google/wiki40b huggingface dataset:
Voyageur Spirit

FPSO «Voyageur Spirit», tidligere «Sevan Voyageur», er et sylinderformet FPSO (Floating Production, Storage and Offloading) rigg, tidligere eid av Sevan Marine, nå eid av Teekay Petrojarl.
Overdelen ble bygget i 2007-2008 på Yantai Raffels i Kina, og underdelen på Keppel Verolme i Nederland. Riggen er 66 meter lang, og er 60 meter i diameter ved vannlinjen. Dekkarealet er på 3 200 kvadratmeter, og boligkapasiteten er på 54 personer. Produksjonskapasiteten er på 10 000 – 200 000 tønner, og lagringskapasiteten er 300 000 tønner. Tømmekapasiteten er 3 600 kubikkmeter pr. time. Hun har ingen maskinell kraft for framdrift eller manøvrering.
«Voyageur Spirit» operererte på Shelley-feltet i den sentrale britiske sektor i Nordsjøen, med produksjon og lagring av hydrokarbon. Hun ble satt i drift i august 2009, og ett år senere samme måned ble hun tauet til Arendal havn i Tromøysund ved Eydehavn for ombygging hos Nymo for over 100 mill. NOK. Der lå hun inntil 30. september 2012, hvor hun så ble slepet ut til Huntington-feltet på britisk sektor i Nordsjøen.
Røyse

Røyse eller Røysehalvøya er ei halvøy i Hole kommune som stikker ut i Tyrifjorden langs østbredden av Nordfjorden. Det høyeste punktet på halvøya er Røysetoppen (204 moh.). Rett utenfor sørspissen av halvøya ligger Frognøya, og ved Onsakervika drenerer Storelva til Tyrifjorden. Røyse nevnes første gang som «Ræysi a Ringariki» i et middelalderdiplom fra gården Ullern datert 16. mars 1291.
Den indre (nordre) delen av Røysehalvøya tilhørte geografisk Holefjerdingen, den gang Hole var delt inn i fjerdinger. Holefjerdingen strakk seg fra Helgelandsmoen til Onsakervika og Sælabonn. I øst gikk grensa mot Steinsfjerdingen i skogbeltet over Lamoen, Mosmoen og Bymoen. I sør gikk grensa mot Bønsnesfjerdingen langs nordgrensene til de gamle storgårdene Gomnes, Fjeld, Lille Hundstad, Søhol og Ullern.
Røyse er et av de mest produktive jordbruksområdene i Ringeriksregionen. Området er kjent for sin produksjon av korn og grønnsaker. Fra gammelt av var det stor fruktproduksjon på Røyse. I dag finnes en stor produsent av frukttrær her og en av Norges største salatprodusenter. Området er også kjent for Ringerikspotet og Ringeriksert. Sistnevnte har vært produsert på Røysehalvøya siden første halvdel på 1800-tallet og har i dag en beskyttet opprinnelsesbetegnelse. Ringerikspoteten er også beskyttet, men ikke bare på Røysehalvøya. For den inngår også områder rundt Tyrifjorden som ligger i Ringerike kommune.
På halvøya finnes blant annet to kirker fra middelalderen og tre skoler. Hole kirke og Røyse skole ligger i den tidligere Holefjerdingen, mens Bønsnes kirke, Tyrifjord barne- og ungdomsskole og Tyrifjord videregående skole ligger i Bønsnesfjerdingen. De to sistnevnte skolene er begge privatskoler knyttet til adventistsamfunnet på Ringerike.

Poststed

Poststedet 3530 Røyse utgjør en større del av kommunen og inkluderer i tillegg til Røysehalvøya blant annet boligfeltene på Helgelandsmoen og i Steinsåsen, samt kommunesenteret Vik i Hole.
Andrija Živković

Landslaget

Han ble tatt ut i Serbias tropp til VM i fotball 2018 i Russland.
Mysil Bergsprekken

Mysil Bergsprekken (fritenker) er en fiktiv figur skapt av Kjell Aukrust. Bergsprekken figurerer ofte i den fiktive avisen Flåklypa Tidende.
I filmen Flåklypa Grand Prix er Bergsprekken andrefører for Rudolf Blodstrupmoen i dennes racerbil Boomerang Rapido. Hans synske evner sies å gjøre ham egnet til denne jobben (men han utviser ingen spesiell synskhet i løpet av filmen). Blodstrupmoen og Bergsprekken er i denne filmen tydelige «skurker» som bruker ufine metoder i kampen mot Reodor Felgen og hans Il Tempo Gigante. I Aukrusts opprinnelige verker er det ikke innlysende at Bergsprekken skal anses som noen skurk.
Bautasteinen over den synske Mysil Bergsprekken er reist i Jøssingfjord og avduket 19. juli 1992.
Florida Citrus Bowl Stadium

