Gasskraftverk

Gasskraftverk er et kraftverk som produserer elektrisk energi ved hjelp av gasskraft. Dette skjer ved at en gassblanding antennes i en gassturbin, som igjen genererer strøm.
Vanlig teknologi i moderne gasskraftverk er at varmen fra forbrenningen i gassturbinen brukes til å lage damp som så driver en dampturbin. Dette gjøres for å øke virkningsgraden, og kalles et «Combined Cycle Gas Turbine» (CCGT).
Gasskraftverk er en form for varmekraftverk der brensel også kan være kull, olje eller biodrivstoff. Prinsippet for slike kraftverk bygger på termodynamikkens andre lov og varmekraftmaskinen.

Effekt og klimahensyn

Oftest er gasskraftverkene nyere enn oljekraftverkene, både fordi oljeutvinning og -utnytting har en lengre historie, og fordi gasskraft har fått et sterkt oppsving med den senere tids fokus på global oppvarming og miljø. Gass har et av de største spesifikke energiinnhold av de fossile brenslene,
og har minst karboninnhold per energiinnhold. Dermed  gir avbrenning av gass det minste utslipp av CO₂ per produsert energimengde. 
Fyring med naturgass er om lag 65 % så utslippsintensivt som kullfyring og om lag 90 % så utslippsintensivt som oljefyring.
Fordi gasskraftverk ofte har nyere og mer effektivt utstyr, kan utslippene være så lave som 30 % av kullfyrte kraftverker per produsert kraftmengde.
Oljefyrte kraftverk ligger omtrent midt mellom gass- og kullkraftverk hva angår CO₂-utslipp.
De seneste ti årene har det nesten bare blitt bygget gasskraftverk i Europa og USA, og mange tidligere kull- eller oljekraftverk har blitt omstilt til gassdrift, ofte ved at det er installert gassturbiner til erstatning for dampturbiner.

Gasskraftverk i Norge

Planlegging av gasskraftverk i Norge startet ved funnet av Ekofisk-feltet i Nordsjøen i 1970. Fra midten av 1980-tallet var bygging av gasskraftverk en av de mest betente energi- og miljøpolitiske diskusjonene i landet. Miljøorganisasjoner som Natur og Ungdom og Bellona engasjerte seg sterkt mot bygging av gasskraftverk, først og fremst på grunn av CO₂-utslippene et slikt kraftverk vil medføre. Organisasjonene krevde at alle gasskraftverk må få krav om rensing og deponering av CO₂-utslippene, såkalt CO₂-håndtering.
Jens Stoltenbergs første regjering ga konsesjon til de tre første gasskraftverkene i Norge i 2001, etter at Kjell Magne Bondeviks første regjering hadde gått av fordi de nektet å godta stortingsflertallets krav om utbygging av gasskraft uten CO₂-rensing. Gasskraftverket på Kårstø startet produksjonen 1. november 2007. De to andre kraftverkene som Stoltenberg I-regjeringen ga konsesjon til, på Kollsnes og Skogn, er foreløpig ikke bygd. Kjell Magne Bondeviks andre regjering gav konsesjon til et gasskraftverk på Melkøya i forbindelse med utbygging av Snøhvitfeltet. Dette gasskraftverket startet produksjonen ved årsskiftet 2007/2008.
Jens Stoltenbergs andre regjering har satt i gang et prosjekt for CO₂-rensing av gasskraftverket på Kårstø. Samme regjering ga konsesjon til et nytt gasskraftverk på Mongstad, som etter planen skulle ha CO₂-rensing fra 2014. Etter en rekke overskridelser og utsettelser, ble renseprosjektet på Mongstad skrinlagt høsten 2013.
Gasskraftverket på Kårstø ble i løpet av 2018 fjernet helt.
På Mongstad er det også besluttet å avvikle kraftverket ved utgangen av 2018.
Dette ble mulig etter at det ble bygget en 300(420)kV linje/kabel fra Kollsnes til ny Lindås transformatorstasjon.