Rjukan videregående skole

Historie

Rjukan videregående skole startet høsten 1916 som det første initiativ for å få i gang en høyere skole på Rjukan. Først som Rjukan Middelskole, seinere med betegnelsen kommunal høyere allmennskole, gymnas (fra 1922) og fagskole (fra 1921). I 1925 ble de første 14 gymnasiastene uteksaminert på Rjukan og vi fikk byens første russetog. Navnet Rjukan videregående skole ble valgt da Saaheim videregående skole (yrkesfag) og Ingolfsland videregående skole (gymnas) ble samlet til én skole 1. august 1990.
Fra 1916 til i dag har skolen hatt følgende navn og huset følgende tilbud:
Rjukan Middelskole (fra 1916), Tinn kom. Høyere Allmenn (Tkha) (1916-1965), Rjukan gymnas, Tinn realskole (1939-1967), Rjukan fagskole (1921-1946, Rjukan realskole og gymnas (1965-1967), Rjukan ungdomsskole og gymnas (1967-1983), Rjukan yrkesskole (1946-1977), Rjukan fagskole i husstell (1965-1977), Tinn kommunale husmorskole (1922-1965), Rjukan yrkesskole for handel og kontor (1969-1977), Såheim videregående skole (1981-1990), Ingolfsland videregående skole (1983-1990), Rjukan Alpin (1993-2012), Rjukan videregående skole (fra 1977-1981 og igjen fra 1990), Tinn Ressurssenter (fra 2000), Rjukan Volley (fra 2006), Rjukan Vertikal (2008-2012), Telemarkski Rjukan (2014-2015), Rjukan Cross (fra 2014), Rjukan Idrett (fra 2014), Telemark 2.0 (2013-15), Tinn Tverrfaglige Opplærings kontor.
Tinn kommune tok tidlig initiativ for å få i gang en høyere skole på Rjukan. Det har vært oppfattet som viktig i Tinn å gi et godt og bredt skoletilbud til alle lag av folk og all skolegang utover den obligatoriske folkeskolen. Fra 1. januar 1964 ble skolen administrativt lagt under Telemark fylke. Utviklinga i de enkelte skoleslag har vært som følger:
Middelskole/realskole og gymnas/allmennfag
Høsten 1916 Middelskolen starta den første videregående skolen i Tinn. Den var treårig, gratis og fikk tilhold i Birkelunden. Siden fikk den navnet realskole som igjen ble til den obligatoriske ungdomsskolen. Det ble starta gymnas på Rjukan fra 1922 med engelsklinje. Skolen fikk navnet Tinn kommunale høgre allmennskole som siden ble til Rjukan realskole og gymnas som igjen ble til Ingolfsland videregående skole og som nå heter Rjukan videregående skole. I 1925 ble de første 14 gymnasiastene uteksaminert på Rjukan og vi fikk stedets første russetog. Det var i 1933 62 elever i gymnasets første klasse. Først i 1931 ble det innført skolepenger i gymnaset. Fra 1935 fikk gymnaset også reallinje. I dette året fikk middelskolen navnet realskole. Skolen hadde fra 1945 tilhold på Tveito skole og fra 1967 på Ingolfsland. Skolen ble i 1990 slått sammen med yrkesskolen Saaheim videregående skole og fikk navnet Rjukan videregående skole.
Husmorskolen
Den 1. september 1922 ble Tinn kommunale husmorskole etablert med tjue elever på Tveito skole. Det var to kurs per år av fem måneders varighet. Undervisningen var gratis og elevene fikk stipend av Tinn kommune for å dekke kostpengene. Skolen ble flyttet til Mandheimen i 1924. I 1953 flyttet skolen sammen med yrkesskolen inn i det nye skolebygget på Såheim og skiftet navn til Rjukan fagskole i husstell. Fra første august 1977 fikk Rjukan Yrkesskole og Rjukan fagskole i husstell felles administrasjon og fikk navnet Rjukan videregående skole. Skole hadde nå to studieretninger Håndverk og industri (HI) og Husholdningsfag. Høsten 1979 ble det satt i gang 26 ukers voksenopplæringskurs for 24 hjelpepleiere. Dette kurset ble forløperen til studieretning for sosial og helsefag som i dag har fra to til tre klasser fordelt på grunnkurs og videregående kurs en og to. Skolen hadde noen år også linje for kokk- og servitør.
Rjukan Yrkesskole
Rjukan Fagskole starta 15. september 1923 som en av de første yrkesskolene i Norge. Skolen starta opp i "Centralbrakka" som lå der Rjukan videregående skole ligger i dag, med 43 elever fordelt på linjene: snekker, elektriker og mekaniker. Departementet oppnevnte eget forstanderskap (styre) for skolen. Rjukan Salpeterfabrikker var fra første stund sterkt engasjert i skolens drift både ved å stille ingeniører til forstanderskapet, lærere og med økonomiske bidrag til driften. Bestyrer Sellæg styrte skolen fram til 1955. Han ble avløst av Thor Viten som ble etterfulgt av Leif Karlsen og Finn Johansen. 1. januar 1953 flytta skolen inn i nytt skolebygg til 5 millioner kroner som i tillegg også huset Rjukan fagskole i husstell. Fra 1955 ble skolen utvidet med linje for kjole- og drakt-syere og hadde seks klasser med i alt 69 elever. Høsten 1959 ble det satt i gang kurs for kraftstasjonsbetjening som siden ble egen linje som bygde på videregående kurs for elektromontører. Kraftstasjonslinja som var en av tre tilsvarende linjer ble nedlagt i forbindelse med innføring av Reform 94. Rjukan Yrkesskole ble i 1964 overtatt av Telemark fylke.
Rjukan videregående skole
Fra august 1990 ble yrkesskolen som fra 1981 het Saaheim videregående skole slått administrativt sammen med Ingolfsland videregående skole (allmennfag og med handel- og kontorfag fram til skoleåret 1992/93, da linja opphørte). Skolen fikk nå igjen navnet Rjukan videregående skole. I 1993 flyttet så elever og lærer fra Ingolfsland opp til en oppusset og utvidet skole på Såheim. Skolen hadde fra 1993 til 2010 tilbud for alpinister som ønsker å kombinere utdanning med "profesjonell" alpinkjøring i Rjukan Alpin, yrkesfag med alpin, som seinere også har omfatta allmennfag. I 2007 kom tilbud i volleyball til på samme måte, og i 2008 til 2012 Rjukan Vertikal, som er et klatretilbud, samtidig med at prosessen med å integrere idretten mer i skolen førte til omdannelse av Stiftelsen Rjukan Alpin til Stiftelsen Rjukan Idrett, noe som ble vedtatt i 2009, og som formelt med endelige vedtekter var på plass i 2011.Deretter kom Telemarkski Rjukan i 2010 (som seinere ble Telemark 2.0), og Rjukan Cross, som er motorsport kom i 2012. Fra 2014 startet Rjukan Free, med basis i Telemark 2.0 som skulle være ikke bare er telemarkkjøring, men satsing på de nye skiidrettene, med satsing på utendørsaktiviteter på ulike typer skisport, friluftslivsidretter, overlevelse i naturen og is- og fjellklatring. Men med oppstarten av Landslinje Realfag med Natur og Miljø med studiekompetansepoeng på høyskolenivå har overtatt som idé her fra 2015. Fra 2014 har drift og ansettelser i Rjukan Idrett vært outsourset til Tinn Ressurssenter som er den markedsrettede enheten av Rjukan videregående skole, mens Stiftelsen Rjukan idrett forsatt har et styringsansvar.

