Sivilforsvaret

Tjeneste

Sivilforsvaret er basert på tjenesteplikt. Kvinner og menn mellom 18 og 55 år som oppholder seg i Norge kan pålegges tjenesteplikt i Sivilforsvaret.
I fredstid utskriver Forsvarets personell- og vernepliktssenter årlig rundt 1000 personer til tjeneste i Sivilforsvaret. Disse velges blant menn som er fritatt for militær verneplikt eller de som kun har tjent 12 av de totalt 19 mnd menn har verneplikt og blant kvinner mellom 18 og 55 år (normalt med barn over 16år)
 Også personer som er ferdige med sin militære verneplikt kan utskrives. Fra og med 1. januar 2015 har også kvinner allmenn verneplikt, og vernepliktsverket vil nå også skrive ut kvinner til tjenesteplikt i Sivilforsvaret.
Tidligere kunne personer mellom 16 og 18år velge å delta frivillig i Sivilforsvaret, etter en endring av sivilbeskyttelsesloven i 2010, er aldergrensen nå 18 - 55 år uten noen unntak.

Organisering

Sivilforsvaret er underlagt avdeling Sivillforsvar i DSB. Avdelingen er videre organisert i 20 distrikter; Operasjon, plan og samordning, Logistikk og beskyttelse(LOB) samt Kompetanse og tjenesteplikt (KOT) stasjonert ved Oppland sivilforsvarsdistrikt (OSFD) på Starum utenfor Gjøvik.
Sivilforsvaret har rundt 250 fastansatte, hovedsakelig fordelt på sivilforsvardistriktene, under ledelse av en distriktsjef. Sivilforsvarets mannskaper er inndelt i ulike avdelinger som er underlagt kommandoen til distriktssjefen i det distriktet avdelingen tilhører.
På tross av at Sivilforsvaret er en statlig organisasjon, har kommunene også en viktig rolle, blant annet ved å stille rom og fasiliteter tilgjengelig for Sivilforsvaret, samt å sikre vedlikehold av avdelings materiell og lokaler. I praksis blir dette ofte begrenset til å stille lokaler tilgjengelig, og dekke de faktiske kostnadene for vedlikehold.

Leder Sivilforsvar

Betegnelsen Leder Sivilforsvar er en rolle og ikke en grad. Når Sivilforsvaret er i innsats, utpekes normalt en leder for innsatsen, som oftest høyeste befal. Leder for Sivilforsvarets innsats har betydelig myndighet etter sivilbeskyttelsesloven, og kan pålegge enhver å delta i innsats ved akutt fare for skade på liv, helse, miljø eller materielle verdier, samt å stille eiendom, bygninger og materiell til disposisjon, uten hinder av ekspropriasjon og med rekke unntak i forvaltningsloven
Hvis hverken politi eller brannmyndighet er til stede, har Sivilforsvaret ordensmyndighet og myndighet til å lede redningsinnsats.

Internasjonal innsats

Sivilforsvaret kan benyttes til internasjonal innsats, etter godkjennelse fra Justis- og beredskapsdepartementet ved uønskede hendelser Sivilbeskyttelsesloven setter ingen begrensninger på bruk av tjenestepliktige utenfor Norge, bortsett fra at det skal gjøres på frivillig basis og gjennom avtale med departementet/DSB. Utenlandsoppdrag er attraktivt blant personell i sivilforsvaret, og ga Per 2012 dekkende tilfredshet til aktuelle oppdrag. DSBs 2 operative utenlandsenheter Norwegian Support Team og Norwegian UNDAC Support opererer etter konseptet «Help the helpers», med andre ord støtte til FNs humanitære organisasjoner og ikke direkte innsatsstøtte til nødstedte. Selv om FNs organisasjoner har et udekket behov for direkte innsats til nødstedte, kan Sivilforsvaret ikke tilby en slik tjeneste grunnet mangel på utstyr og opplæring på mannskap. DSB har vurdert at utplassering i Kriseområder for å utføre direkte innsats til nødstedte vil kreve betydelig høyere kompetanse enn det tjenestepliktige gis i dag. DSB/SIV vurderer allikevel slike henvendelser i hvert enkelt tilfelle.

Organisering av internasjonal innsats

Under mottoet «Help the helpers» har Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) gjennom avdeling Sivilforsvar(SIV) siden 1990-
tallet utviklet og drevet to 2 konsepter for operativ internasjonal innsats. Norwegian Support Team(NST) som etablerer og driver komplette teltleirer for hjelpearbeidere i katastrofeområder, og Norwegian UNDAC Support(NUS) som gir sambands- og IKT-støtte. Bistanden er til forskjell, for Sivilforsvaret nasjonale innsats. Finansiert av utenriksdepartementet, som et ledd i offisiell norsk humanitær nødhjelpsinnsats.. Ulike FN-organisasjonar har vært de største brukerne av tjenester fra Norwegian Support Team og Norwegian UNDAC Support. Men bistands henvendelser kan også komme bilateralt eller gjennom EU eller NATO . Alle henvendelser blir vurdert av direktoratet i hver enkelt tilfelle.
Sivilforsvarets enhet for logistikk og beskyttelse (LOB) administrerer NST. Mens den praktiske personellforvaltningen er lagt til Sivilforsvarets beredskaps- og kompetansesenter. Materiellet til to komplette teltleire for innkvartering av i alt 100 hjelpearbeidere, forvaltes og er
lagret ved Sivilforsvarets sentrallager (på tollager).

NUS blir administrert og forvaltet av enhet for logistikk og beskyttelse ,sammen med Oslo og Akershus Sivilforsvarsdistrikt,
hvor utstyret også her, er lagret på tollager.

