Capsaicin

Capsaicin (systematisk navn: (E)-8-Methyl-N-vanillylnon-6-enamide) er et farge- og luktløst krystallint til voksaktig stoff med en styrke på 16 000 000 scovillegrader. Stoffet gir chilipepper og andre frukter i slekten Capsicum sterk smak. Capsaicin virker svært irriterende på hud og slimhinner hos mennesker og andre pattedyr, der det binder seg til smertereseptorer som normalt reagerer på varme. Stoffet finnes i mat som inneholder chilipepper, i pepperspray, visse legemidler og som doping.

Bakgrunn

Capsaicin ble først framstilt i ren form på 1800-tallet fra spansk pepper og cayennepepper,   som er frukter av planter i slekta Capsicum, som igjen tilhører søtvierfamilien. Capsaicinet er til stede i hele frukten, men har langt høyere konsentrasjon i det tynne vevet som omgir frøene. Frøene selv inneholder svært lite capsaicin.

Kjemi

Ren capsaicin er et farge- og luktløst stoff med voksaktig til krystallinsk konsistens. Det er svært hydrofobt, men løselig i etanol og andre hydrofobe løsemidler. Smeltepunktet er 57-66 °C.

Fysiologisk virkning

Capsaicin virker direkte på nerveceller som normalt reagerer på varme hos mennesker. Pattedyr er capsaicinfølsomme, men fugler, krypdyr og amfibier er det ikke. Etter capsaicin-stimulans heves terskelen for senere stimulans, og evnen til å føle smerte fra varme forandres. Endringen i sanseevne påvirker imidlertid ikke evnen til å oppfatte kulde eller bevegelse.

Kreft

Det har vært utført mye forskning, både på dyremodeller og epidemiologiske studier, som har vist korrelasjoner mellom inntak av capsaicin og både økt og redusert forekomst av kreft. Denne forvirringa skyldes trulig komplekse årsaksforhold og utilstrekkelig forsøksplanlegging. Det er i dag ingen holdepunkter for å fraråde bruk av chilipepper i mat, og det finnes ei rekke legemidler basert på capsaicin som har bestått legemiddelmyndighetenes krav til sikkerhet.

Behandling med capsaicin

En rekke sykdommer behandles med topikale preparater, f.eks. kremer som påføres hud eller slimhinne der de skal virke. Capsaicin-preparater er blitt brukt mot tett nese, bihulebetennelse, gikt, og kroniske smerter i flere organer, bl.a. blære. Capsaicin har vist seg å være uegna mot smerter ved brannskader.

Behandling av capsaicin-smerter

Ettersom capsaicin er svært lite løselig i vann er det ikke mulig å skylle bort fra utsatte hud eller slimhinner. For å fjerne capsaicinholdige rester fra et utsatt område er det hensiktsmessig å vaske med et lipofilt stoff, f.eks. matolje. Har man fått capsaicin på huden kan man vaske først med olje, deretter med såpe og vann. Får man capsaicinholdig stoff i øynene bør man likevel skylle med rikelige mengder vann.

Dopingsaken under OL i Beijing 2008

I Hongkong 18. juni tok Norge bronse i sprangridning for lag. Noen dager senere, rett før finalen i individuell sprangridning, ble Tony André Hansen og hesten hans Camiro utestengt på grunn av en positiv dopingprøve avlagt etter lagkonkurransen. A-prøven viste spor av stoffet capsaicin. Stoffet var muligens smurt på hestens ben for både å stille smerte og å gjøre dem mer sensitive.
Det var lenge usikkert om det norske laget ville miste medaljen de fikk i lagkonkurransen på grunn av dette. Men 22. desember 2008 ble det klart at de var fradømt bronsemedaljen. Tony André Hansen blei utestengt fra konkurranser i fire og en halv måned, og måtte betale en bot på kr. 19 500 og saksomkostninger på kr. 50 000.