Tel Dan-stelen

Tel Dan-stelen er en svart stele av basalt som ble avdekket i løpet av utgravninger ved Tel Dan i nordlige Israel. Den ble reist av en arameisk konge og inneholdt en inskripsjon på arameisk som feiret militære seirer over lokale oldtidsfolk, blant annet «Israel» og «Huset David». Avsenderen er ukjent, men det kan ha vært en konge av Damaskus, Hasael eller en av hans sønner.
Inskripsjonen har ført stor oppmerksomhet blant bibelforskere og arkeologer grunnet bokstavene 'ביתדוד' som er identifisert til hebraisk for «Huset David». Om disse bokstavene faktisk viser til den davidske slekt er denne første gang navnet «David» har blitt gjenkjent på et arkeologisk sted. Den akademiske enighet blant arkeologer og epigrafer er at dette fragmentet er en autentisk referanse til den bibelske kong David av Israel.
På samme måte som Mesjastelen synes det som om Tel Dan-stelen er typisk for en type minnesteiner som hadde til hensikt å fungere som militær propaganda, og som skryter av Hasaels, eller en av hans sønners, seiere. En del epigrafer mener også at frasen «Davids hus» eller «Huset David» også kan leses i en delvis ødelagt linje på Mesjastelen.

Avsenderen

Selv om navnet på avsenderen eller forfatteren av stelen ikke synes å opptre i de tilgjengelige fragmentene, er det mest sannsynlig at det er en konge fra naboriket Damaskus. Språk, tidsperiode, og lokalisering gjør det plausibelt at avsenderen var Hasael, eller hans sønn Bar Hadad II/III, som var konger av Damaskus og fiender av kongedømmet Israel.

Oppdagelsen

Stelen ble oppdaget i Tel Dan i nordlige Israel, tidligere kalt for Tell el-Qadi, en jordhaug hvor det en gang har vært en by i oldtiden.
Fragment A ble oppdaget i 1993, og fragmentene B1 og B2, som passet sammen, ble funnet i 1994. I den brukne delen av steinen nedenfor den glatte skriveoverflaten er det en mulig «indre» pasning mellom fragment A og de sammensatte fragmentene B1 og B2, men det er uklart og omdiskutert. Om denne pasningen er korrekt, da var stykkene opprinnelig side ved side.

Datering

Inskripsjonen har blitt datert til 800-tallet eller 700-tallet f.Kr. Grensen ved 700-tallet f.Kr. er bestemt av et destruksjonslag identifisert med en veldokumentert assyrisk erobring i 733/732 f.Kr. Ettersom at det ødelagte laget var over på laget hvor stelefragmentene ble funnet, der det klart at de assyriske hendelsene skjedde etter at stelen hadde blitt reist, deretter slått i stykker i deler som senere ble viderebenyttet i et bygningsprosjekt i Tel Dan, antagelig av hebraiske byggere. Det er vanskelig å skille mellom tidsrommet mellom den assyriske erobringen og de tidligere hendelsene som er beskrevet på stelen.
George Athas har forsøkt å datere inskripsjonen til 700-tallet, og har kreditert den til Bar Hada framfor dennes far Hasael. Imidlertid støtter den arkeologiske konteksten ikke denne konklusjonen. Utgraverne daterte inskripsjonen til midten av 800-tallet, og ved høydepunktet for Hasaels erobringer, men Suriano tilskrev stelen til en senere tid i Hasaels karriere basert på unnskyldende motiver som antyder at inskripsjonen ble gjort på en tid da hans sønn Ber Hadad var blitt utpekt til arving og etterkommer.

Arameisk tekst

1.[ ]א]מר.ע[ ]וגזר ]
2.[ ]אבי.יסק[.עלוה.בה]תלחמה.בא--- ]
3.וישכב.אבי.יהך.אל[.אבהו]ה.ויעל.מלכי[ יש]
4.ראל.קדם.בארק.אבי[.ו]יהלך.הדד[.]א[יתי]
5.אנה.ויהך.הדד.קדמי[.ו]אפק.מן.שבע[ת---]
6.י.מלכי.ואקתל.מל[כן.שב]ען.אסרי.א[לפי.ר]
7.כב.ואלפי.פרש.[קתלת.אית.יהו]רם.בר[אחאב.]
8.מלך.ישראל.וקתל[ת.אית.אחז]יהו.בר[יהורם.מל]
9.ך.ביתדוד.ואשם.[אית.קרית.הם.חרבת.ואהפך.א]
10.ית.ארק.הם.ל[ישמן ]
11.אחרן.ולה[... ויהוא.מ]
12.לך.על.יש[ראל... ואשם.]
13.מצר.ע[ל. ]

Oversettelse

Nedenfor følger en oversettelse linje-for-linje som følger av editio princeps (Biran og Naveh). Manglende tekst eller tekst som har blitt for ødelagt erosjon til å bli lest er representert av «[.....]»):
1'. [.....................].......[...................................] og kuttet [.........................]
2'. [.........] min far dro opp [mot ham da] han kjempet ved [....]
3'. Og min far la seg ned, han dro til sine [fedre]. Og kongen av I[s-]
4'. rael gikk tidligere inn i min fars land. [Og] Hadad gjorde meg konge.
5'. Og Hadad dro i foran av meg, [og] jeg dro fra [de] syv [.....]
6'. Av mitt kongedømme, og jeg drepte [søtt]i kon[ger], som spente seletøy [på] tu[ender av strids-]
7'. vogner og tusener av hestemenn (eller: hester). [Jeg drepte Jeho]ram sønn av [Ahab]
8'. konge av Israel, og jeg drepte [Ahaz]iahu sønn av [Jehoram kon]ge
9'. av Huset David. Og jeg la [deres byer i ruiner og gjorde]
10'. deres land [øde........................]
11'. andre ...[......................................................................... og Jehu hersk-]
12'. et over Is[rael......................................................................og jeg la]
13'. beleiring på [............................................................]
Det mangler bokstaver i begynnelsen av vers 9, men ved tillegging av en bokstav får en fram navnet "David". Ved å sette inn en annen bokstav, kan en få andre navn.

«Huset David»

Ettersom bade «Israel» og «Huset David» nevnes har Tel Dan-stelen ofte blitt sitert som støttebevis for Bibelen. Imidlertid har en del forskere foreslått en alternativ lesning av ביתדוד, da basert på det fakta at den skrevne formen «DWD» kan bli oversatt både som David og som Dod (hebraisk for «elsket») eller beslektede former. I oldtidens hebraisk ble en prikk tidvis benyttet for å skille enkelte ord. Eksempelvis, frasen «Huset David» kunne bli skrevet som בית•דוד. Den arameiske forfatteren av Tel Dan-stelen, som skrev for å minnes en seier over hebreere, gjorde ikke bruk av den hebraiske orddeleren for ביתדוד.
Anson Rainey som har forsvart lesningen som «Huset David» har hevdet at en orddeler mellom to komponenter i en slik en konstruksjon er ofte utelatt, særlig om kombinasjonen er et godt etablert navn. Gary Rendsburg har gitt støtte for Raineys posisjon og hevdet at frasen Bit («huset av») + X («grunnlegger») er den arameiske, assyriske, og babylonske måten å referere til en arameisk stat.