX-utslipp. Det meste av slike utslipp kommer fra gassbrenning i turbiner. Boring og produksjon medfører også utslipp av forurenset vann og kjemikalier i sjøen. 99 % av disse utslippene regnes å være ufarlige, det resterende regnes å ha svært alvorlige miljøkonsekvenser med ukjente langtidsvirkninger.
Så langt (1967–2007) har 285 personer mistet livet i ulykker i norsk petroleumsvirksomhet. Et ukjent antall er skadet og fått ødelagt sin helse. Det er likevel en positiv utvikling i skader og ulykker over tid.