Liv etter OL

Etter OL er stadionet blitt brukt som hjemmebane til fotballklubben Orlando City SC og de amerikanske fotballklubbene San Antonio Wings og Orange/Newark Tornadoes.
Parandra

Utseende

Små til middelsstore, avlange, blanke, gjerne brunrøde trebukker med korte antenner. Hannen har forstørrede kjever.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Amerika.
Charolais

Charolais er et kjøttfe opprinnelig fra Frankrike.

Historie og utbredelse

Rasen har sitt utspring i Charolais-Brionnais-området midt i Frankrike. Rasen har vært omtalt så langt tilbake som år 878. Den var opprinnelig utviklet som trekkdyr, noe som resulterte i at rasen er stor av vekst med mye muskler, spesielt i rygg og lår. 
Charolais ble introdusert i Norge på 1960-tallet, og er nå den mest populære kjøttferasen i landet. Gjennom semintjenesten (Geno) har den lenge vært tilgjengelig for norske bønder.

Kjennetegn og egenskaper

Charolais er en kjøttferase, og brukes ikke til melkeproduksjon. Den anses likevel til å ha gode melkeegenskaper til å være ammeku. Rasen er lys av farge. Viktige egenskaper er stor tilvekst og høyt opptak av grovfôr. Rasen brukes ofte til kryssavl med andre raser, deriblant Norsk rødt fe.
Meliscaeva

Utseende

Middelsstore (8-11 mm), slanke, gule og svarte blomsterfluer. De kan ligne mye på artene i slekten Platycheirus, men skiller seg fra disse på at ansiktet og scutellum er gule. Hodet er bredere enn resten av dyret. Anaiktet er gult , gjerne med en svart flekk i midten. Antennene er for det meste mørke, i alle fall på oversiden. Fasettøynene er nakne. Thorax er svart, ganske blank, scutellum er gult. Svingkøllene (halterer) er hvitgule. Beina er slanke, gule og svarte. Vingene er glassklare bortsett fra et blekbrunt vingemerke. Bakkroppen er smal og jevnbred hos hannen, noe bredere og bredest på midten hos hunnen. På det andre leddet har den et par gule flekker som ikke er tilspisset mot midten. På det tredje og fjerde leddet har de gule flekker hos Meliscaeva auricollis, brede, gule tverrbånd hos Meliscaeva cinctella.

Levevis

Larvene lever av ulike slags bladlus. Under gunstige forhold kan de gjøre unna utviklingen på fire uker. De voksne fluene, som kan overvintre som voksne og dermed finnes året rundt, besøker gjerne blomster. Av de nordiske artene er Meliscaeva auricollis en utpreget vandrer som kan vandre over store avstander, Meliscaeva cinctella er noe mer stedbundet.

Utbredelse

De fleste artene lever i Sørøst-Asia, utover dette forekommer én art både i Palearktis og Nord-Amerika, én nesten utelukkende i Europa og én i Japan.
Linear A

Linear A er en skrifttype som ble brukt til å skrive det etokretiske (også kalt minoiske) språket.
Linear A hadde sitt opphav i den minoiske kulturen på Kreta, og ble brukt fra ca. 1750 f.kr. fram til Kreta ble invadert av greske folkeslag ca. 1420 f.kr.
Et beslektet alfabet, Linear B, ble brukt til å skrive en arkaisk form for gresk, og ble brukt i den gamle palasskulturen i Mykene på det greske fastlandet. Dette første greske skriftspråket erstattet Linear A som administrasjonsspråk i Knossos og de andre palassene på Kreta.
Mange av skrifttegnene i Linear A finner man igjen i det yngre skriftspråket Linear B, men utover det er det ikke identifisert noe slektskap mellom de to språkene.
Selv om man har funnet en rekke leirtavler og andre gjenstander med inskripsjoner i Linear A både på Kreta og andre øyer i Egeerhavet, samt i Lahun i Egypt (ca. 1750 f.kr.), har ingen ennå klart å gi en overbevisende tyding av dette skriftspråket.
Dronningerunde

