Gravene i Roskilde domkirke

Gravene i Roskilde domkirke inneholder gravene til 20 danske konger og 17 dronninger. I tillegg til de kongelige gravene og epitafiene, finnes det et stort antall andre adelige og borgerlige gravminner. Til sammen er det 16 epitafier og 180 gravstener, en stor del av disse er fra middelalderen.
Siden reformasjonen i 1536 har samtlige danske konger og nesten alle dronningene blitt gravlagt i Roskilde domkirke. Kirken inneholder ifølge gravskriftene også enkelte kongegraver fra vikingtiden. Både Harald Blåtann og oldebarnet Svein Estridssons graver antas å befinne seg i to søyler i koret. Sistnevntes grav har blitt åpnet og det er foretatt DNA-analyser,men Harald Blåtann er ikke funnet.
Det er fire kongelige gravkapeller tilknyttet domkirken; Christian Is eller Helligtrekongers kapell fra ca. 1460, Christian IVs kapell fra ca. 1620, Frederik Vs kapell fra ca. 1775 og Christian IXs eller Det Glücksborgske kapell fra 1925. I tillegg kommer Frederik IXs begravelsesplass fra 1985 som ligger utenfor selve domkirken. I tillegg til gravkapellene benyttes koret som begravelsesplass og her ligger blant annet Margrete I.

Helligtrekongers kapell

Helligtrekongers kapell ble oppført i 1460-årene på initiativ av Christian I. Hensikten med kapellet var opprinnelig at det skulle være samlingssted for en ridderorden han nylig hadde innstiftet, en forløper til Elefantordenen.
Kapellet inneholder gravene til Christian I og hans ektefelle Dorothea av Brandenburg, Christian III med ektefellen Dorothea av Sachsen-Lauenburg og Frederik II og Sophie av Mecklenburg.
Christian I (1426–1481) var konge av konge Danmark, Norge og Sverige og giftet seg med Dorothea av Brandenburg, som var enke etter Kristoffer av Bayern. Christian og Dorothea fikk flere barn og to av dem ble konger; Hans og Frederik I. Ingen av dem er gravlagt i Roskilde domkirke; Hans ligger i Sankt Knuds kirke i Odense og Frederik i Schleswig domkirke.
Christian I og Dorothea døde i henholdsvis 1481 og 1496 og begge to er gravlagt under gulvet. På stedet de ligger er det lagt to stener som markering.
Helligtrekongers kapell domineres av sarkofagene til Christian III og Frederik II. Sarkofagen over Christian III og dronning Dorothea prydes av Christian liggende på lokket i alabast. Han ligger i full rustning og har hendene samlet opp og foran seg i bønn. Gravmonumentet bæres av seks søyler og på baldakinen sitter en engel i hvert hjørne. Midt på i den ene kortenden er det montert et krusifiks med Jesus på korset, foran krusifikset kneler Christian i bønn. Rundt monumentet står fire soldater i romerske drakter og vokter kongen.
Monumentet er utført av den nederlandske billedhuggeren Cornelis Floris i Antwerpen i årene 1574–1575. Floris var aktiv i Antwerpen, hvor han også var medlem av det lokale Sint-Lucasgildet. Han leverte flere gravmonumenter til Danmark i tillegg til monumentet over Christian III.I Danmark fikk stilen stor utbredelse og ble kalt Florisstil.
Gravmonument over Christian III var bestilt i 1569 og ble fullført i august 1575. Det ble stilt opp i domkirken i 1578.
Christian III (1503–1559) var konge av Danmark 1534–1559 og av Norge 1536–1559 og var den som innførte reformasjonen i Danmark-Norge. Han huskes også for Christian IIIs Bibel som var den første hele bibeloversettelse som ble trykket på dansk og som kom ut i 1550.
Frederik II (1534-1588, konge 1559–1588) og dronning Sophies minnesmerke står ved siden av Christian IIIs. Det ble til på initiativ av Christian IV og moren, enkedronning Sophie og var bestilt hos Gert van Egen i 1589. Gert van Egen var ansatt i kong Frederik IIs tjeneste som stenhugger på Kronborg og det antas at han har hatt viktige oppdrag med utsmykkingen av slottet.   
Frederik var død i april 1588 og ble gravlagt i domkirken 5. juni samme år.Monumentet over graven ble reist i 1598 og er i hovedsak en kopi av Christian IIIs monument. På sidene er det scener fra kongens felttog i Ditmarsken og fra syvårskrigen. 
Det fremgår av et brev fra enkedronning Sophie at han skulle utføre det etter utleverte modeller og det er derfor noe uklart hvor stor del av monumentet som er van Egens eget verk.
Både sarkofagen til Christian III og Frederik II er tomme, kongene og deres ektefeller er begravet i lave krypter under gulvet.
Kapellet blir holdt oppe av en kongesøyle hvor flere kongelige personers høyde er risset inn. Flere av målene er nok snarere fantasi enn virkelighet; for eksempel er Christian I avmerket med en høyde på nesten 2,20 meter og tsar Peter den store av Russland med 2,08 meter.

