Norske pengesedler

Norske pengesedler brukes i tillegg til norske mynter, med pålydende verdi i norske kroner, som standard betalingsmiddel i Norge. Per januar 2019 er gyldige norske pengesedler av valør 50 kroner, 100 kroner, 200 kroner, 500 kroner og 1000 kroner. Sedlene med valører på 50, 100, 200 og 500 kroner er allerede i 8. utgave (forklares nedenunder som "serie VIII"), mens 1000 kroner-seddelen skal, som den siste, byttes ut i 2019.

Historie

De første norske sedlene var de såkalte Møhlen-sedlene, som var i sirkulasjon i 1695. Disse ble mislykket fordi ingen av de som fikk sedler hadde tro på dem, og byttet dem inn i sølv ved første anledning. I og med opprettelsen av «Den Kiøbenhavnske Assignations-, Vexel- og Laanebank»  (kalt Courantbanken) i 1736 kom sedlene virkelig inn i det dansk-norske pengevesen. Imidlertid kom få av disse sedlene til Norge. Seddelpressen gikk så langt at det medførte frykt for inflasjon, og banken ble senere nedlagt.
Deretter kom Norges neste seddelutgave i 1807, de såkalte «Regjeringskommisjonsedlene». Den første var assignasjonsbevis, 1, 5, 10, 50 og 100 riksdaler i 1807. Deretter fulgte skillemyntseddelen 12 skilling kurant i 1810. Denne kom fordi det var mangel på skillemynt under krigen fra 1807-14. I 1813 ble den norske avdelingen av Riksbanken ble opprettet i 1813, og de ga ut rigsbanksdaler i 1813 og 1814. Under Christian Frederiks tid i Norge ble det utgitt stattholderbevis, kjent som «prinsesedler» fra «Kongeriget Norges Laane- og Disconto-Casse». Av disse riksbanksdalerne ble 99 % inndratt og brent på Akershus Festning. Deretter kom det i 1816 ut utgitt 20, 80 og 200 Norske Speciedaler av nevnte Laane- og Disconto-Casse, men disse ble forbudt etter 1819.

Speciedaler

I 1817 de første speciedalersedlene, og det kom flere utgaver frem til 1877. I oversikten under vises sedlene etter Karl Sæthres klassifikasjonssystem. Hovedfargene på sedlene ble etablert da, og bare delvis forandret seg siden, det vil si 100-sedlene har vært røde, 50-sedlene grønne, 10-sedlene gule (bortsett fra den siste) og 5-sedlene blå.

Kroner

Norges Bank begynte allerede i 1860-tallet å skifte ut sølvet som var sikkerhet for sedlene med gull. I 1873 var utskiftningen gjennomført, og gullstandarden ble innført i 1874. Den varte til 1931 med unntak av 1915 og 1921-27. Med «Lov om Pengevæsenet» av 17. april 1875 speciedaler og skilling erstattet av kroner og øre. I den anledning måtte det trykkes nye sedler. Denne loven foranlediget at Norge 16. oktober samme år ble del av Den skandinaviske myntunion.

50-kroneseddel

50-kroneseddelen (1996) portretterer Peter Christen Asbjørnsen (1812–1885), eventyrsamler. Siden 1999 er serienummeret trykket med ultrafiolett fluorescens. Seddelen ble i 2003 oppgradert med bred sikkerhetstråd og små gule sirkler. Fra og med 2008 har sedlene litra, som er en bokstav foran serienummeret.
Forrige utgave (1984), som fra 28. januar 2008 er ugyldig, portretterer Aasmund Olavsson Vinje (1818–1879), poet, forfatter, og nynorskmann. Dette var den første norske pengeseddelen som viste det nynorske navnet på Norge, Noreg. Blant dekorelementene på seddelen er også en vidjespenning.
Sirkulasjonstiden på 50-kroneseddelen er blitt stadig kortere de senere år, noe som bekymrer Norges Bank. Det er ikke usannsynlig at 50-kroneseddelen blir erstattet med en 50-kronemynt, eller helt fjernet, om ikke altfor lang tid. Dette skal vurderes i den varslede prosessen frem mot ny seddelserie (serie VIII)

100-kroneseddel

100-kroneseddelen avbilder et vikingskip.
Forrige utgave (1995) portretterte Kirsten Flagstad (1895–1962), operasanger og første direktør i Den Norske Opera. I 2003 ble denne seddelen oppgradert med en holografisk stripe av metallfolie, trykk med perlemoreffekt og små gule sirkler. Denne utgaven blir ugyldig fra 30. mai 2018.

200-kroneseddel

200-hundrekroneseddelen portretterer en torsk. Den viser også et dagmerke i form av en krekse.
Forsiden av den forrige utgave viste et portrett av Kristian Birkeland mot et stilisert mønster av nordlys og et stort snøkrystall. Birkelands terrella-eksperiment, som bestod av en liten, magnetisert kule som skulle forestille Jorden opphengt i vakuum i en kasse, er vist til venstre. Da den ble bestrålt med elektroner, oppstod en lysglød rundt kulens magnetiske poler, tilsvarende nordlys på Jorden.
Baksiden av den forrige utgaven viser et kart over nordpolområdet med Skandinavia til høyre og det nordlige Canada til venstre. En ring omkring den magnetiske nordpol (nær Resolute i Canada) indikerer plasseringen av nordlysfenomener, deriblant den satellittbestemte statistiske posisjonen av Birkelandstrømmer. Birkelands opprinnelige avbildning av feltrettede strømmer publisert i 1908 er vist nede til høyre.
Den forrige utgaven blir ugyldig fra 30. mai 2018.

500-kroneseddel

500-kroneseddelen (1999) portretterer Sigrid Undset (1882–1949), forfatter og vinner av nobelprisen i litteratur i 1928. Seddelen inneholder en holografisk stripe av metallfolie samt andre sikkerhetselementer.
Forrige utgave (1991), ugyldig fra 17. april 2011, portretterer Edvard Grieg (1843–1907), verdensberømt nasjonalromantisk komponist og pianist.
Bruken av 500-kronesedler og 200-kronesedler har økt i senere år, særlig etter at de ble innført i minibanker. Tilsvarende har 100-kronesedler blitt delvis fortrengt fra minibanker og bruken har gått ned.

1000-kroneseddel

1000-kroneseddelen (2001) portretterer Edvard Munch (1863–1944), ekspresjonistisk maler og grafisk kunstner. Seddelen inneholder en holografisk stripe av metallfolie samt andre sikkerhetselementer.
Forrige utgave (1989), som ble ugyldig fra 26. juni 2012, portretterer Christian Magnus Falsen (1782–1830), en av de fremste grunnlovsfedrene.
Den mest verdifulle norske pengeseddelen har alltid vært 1000-kroneseddelen, men dens verdi er blitt desimert opp gjennom årene. På 100 år fra 1904 til 2004 har verdien av 1000 kroner gått ned til 1/55 av det den var, fra mer enn 4000 brød til mindre enn 70 brød. (Prisen på et brød i 2004 var omtrent 15 kroner, og konsumprisindeksen i nevnte periode økte fra 2,0 til 113,3. ) I dag kan det synes uforståelig at det skulle være bruk for så store sedler for over 100 år siden. I en periode da man ikke hadde giroer, nettbank eller kredittkort, så var kontanter den eneste måten å overføre verdier på, også når man skulle kjøpe dyre ting.