Store norske leksikon

Historie

Nettversjonen av leksikonet ble lansert i 2000 med betalingsmur. Abonnementet kostet da ca. 600 kroner. Tjenesten var delvis koplet til CD-ROM-utgaven av leksikonet og gav tilgang til søkeindekser, multimedia og tilleggstabeller.
24. februar 2009 åpnet SNL for en ny publikasjonsform der det ble åpnet for brukermedvirkning. Leksikonet ble åpent og gratis, kildekoden ble sluppet, og hvem som helst kunne komme med endringsforslag til innholdet. 12 000 artikler fra Store medisinske leksikon og 5 800 artikler fra Norsk biografisk leksikon ble også publisert som en del av Store norske leksikon Antall oppslagsord var rundt 155 000.
11. mars 2010 bekjentgjorde Kunnskapsforlaget at de ville legge ned nettleksikonet fra 1. juli 2010. Stiftelsen Fritt Ord tilbød seg å overta SNL dersom de fikk offentlig støtte. Kulturminister Anniken Huitfeldt sa at «det er uaktuelt for staten å overta ansvaret for 'Store norske leksikon'».
Stiftelsen Fritt Ord og Sparebankstiftelsen DnB NOR overtok eierskapet 1. juli 2010. I perioden 2011–2013 brukte de to stiftelsene og Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening 31,5 millioner kroner på fornyelse av nettleksikonet. 
Anne Marit Godal overtok jobben som daglig leder og hovedredaktør våren 2011.
Våren 2013 stiftet Fritt Ord, Sparebankstiftelsen DnB NOR og Det Norske Videnskaps-Akademi den ideelle organisasjonen Store norske leksikon AS som skulle ha utgiveransvaret for leksikonet. Det ble etablert en offentlig tilskuddsordning for å støtte "fagredigerte og faglig kvalitetssikrede nettbaserte leksika på norsk".
Store norske leksikon AS ble i 2014 omdannet til Foreningen Store norske leksikon. De norske universitetene og flere andre organisasjoner er medlemmer i Foreningen og således medeiere av nettleksikonet. Ved utgangen av 2014 hadde Foreningen SNL disse medlemmene: Fritt Ord, Sparebankstiftelsen DNB, Det Norske Videnskaps-Akademi, Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening, Universitetet i Bergen, Universitetet i Agder, Universitetet i Nordland, Universitetet i Stavanger, Universitetet i Oslo, Universitetet i Tromsø, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet og Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. 
Antall artikler er 186 501, fordelt på fire verk: Store norske leksikon, Store medisinske leksikon, Norsk biografisk leksikon og Norsk kunstnerleksikon, hvorav SNL har 161.395. Lesertallet er 2,4 millioner i måneden i 2018, mens ca 315.000 artikler leses der per dag - fordelt på de fire leksikonene totalt. 
I 2018 var inntektene 17,9 millioner kroner. 11,6 millioner kroner (65 prosent) av dette kom fra medlemskontingenter, hovedsakelig fra de statlige universitetene. 5,4 millioner kroner (30 prosent) ble gitt i direkte tilskudd fra staten over statsbudsjettet.

Offentlig omtale

I oktober 2012 ble det kjent at leksikonet holdt på å skifte ut betegnelsen "før Kristus fødsel" (f.Kr.) med "før vår tidsregning" (fvt.). "Våre fagfolk som skriver historie bruker ofte 'vår tidsregning', og leksikonets linje er å speile begrepsbruken i kunnskaps-Norge," uttalte hovedredaktør Anne-Marit Godal.  
I november 2017 ble det debatt da Dag og Tid skrev at Store norske leksikon hadde byttet ut ordet "indianer" med "amerikansk urbefolkning" i artiklene. «Jeg oppfatter ikke nødvendigvis ordet som rasistisk, men som veldig upresist. Derfor skifter vi det ut», uttalte Bolstad. Det kom fram at indianerbegrepet var fjernet allerede i 2013. 
SNL byttet ut begrepet "jomfruhinne" med "skjedekrans" og "sukkersyke" med "diabetes". I 2002 og 2018 var det debatt om rasismeartikkelen i leksikonet.