Dronningerunde er en prosess som innleder dannelsen av en ny regjering i Danmark. Enten som følge av et folketingsvalg eller regjeringens avgang. Med en mannlig regent tales om en kongerunde.
I løpet av en dronningerunde går partilederne til dronningen og tilkjennegir hvem de peker på som kongelig undersøker; det vil si hvem de mener skal undersøke mulighetene for å danne regjering. Dronningen utpeker så den politiker som hun mener kan danne en regjering. Det skjer på bakgrunn av råd fra de enkelte partier. Den kongelige undersøker har til oppgave å lede forhandlingene om regjeringsdannelsen, og som oftest blir det den kongelige undersøker som blir statsminister.
Prosedyren ble innført i 1909. Den er ikke nedskrevet. Statsoverhodets involvering i regjeringsdannelsen er hjemlet i Danmarks grunnlov, som fastslår at kongen utnevner og avskjediger statsministeren og de øvrige ministere, jf. Grunnlovens § 14.
Pierre-Marie-Alphonse Favier

Liv og virke

Han studerte først ved juniorseminaret i Plombière, og deretter filosofi og ett år teologi ved presteseminaret i Dijon. Han bestemte seg så for å bli misjonær, og trådte inn hos lasaristene i Paris den 5. oktober 1858. 
Han ble presteviet av biskop Mouly den 10. oktober 1861, i Médaille Miraculeuse-kapellet i Rue du Bac i Paris, og forlot Frankrike i følge med msgr. Joseph Mouly den 23. februar 1862, med ankomst i Beijing den 14. juli samme år. Han begynte der sitt prestevirke for det apostoliske vikariat Beijing. 
Han var leder for den katolske misjon rundt Suanhouafou da Tianjinmassakeren fant sted 21. juni 1870, og i den apostoliske vikars fravær ble det hans oppgave som midlertidig prokurator å ta seg av kontakten med myndighetene for å gjøre noe med de store ødeleggelsene misjonen var påført i byen. Deretter var han den nærmeste medarbeider til tre biskoper i Beijing. Han var således involvert i alle større kirkelige anliggender, som forhandlingene som førte til at trappistene og maristbrødrene kom til Kina. 
Han ble bispeutnevnt 12. november 1897 og bispeviet av biskop Jules Bruguière som koadjutor for msgr. Sarthou (Beijing) med etterfølgelsesrett den 20. februar 1898. Det var han som forhandlet med Qing-hoffet om det som ble det keiserlige dekret av 15. mars 1899, som regulerte relasjonene mellom biskopene og den sivile myndighet. 
Ved biskop Sarthous død den 13. april 1899 overtok han som apostolisk vikar av Beijing. 
Han er mest kjent for sitt lederskap under bokseropprøret. Rundt 3 420 personer, de fleste av dem kristne kinesere, søkte tilflukt på Beitangkirkens område i Beijing sommeren 1900 (13. juni-16. august), da området ble omringet, beleiret i tre måneder og stadig angrepet av bokserne og deres støttespillere. Rundt 400 døde enten av angrepene eller av sykdom og sult. Japanske tropper kom dem til unnsetning den 16. august.
Hans grav er i Nantang-kirken i Beijing.
Attu (Grønland)

Navn

Navnet Attu betyr «det som ble berørt» på grønlandsk. Tidligere ble navnet skrevet Agto.

Geografi

Attu ligger på øya med samme navn, beliggende rundt 40 km sør for Kangaatsiaq på vestkysten av Grønland ut mot Davisstredet. Avstanden til Aasiaat i nord er 100 km.
Bebyggelsen ligger på ei halvøy som mot nord har en naturlig havn. Havet ved Attu er fritt for is fra mars til desember. I perioden fra desember til mars fryser havet til og vinterisen gjør det umulig å anløpe Attu med båt.

Historie

Attu ble grunnlagt i 1818 som en forsøksstasjon for garnfiske.
I 1974 ble det innviet en nybygd kirke i bygda.
En gang var den blant de største i landet, men folketallet har gått ned. Fra 1980 til 2014 falt innbyggertallet med 34 %.
Fram til 1. januar 2018 tilhørte Attu Qaasuitsoq kommune. Deretter ble den en del av Qeqertalik.

