Uber

Danmark

I Danmark kritiseres Uber især for UberPOP-tjenesten, som av den etablerte drosjebransjen beskyldes for å være en form for pirattaxi.
Det danske politiet har siktet minst 24 personer for pirattaxikjøring for Uber. 8. juli 2016 ble seks Uber-sjåfører i Københavns Byret dømt for pirattaxikjøring. 18. november samme år blev dommen stadfæstet for den ene af de seks chauffører i Landsretten.
Trafikstyrelsen politianmeldte Uber to timer etter dets start i Danmark.
Bransjeforeningen Taxiførere i Danmark (TiD), 3F Transport og Dansk Folkeparti kritiserte i mars 2016 at Udenrigsministeriet, Invest in Denmark og Copenhagen Capacity med skattepenger har bistått Uber med å etablere seg i Danmark. Enhedslisten ville i den forbindelse muligvis kalle utenriksministeren i samråd.

Australia

Lovligheten av Ubers tjenester er blitt utfordret av regjeringer og drosjeselskaper, som anklager selskapet for manglende sikkerhet og ulovlig drosjevirksomhet.

Belgia

I Belgia stoppet Uber sin virksomhet etter at en domstol i Brussel hadde dømt det ulovlig.

Frankrike

UberPOP tilbys ikke i Frankrike etter at det franske rettssystemet har utdelt massive bøter til Uber.

Holland

En domstol idømte sjåfører bøter på 10.000 euro etter UberPOP tidligere var blitt dømt ulovlig.

Sverige

I Sverige tilbys UberPOP ikke lengre, etter at 30 sjåfører har tapt deres saker i det svenske rettssystemet.

Tyskland og Italia

Også i Tyskland og Italia har Uber måttet trekke UberPOP av markedet i flere byer, etter det tyske rettssystem har utskrevet store bøter.

Norge

Uber gjorde mobilappen sin tilgjengelig for norske byer i 2014.
Ifølge den norske yrkestransportloven kreves det drosjeløyve for å ta betalt for persontransport «retta til ålmenta på offentleg plass» 
Drosjeeiernes organisasjoner argumenterte for at Uber var å regne som organisert pirattaxivirksomhet, mens tilhengere av liberalisering mente forretningsmodellen til Uber var mer fremtidsrettet eller gjorde det lettere å «kjøre hvitt» og kunne legge til rette for større trygghet for passasjerene.
Flere Uber-sjåfører ble bøtelagt for pirattaxivirksomhet og overtredelse av loven, men virksomheten befant seg lenge i en juridisk gråsone. I 2015 prøvde en Uber-sjåfør lovtolkningen for retten og ble frifunnet av Oslo tingrett, ettersom retten fant at formidling gjennom en mobilapp ikke var å regne som «offentlig plass». Saken ble imidlertid anket til Borgarting lagmannsrett hvor frifinnelsen ble opphevet i mars 2016.
Politiet reagerte mot Uber-kjøringen, og avskiltet i 2016 en rekke biler som ble brukt i virksomheten.
I oktober 2016 forelå første rettskraftige dom, da en mann ble dømt for brudd på Yrkestransportloven etter 1145 Uber-kjøringer.
 Han fikk inndratt førerkort, beslaglagt pengene for kjøringen og bot i tillegg. Politiet mente dette var en faktisk avklaring av at Uber er ulovlig i Norge, men Ubers norgessjef bestred fortsatt at virksomheten kunne «sees på som taxivirksomhet».
I januar 2017 sendte skattekrimavdelingen i Skatt Øst brev til 400 Uber-sjåfører med varsel om etterligning for ubetalt skatt og moms.
26. oktober 2017 vedtok Uber sine to selskap, Uber Norway AS og Uber BV et forelegg for brudd på Yrkestransportloven på 2.500.000 kr per selskap. Uber hadde da annonsert at de ville midlertidig stoppe deler av sin bedrift i avvente av nytt regelverk.
26. desember 2013 mottok ESA en klage på at begrensingen av antall taxiløyver i Oslo var i strid med EU/EØS regelverket om fri etablering. I årene som fulgte eskalerte saken innad i ESA og 25. mai 2016 Norge mottok en formel brev på at ESA anså at det gjeldende norske løyvesystemet var et brudd på EØS-avtalen artikkel 31 (etableringsrett). 
22. februar 2017 ble Norge pålagt å tilpasse regelverket sitt slik at det ikke var i strid med etableringsretten og fikk en frist på to måneder til å etterkomme kravet. I tiden etter har de norske myndigheten søkt om og mottatt en rekke utsettelser på svarfristen fra ESA. 26. oktober 2017 mottok Norge sin fjerde utsettelse i saken og ny frist er satt til 20. desember 2017.