Christian IVs kapell

I Christian IVs kapell ligger Christian IV  med ektefellen Anna Kathrine samt sønnene Christian og Frederik III med sin ektefelle Sophie Amalie. Kapellet er i renessanse og ble tegnet av Christian IVs  arkitekter Lorentz og Hans van Steenwinckel den yngre. Det sto ferdig i 1642, seks år før kongen døde, men var da nærmest uten pynt bortsett fra Caspar Finckes gitter.  
Christian IV (1577–1648) var sønn av Frederik II og Sophie av Mecklenburg og var knappe 11 år da faren døde i 1588. Han ble først kronet til konge i 1596. Ektefellen Anna Kathrine døde allerede i 1612 og han giftet seg senere til venstre hånd med Kirsten Munk. Han døde 28. februar 1648 på Rosenborg slott og ble gravlagt i Roskilde domkirke 18. november samme år. Christian ligger i en enkelt utstyrt kiste midt foran gavlen i kapellet og på lokket ligger rytterkården hans. Dronning Anna Kathrine ligger på hans venstre side og sønnen Christian på den høyre.
Med oppblomstringen av romantikken på 1800-tallet ble det bestemt at man skulle dekorere kapellet. Veggene domineres av Wilhelm Marstrands malerier «Christian 4. på «Trefoldigheden» under sjøslaget på Kolberger Heide» og «Christian IV dømmer Rosenkrantz». Kapellet inneholder i tillegg en skulptur av Christian IV av Bertel Thorvaldsen og Heinrich Eddeliens freskomalerier som ble utført i rundt 1847.
Christian IV og Anna Kathrines sønn Frederik III var Danmark og Norges første eneveldige konge. Han satt på tronen fra 1648 til sin død i 1670. Frederik og ektefellen Sophie Amalie ligger i hver sin kobbersarkofag med messingdekorasjoner.
Frederik ble opprinnelig begravet i en annen sarkofag enn den han ligger i nå. Hoffgullsmed Ferdinand Küblich fikk bestilling på sarkofagen og den ble utført av kobber med dekorasjoner av sølv.Küblich var kunstneren bak Frederiks tre store sølvløver i naturlig størrelse som finnes på Rosenborg slott; kongen hadde bestilt seks stykker, men de ble ikke ferdig før han døde. Kongens castrum doloris i Københavns slottskirke ble voktet av de tre løvene. Sarkofagen var dekorert med sølvdekorasjoner som veide 70 kilo.
I 1688 ble sarkofagen erstattet av den nåværende. Den ble utført av  Küblich i samarbeid med Johan Kohlmann og Jean Henri de Moor etter tegninger av Lambert van Haven. Sophie Amalies sarkofag er utført av samme. Hvor det har blitt av den opprinnelige sarkofagen vet man ikke.
Tradisjonen med at de tre sølvløvene vokter den avdøde monarkens castrum doloris har holdt seg siden og er det eneste de benyttes til.