Samfunn

Fiske og fangst er det viktigste næringsvegene i bygda. Det finnes en liten fiskefabrikk med fryseri, hovedsakelig for innfrysing av torsk. Steinbitrogn mottas og sendes til videre foredling i Kangaatsiaq. Det foregår også fangst av sel og sjøfugl. Ut over fiske og fangst er sysselsettingen knyttet til tjenesteytende virksomhet, inkludert kommunale tjenester.
Attu trafikkeres av Royal Arctic Line på en av rederiets bygdeskipslinjer ut fra Aasiaat. I sommersesongen fra mai til september driver også andre virksomheter passasjertrafikk til bygda fra Kangaatsiaq og Aasiaat.
Det er helikopterrute til Aasiaat på helårsbasis.
Bygda har butikk, kommunekontor, helsestasjon, forsamlingshus, barnehage og skole med ni klassetrinn.
Issos

Issos (gresk: Ἱσσός eller Ἱσσοί) var i antikken en bosetning i det nåværende Tyrkia ved den lille elven Pinarus, ikke langt fra İskenderun.
Her ble slaget ved Issos utkjempet i 333 f.Kr. mellom Aleksander den store og Dareios III.
Senere ble det i 194 utkjempet et slag, også kalt det andre slaget ved Issos mellom keiser Septimius Severus og hans utfordrer Pescennius Niger.
I 622 stod det ytterligere et slag her, kalt det tredje slaget ved Issos mellom Østromerriket og det persiske Sasanide-dynastiet.
Grunnkretser i Drammen kommune

Grunnkretser i Drammen kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Drammen kommune, Buskerud, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Lokstallen (Stjørdal)

Lokstallen i Stjørdal er et kunst- og kulturverksted like ved Stjørdal Stasjon og midt i Stjørdal sentrum. Bygget ble tegnet i begynnelsen av 1900-tallet av arkitekt Paul Due. Første del av det som skulle bli Nordlandsbanen, strekningen Stjørdal–Levanger, ble åpnet i oktober 1902. Det var opprinnelig et bygg for reparasjoner og vedlikehold for jernbanen.
Stjørdal kommune har en 10-årig leieavtale på Lokstallen. Bygget ble helrenovert i 2010. Lokstallen har ei grunnflate på til sammen 280 m2. I tillegg kommer 40 m2 i andre etasje slik at totalarealet er på 320 m2. Bygget består av «Verkstedet» (hovedsalen); «Garasjen» (kunstverksted); «Smia» (kjøkken); og «Kontoret» (andre etasje). Lokstallen er et kunst- og kulturverksted plassert midt i Stjørdal sentrum.
Bygget blir i dag brukt som produksjonslokale av uavhengige, profesjonelle kunstnere, foruten aktivitetssenter for barn, unge og voksne kunstglade amatører. Det blir også holdt forestillinger, konserter og utstillinger.
Bladlus

Utseende

Bladlus har en myk kropp, hudskjelettet er lite kitinisert. De har vanligvis lange, tynne bein. Vanligvis er de noe lyst grønne på farge, men brune, røde eller svarte forekommer.
Både vingede og vingeløse individer av begge kjønn opptrer. Vingene er transparente og har vanligvis bare en fremtredende vene (vingeåre). Bladlus har to par vinger, hvor de to bakerste er minst.
Antennene består av to tykke basale segmenter (nærmest kroppen) og et flagellum (tynnere antenneledd) med opptil fire segmenter. 
De har to fasettøyne, samt punktøyne som hver befinner seg på hodet, bak og over fasettøynene.
Mange arter har to lengre utvekster bak på kroppen. Disse har form som et rør og gjennom dette kan bladlus frigi feromoner (duftstoff) som varsler andre bladlus i kolonien om farer, som angrep av rovinsekter eller parasitter.

Levevis

Bladlus lever av å suge saften ut av planter, ofte på stilken like oppunder knoppen på ferske skudd. De kan fly med vinden over lange avstander hvis været er gunstig. De har også blitt spredt av mennesker som har transportert infiserte plantematerialer. Et beryktet eksempel på dette er vinlus som nærmest gjorde det slutt på vindyrking i Europa.
Bladlus har mange generasjoner hvert år. De har et ganske kompleks veksling mellom ukjønnete og kjønnete generasjoner. Hvorvidt det er kjønnete hanner og hunner styres av ytre faktorer, som dagens lengde og temperatur. Særlig om sommeren er det vanlig med ukjønnete generasjoner vingete eller uvingete hunner. De får levende avkom (unger) uten å bli befruktet i forkant. Dette kalles partenogenese («jomfrufødsel»).
Om høsten finnes kjønnete generasjoner. De består av hanner med vinger og vingeløse hunner. Etter paring legger bladlus egg, disse overvintrer og klekkes til våren.