Norwegian Support Team

Norwegian Support Team gir forpleining og forlegning(Primært teltleirer) for hjelpearbeidere. Mannskapene i Norwegian Support Team, kommer fra Sivilforsvaret, nød etatene, samt fra det private næringsliv, da normalt med håndverkerbakgrunn, slik som elektriker, snekker, rørlegger og Logistikkoperatør, i tillegg til Kokker, Sykepleiere og annet helsepersonell. Personelldatabasen er på omtrent 100 personer. Norwegian Support Team kan i løpet av 48–72 timer sendes ut til katastrofeområder over hele verden sammen med en betydelig mengde utstyr, inkludert komplette teltleire. Hvert oppdrag varer normalt i fra 6–26 uker og det enkelte mannskaps innsatsperiode er normalt fra 3–12 uker. Verdens matvareprogram er den største bistandsanmoder til NST. Norwegian Support Team har siden 1990-tallet blant annet vært på oppdrag i Albania, Guinea, Tadsjikistan, Iran, Indonesia, Pakistan, Somalia, Haiti, Sierra Leone, Vest-Afrika og Tunisia  Den hittil største innsatsen, til NST var i Pakistan etter jordskjelvet
i 2005, hvor det ble driftet tre teltleire i et halvt år med 20 000 overnattingsdøgn og 100 000 måltider. På Haiti i 2010 drev NST en leir med plass til 450 hjelpearbeidere, sammen med søsterorganisasjoner i International Humanitarian Partnership(IHP), et samarbeid mellom statlige, europeiske beredskapsorganisasjoner.

NST-konseptet videreutvikles fortløpende gjennom et tett samarbeid med FN, IHP og norske humanitære organisasjoner i Nord-Europa. Personell i NST deltar på frivillig basis og trenes regelmessig med instruktører fra Sivilforsvaret, materielleverandører, FNs personell eller andre spesialister med erfaring fra innsatser både nasjonalt og internasjonalt. Den internasjonale
kompetansen som NST personell tilføres under innsatser er nyttig for Sivilforsvaret. Ved større hendelser vil NST kunne anvendes nasjonalt, etter konkret vurdering fra direktoratet for samfunnsikkerhet og beredskap.

Norwegian UNDAC Support

Norwegian UNDAC Support består av en mindre gruppe IKT-eksperter med skreddersydd, mobilt utstyr, som raskt kan støtte FN og andre organisasjoner med IKT-ressurser. Norwegian UNDAC Support er opprettet med tanke på å støtte FNs krisevurderingsteam, men blir også stadig brukt ved FN-kurs over hele verden Materiellet blir lagret, og mye av tilretteleggingen skjer ved Oslo og Akershus Sivilforsvardistrikt på Grorud leir. NUS siden slutten av 1990-tallet vært i innsats for FN i blant annet Eritrea, Algerie,Sudan, Haiti, Guatemala,Sudan, Thailand, Pakistan, Honduras, Karibia og Namibia. Utstyr og kompetansekrav er standardisert i et modulkonsept gjennom IHP, i nært
samarbeid med FN. Dette muliggjør at et NUS-team på en til to personer kan rykke ut samtidig med tilsvarende team fra andre land, og raskt være i stand til å løse et oppdrag uten unødvendig overlapping eller mangler. Norwegian UNDAC Support har en responstid på 6–24 timer.

Materiellbistand

Sivilforsvarets personellmessige og materiellmessige
ressurser kan ved behov og etter konkrete vurderinger
i hvert enkelt tilfelle, også benyttes i et bredt spekter av
annet internasjonalt samarbeid. Anmodning om slik støtte
kan komme bilateralt, eller gjennom NATO, EU eller FN.
Eksempler på materiellbistand er sandsekker, pumper og
brannutstyr, som Sivilforsvaret har levert til Tyskland,
Georgia og Makedonia.

Historikk

Historisk sett er Sivilforsvarets utgangspunkt Det Frivillige Luftvern (senere: Det Sivile Luftvern) som ble opprettet i 1936. Å forhindre og rå bot på skader som skyldtes krigshandlinger var Sivilforsvarets primære oppgave. Dette fremgår også av den gjeldende lov om sivilforsvar fra 1953. I praksis er ikke dette lenger hovedbegrunnelsen for at vi har et sivilforsvar. Utviklingen i det moderne trusselbildet gjort at Sivilforsvaret i dag i mye større grad fokuserer på bistand ved ulykker og katastrofer i fredstid. Dette følger også av endringer i det internasjonale trusselbildet med terrorhandlinger og internasjonale katastrofer, hvor også norske statsborgere blir berørt. Som en konsekvens av dette er oppsetninger og materiell modernisert for å kunne møte nye og fremtidige utfordringer.

Fremtidens sivilforsvar

Justis og beredskaps departementet besluttet i 2016 at Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) skulle gjennomføre en konseptutredning av Sivilforsvaret som ga anbefalinger om hvilket sivilforsvar og sivile beskyttelsestiltak Norge skal ha i fremtiden. Konseptutredningen ble gjennomført som et eget prosjekt i DSB. Og rapporten ble overrakt daværende justis- og beredskapsminister Anders Anundsen 14. juli 2016. 
9. desember 2016 la departementet utredning til åpen høring, med høringsfrist 9. juni 2017. JD har åpnet for innspill på eventuelle andre mulige endringer av Sivilforsvaret enn de som er presisert av DSB i utredningen. Departementet hadde ved utløpet av høringsfristen mottatt totalt 135 høringsuttalelser, hvorav 19 var fra privatpersoner.