Metamorfose (biologi)

Metamorfose er en gjennomgripende indre og ytre fysisk forandring som individer gjennomgår i løpet av en konsentrert periode av livet. Metamorfose forekommer hos de fleste marine virvelløse dyr og en del lavere virveldyr, men er best undersøkt og forstått hos amfibier og holometabole insekter, særlig hos sommerfugler.

Metamorfose og livshistorie

Alle dyr forandrer seg gjennom livet fra de kommer ut av egget til de når den voksne formen. Hos dyr med direkte utvikling vil mange av disse endringene foregå som en del av fosterutviklingen, men hos dyr med larver vil anatomisk tidlige stadier vedvare lenge, og endringene til en voksen form bli samlet i en kort, konsentrert hendelse (metamorfosen). En slik inndeling av livsstadiene er en del av livshistoriestrategien hos mange dyr, og kan hos enkelte dyregrupper variere fra art til art, selv hos nære slektinger.

Forholdet mellom larve og voksen

Larver forekommer i flere forskjellige former i dyreriket. Mange marine arter har såkalte primære larver, som er svært små og som skiller seg fra den voksne formen i helt grunnleggende bygningstrekk. Hos slike grupper vil metamorfosen nødvendigvis komme ganske raskt, og medføre en fullstendig omlegging av de indre strukturene. Særlig hos sekkedyr, beinfisk/amfibier, insekter/krepsdyr, korsettdyr og priapulider er derimot larvestadiene utviklet fra tidlige stadier av den voksne bygningen, såkalte sekundære larver.

Metamorfose fra primære larver

De primære larvene må utvikle helt nye strukturer under metamorfosen. Hos sjøpiggsvin vil metamorfosen skje i løpet av timer og innebære en overgang fra planktonisk livsførsel til å leve på havbunnen bentisk.

Metamorfose hos sekundære larver

Hos amfibier består metamorfose i første rekke av at tarmen endrer seg til å leve av de voksnes mat, beina utvikles til og lungene overtar nesten all ånding. Den mest dramatiske forvandlingen fra larvesdtadiet til voksen skjer i løpet av et enkelt hudskifte (puppestadiet) hos årevinger, tovinger og sommerfugler, der mange av strukturene i larvekroppen brytes ned, og helt nye strukturer vokser fram fra små cellegrupper som har ligget inaktivt i dyret.

Metamorfose i utviklingen hos insekter

Hos insekter er det bare de holometabole insektene som har en fullstendig metamorfose. De skiller seg fra alle andre insekter ved at de har en hvileperiode, et puppestadium.
Eksempler på metamorfose er en sommerfugllarve som etter et puppestadium er forvandlet til en stor flott sommerfugl. Eller en fluelarve (maggot) som er både «hodeløs», vingeløs og uten føtter, men som etter puppestadiet, har både velutviklede føtter, vinger og et hode.

Bildegalleri

Aurorasommerfugl gjennomgår et puppestadium der larven endres (metamorfose) til den fullt utviklede voksne sommerfuglen.

Metamorfose i leveområder (habitat)

Metamorfose blir også brukt om arter som har ungdomsstadiene i et helt annet miljø enn de oppholder seg i som voksne. Det vil si at forvandlingen er byttet av habitat. Hos mange havdyr vil larven være planktonirsk mens den voksne er bunnlevende. Haleløse padder har for det mest plantetende rumpetroll, mens de voksne er kjøttetere og lever (mer eller mindre) på land. Metamorfosen innebærer derved en stor omlegging av kjeveapparat og fordøyelsessystemet.
Levetiden som larve i forhold til levetiden som voksen varierer sterkt. Øyenstikkere, kan tilbringe flere år i ungdomsstadier i vann, mens de som voksne lever noen få månender på land eller flyvende i luften. Hos enkelte insekter, slik som sangsikader utgjør larvestadiet nesten hele livssyklusen, hos døgnfluer er de voksne dyrene ikke en gang i stand til å ta til seg næring. Det motsatte fenomenet finnes hos mange marine dyregrupper. Mange primære larver lever av plummemassen fra egget, slik som hos en del grupper pigghuder. Planula-larven hos alle nesledyr bortsett fra sjøanemoner mangler munn og tarm og kan ikke ta til seg næring i det hele tatt.