Bernhard Cathrinus Pauss

Utdannelse

Han ble student fra Drammens latinskole i 1857 (hvor han var et av de første medlemmene av gymnasiesamfunnet Silentium fra 1855) og ble cand.theol. ved Det Kongelige Frederiks Universitet i 1865. Som student arbeidet han 1860–1862 som lærer ved Christiania Borgerskole og deretter en periode som huslærer.

Nissens Pikeskole, lærerskolen for kvinner og andre skoler

Etter teologisk embedseksamen ble han i 1865 ansatt som lærer ved Nissens Pikeskole. I 1872 tok han over etter Hartvig Nissen som en av tre bestyrere og medeiere av skolen. I den første tiden var han bestyrer og medeier sammen med Johan Carl Keyser og Einar Lyche, og de tre ble kalt «triumviratet», men etter at de trakk seg ut i høy alder ble han eneste bestyrer og eneeier (bortsett fra et års tid da han eide skolen sammen med Andreas Martin Corneliussen). Han kjøpte eiendommen i Niels Juels gate 56 der skolen fortsatt holder til i 1897, og fikk oppført den nåværende skolebygningen etter tegninger av Henrik Nissen.
I hans bestyrer- og eiertid ble Nissens Pikeskole den første skolen i Norge som opprettet middelskoleklasser og gymnasklasser for jenter, og dermed tilbød videregående utdannelse for kvinner. Han var også bestyrer for Nissens lærerskole. Nissens Pikeskole hadde helt siden 1861 gitt høyere utdannelse til kvinner, og var den første institusjonen i Norge som gjorde dette, og frem til Universitetet åpnet sine dører for kvinner i 1882, den eneste. Lærerutdannelsen ble i 1891 omorganisert som en toårig lærerskole med navnet Nissens Pigeskoles Seminarium, skiftet i 1900 navn til Kristiania Privatseminar og i 1902 til Kristiania Lærerskole, samtidig som lærerskolen ble treårig.
Nissens Pikeskole bidro også til opprettelsen av Husholdningsskole for unge damer i Christian Augusts gate, der Bernhard Pauss og ektefellen Henriette Pauss var medlemmer av styret.
Bernhard Pauss var i perioden 1868–1882 også lærer i tysk og religion ved Krigsskolen.
Bernhard Pauss satt fra 1890 i en lovkomité for spørsmål om pikeskoler, sammen med Ragna Nielsen og Henriette Wulfsberg, som deltok i arbeidet som ledet til Lov om høiere Almenskoler (1896).

Lærebøker

Bernhard Pauss skrev og redigerte en rekke lærebøker. Sammen med Hartvig Lassen utgav han fra 1873 en rekke lesebøker i tysk, som hadde en dominerende stilling i skolens tyskundervisning i mange tiår. Sammen med Lassen utgav han også Læsebog i Modersmaalet (fra 1884), som etablerte en varig læreboktradisjon for folkeskolen og som utkom i tallrike utgaver frem til 1958. Læsebog i Modersmaalet utkom åtte år før Nordahl Rolfsens Læsebog for Folkeskolen, og var «den siste store parade av dansk litteratur i barneskolens lesebøker, samtidig som vi skimter konturene av den norske litterære gullalder».

Den norske Santalmisjon

Bernhard Pauss var en av de tidlige lederne i Den norske Santalmisjon, som var virksom som misjons- og humanitær organisasjon blant santalfolket i India. Han var formann for organisasjonens sentralkomité fra 1887 til 1907, som etterfølger etter Oscar Nissen. Han var også den første redaktøren for Santalen fra 1883 til 1907. Etter hans død overtok hans kone redaktørvervet.
En landsby i Assam i India, Pauspur (også skrevet Pausspur), ble oppkalt etter ham av misjonærer knyttet til Santalmisjonen. Landsbyen fikk dette navnet på slutten av 1800-tallet og hadde fortsatt navnet på 1950-tallet.

Kunstneriske portretter

Det finnes minst to malte portretter av ham. Det ene henger i Hartvig Nissens skole (tidligere Nissens Pikeskole), mens det andre eies av Oslo Museum. Det finnes også en rekke portretter av ulike fotografer, bl.a. flere av Gustav Borgen fra ca. 1891 til og med post mortem-portrett fra 1907.