HLF Briskeby kompetansesenter

HLF Briskeby kompetansesenter as ligger i Lier kommune i Buskerud. Senteret eies av Hørselshemmedes Landsforbund (HLF) og tilbyr videregående opplæring og kurs rettet mot ungdom, samt kurs og rehabiliteringstjenester rettet mot voksne med Statped, Helse Sør-Øst og NAV som samarbeidspartnere. HLF Briskeby har omfattende kursportefølje rettet mot mennesker med tinnitus, Ménierès sykdom, cochleaimplanterte (CI), hørselshemmede i yrkesaktiv alder og innen innen temaet kommunikasjon og mestring. Utadrettede råd og veiledningstjenester rettet mot ungdom i videregående opplæring er også en viktig del av virksomheten. I skoleåret 2017-2018 har skolen over 60 elever. Rundt 600 mennesker er innom senteret på kurs eller rehabiliteringsopphold per år.

Historie

Det er umulig å omtale Briskeby uten å nevne grunnleggeren, initiativtakeren og pioneren Hild Ingemann Knutzen (1901-1988). Knutzen var en godt voksen dame med bakgrunn som økonom og lærer, da hun i 50-årsalderen reiste til USA og studerte audiologi og oral metode. Knutzen ble skolens første rektor og virket i denne stillingen til 1975, og som generalsekretær i Hørselshemmedes Landsforbund (tidl. Norges Hørselsvern) til 1979. Hun ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1976.
Knutzen hadde lenge ivret for et bedre skoletilbud for hørselshemmede og i 1956 ble ”Frogner Handelsskole” opprettet takket være statlig tilskudd med Norges Hørselsvern som eier. Man hadde en klar idé om at handelssutdannelse var passende for hørselshemmede, da en slik utdannelse ga mulighet for kontorarbeid i relativt rolige omgivelser. Skoletilbudet skulle imidlertid snart bli utvidet, med realskole fra 1960 og gymnas, forgjengeren til dagens videregående skole, i 1963. På 70-tallet ble imidlertid først realskolen og siden handelsskolen faset ut med innføringen av ungdomsskole og fra 1977 ble Briskeby et rent gymnas.

Undervisningsfilosofi

Det mest sentrale og unike elementet med Briskebys undervisningsfilosofi har vært og er «talespråklig metode«, altså tilpasset undervisning og kommunikasjon med tale og munnavlesning som virkemiddel. Helt fra de tidlige årene har Briskeby benyttet stadig skiftende teknisk utstyr, fra de mer primitive mikrofon- og høytalersystemer til dagens trådløse teleslynge og FM-teknologier.
Helt fra begynnelsen av og til dags dato har Briskeby hatt en tradisjon for å ha lærere i deltidsstillinger som også jobber på andre skoler. Med årene har det blitt flere fast ansatte, men Briskeby har aldri hatt samme elevtall som større videregående skoler og det har derfor vært nødvendig med denne praksisen. Imidlertid må det ha fungert godt, for mange av disse deltidslærerne har jobbet i årtier på denne måten. Det har vært en fordel å ha dsse lærerne, da de kontinuerlig har fått og dratt nytte av impulser og erfaring både fra forskjellige fagmiljøer og undervisningssituasjoner.
Å tenke på denne måten allerede på 50-tallet som Knutzen gjorde, har i etterpåklokskapens navn vist seg å være meget fremsynt, selv om hun neppe kunne spå den utrolige teknologiske utviklingen vi har sett. Idag har vi bedre høreapparater og annet teknisk utstyr enn noen gang, inkludert Cochlea Implantat (CI), noe som gjør talespråklig undervisning aktuelt for en stadig større gruppe hørselshemmede.

Kompetansesenter

I 1993 ble Briskeby et nasjonalt kompetansesenter for hørselshemmede og en del av Statped. Dette har medført en økning i antall ansatte og i større grad fagpersoner med ulik bakgrunn. Kurs og annen virksomhet som ikke er direkte relatert til skoledelen, foregår side om side med vanlig undervisning og skolevirksomhet. Begge deler av virksomheten drar stor nytte av den andre gjennom utveksling av kompetanse og erfaring. Tverrfaglige prosjekter med ulike faggrupper fører også til erverv av ny kunnskap. Nå på slutten av 2010-tallet er det samlede fagmiljøet på Briskeby sterkere enn noen gang med rundt 70 ansatte fordelt på de ulike virksomhetene.