Christian IXs kapell

Christian IXs kapell eller det Glücksborgske kapell ble reist i 1917-1924 ved arkitekt Andreas Clemmensen. 
I midten av kapellet ligger Christian IX (1818-1906) og dronning Louise (1817-1898) i en dobbeltsarkofag som er tegnet av Hack Kampmann. Sarkofagen er omgitt av kvinnefigurer signert Edvard Eriksen.
Christian IX av Danmark (1818–1906) var konge 1863–1906, den første danske kongen av Huset Glücksburg og gjerne kalt «Europas svigerfar». Han var gift med Louise av Hessen-Kassel (1817–1898), en niese
av Christian VIII.
Også Frederik VIII (1843–1912) og ektefellen Lovisa (1851–1926) ligger i dette kapellet. De hviler i en dobbeltsarkofag 
tegnet av Einar Utzon-Frank.
Frederik VIII av Danmark (1843–1912) var eldste sønn av Christian IX og Louise av Hessen-Kassel og overtok tronen ved farens død i 1906. Da hadde han vært kronprins i 43 år. Frederik hadde giftet seg med Lovisa av Sverige (1851–1926) i 1869.
I tillegg til tronarvingen Christian X ble de foreldre til flere barn, blant annet til Carl av Danmark, den senere Haakon VII av Norge.
Det siste paret som ligger i dette kapellet er Christian X (1870–1947) som var Danmarks konge fra 1912 til 1947 og ektefellen Alexandrine (1879–1952), som hviler i to enkle marmorkister tegnet av Kaare Klint.
Da Maria Feodorovna – født Dagmar og datter av Christian IX og Louise – døde i 1928 ble det først holdt en kort seremoni i Aleksander Nevskij kirke i København og derpå en russisk-ortodoks seremoni i Roskilde domkirke før keiserinnens sarkofag ble plassert i kapellet.
I 1957 ble kisten flyttet til krypten under kapellet og i september 2006 ble den sendt til Russland. Det hadde vært dronningens ønske å bli gravlagt ved siden av ektemannen Alexander III i Peter og Pauluskatedralen i St. Petersburg når Russland ble fritt.
Da Frederik IX døde i 1972 ble kisten hans plassert i kapellet drapert med flagget, bevoktet av de tre sølvløvene fra kronregaliene og flankert av to kandelabere i form av ankere. Kongen ble begravet i 1985 og bare kandelaberne står igjen i kapellet.

Oktogonen

Oktogonen eller Frederik IXs begravelsesplass er domkirkens nyeste kapell og ble reist etter Frederik IXs død. Den er innredet for Frederik IX og hans etterkommere og er plassert utenfor kirkens nordvestre hjørne. 
Begravelsesplassen ble innviet 23. september 1985 og var den første gravplassen utenfor selve domkirken. Det var to grunner til byggingen; den ene var at det hadde vært Frederik IXs ønske å bli gravlagt utenfor katedralen og i tillegg var det ikke plass igjen i Christian IXs kapell.
Gravplassen er tegnet av arkitekt Vilhelm Wohlert i samarbeid med Inger og Johannes Exner. Den består av en enkel åttekant av mursten uten tak med en inngangsportal av bronse tegnet av Sven Havsteen-Mikkelsen. Gravstenen er hugget av grønlandsk granitt av billedhuggeren Erik Heide. Den ble først permanent forseglet etter begravelsen av dronning Ingrid i 2000.

Sankt Birgittes kapell

Dronning Margrethe II har valgt Sankt Birgittes kapell som fremtidig gravplass for seg selv og prins Henrik med en dobbeltsarkofag skapt av kunstneren Bjørn Nørgaard. Kapellet ligger på nordsiden av domkirken og er fra 1485.
Det ligger flere begravet i Sankt Birgittes kapell både i gulvet og i egne krypter. I en av kryptene ligger tre av barna til Christian IV og Kirsten Munk. To av disse barnekistene ble åpnet i 1980.