Voksenopplæring

Rjukan videregående skole holder tidvis voksenopplæringskurs i samarbeid med Tinn kommune.

Bygninger

Skolens bygning ligger i Såheimsveien med adresse nr. 22, er tegnet av arkitekt (seinere professor) Odd Brockmann, og stod ferdig i to byggetrinn i 1951 og 1952, med 12 meters svømmebasseng i kjelleretasjen, og integrert gymnastikksal. Den offisielle åpningen fant imidlertid sted 15. mai 1953, med kirke- og undervisningsminister og generaldirektøren i Hydro til stede. Skolen, som da huset yrkesskole og husmorskole, ble betraktet som et praktbygg, og ble betegnet som "Nordens flotteste yrkesskole". Tinn kommune var byggherre, og kostnaden på 4,2 millioner kroner var et tungt løft og en sterk prioritering i etterkrigsårene. Siden da har bygningen blitt utbygget flere ganger, men står fortsatt som et monument over arbeiderbevegelsens satsing på et bredt utdanningstilbud for alle ungdommer i kommunen.

Anlegg

Rjukan videregående skole tilbyr i samarbeid med Tinn kommune elevene et eget internat med plass til rundt 30 elever. Skolen leier av Tinn kommune idrettshallen Saaheimshallen som har innendørs sandhall, Saaheim Sandhall.