Venner og fiender

Bladlusbestanden holdes delvis ned fordi andre dyr lever som predatorer (rovdyr) på bladlus. Viktige naturlige fiender er marihøner, blomsterfluelarver, nettvinger, og entomopatogeniske sopp som Lecanicillium lecanii og Entomophthorales. 
Maur derimot lever i symbiose (samspill) med bladlus og beskytter dem, ofte i kolonier på blomsterstengler. De har nytte av det ved å «melke» dem. Mange arter bladlus utskiller honningdugg, et sukkerholdig ekskrement som er ettertraktet av maur.

Systematisk inndeling

Det er allment anerkjent at Aphidoidea er en monofyletisk gruppe som sammen med Phylloxeroidea danner gruppen Aphidomorpha. 
Men slektskapsforholdene innen Aphidoidea er mindre klare, det finnes derfor mange mulige klassifikasjoner av gruppen. Noen regner alle Aphidoidea til én familie, Aphididae. Overfamilien blir i så fall overflødig siden den er eksakt den samme gruppen som familien. Andre (inkludert den klassifikasjonen som er lagt til grunn her) regner med en mindre omfattende Aphididae og flere andre familier i gruppen.
Valgmenighet

Valgmenighet er den betegnelse som brukes i Danmark, når en gruppe medlemmer av folkekirken danner en særlig menighet.
Valgmenigheter hører under folkekirken og skal derfor godkjennes av kirkeministeren. Kravet for godkjennelse er, at minst 50 personer, som har stemmerett til menighetsråd, skriver under på søknaden, og at en person, som er kvalifisert som prest i folkekirken, erklærer, at han ønsker å bli prest for valgmenigheten. Valgmenigheten skal selv dekke alle utgifter, inklusiv avlønning av presten, men medlemmene betaler til gjengjeld ikke kirkeskatt. Valgmenigheter står i motsetning til frimenigheter under oppsyn av biskop og prost.
Muligheten for å danne valgmenigheter innenfor folkekirken i Danmark ble der åpnet for 15. mai 1868 med valgmenighetsloven, som er en del av den folkekirkelige frihetslovgivning. Tanken var å gi folkekirkemedlemmer, som var utilfredse med lokale forhold, mulighet til å ansette en egen prest frem for å tre ut av folkekirken og danne en frimenighet. I de første årene var det primært grundtvigianere som benyttet seg av loven, men i de senere år har også grupper med tilknytning til den karismatiske bevegelse og misjonsbevegelsene opprettet valgmenigheter. I 1990 ble Århus Valgmenighet derfor opprettet av personer med bakgrunn i den karismatiske bevegelse, og i 1991 ble Fjellerup Valgmenighet opprettet av personer med tilknytning til indremisjonen i Danmark.
I 2004 ble «Foreningen af Evangelisk-Lutherske Valgmenigheder i Danmark» stiftet med formålet å fremme fellesskapet mellom valgmenighetene i foreningen, og å støtte og veilede andre som tenker på å etablere en valgmenighet, samt å ivareta medlemsmenighetenes interesser i forhold til folkekirken og kirkelige organisasjoner, foreninger og nettverk.

I Norge

I Norge har en slik mulighet ikke vært til stede før i de senere år. Da man prøvde å innføre ordningen i Gamle Aker menighet tidlig på 1990-tallet, ble det avslått. Senere har man fått noen menigheter som ligner på dette i tilknytning til Normisjons virksomhet. Det gjelder blant annet Storsalen menighet i Oslo og IMI-Kirken i Stavanger, Norkirken Sandnes og Norkirken Bergen.
Tante Ulrikkes vei (roman)

Handling

Tante Ulrikkes vei handler om to unge gutter som vokser opp som norskfødte barn av første generasjons innvandrere. I samme boligblokk i Tante Ulrikkes vei i Oslo, i det området som er en del av «blokk-Stovner» (Fossum) i motsetning til «hus-Stovner», bor Mo (egentlig Mohammed) og den like gamle Jamal. Mo er ressurssterk og skoleflink og vokser opp i en kjernefamilie med lite penger, men med omsorgsfulle og ambisiøse foreldre. Jamal lever med en deprimert alenemor og en sengevætende lillebror og gjør det dårlig på skolen. 
Fortellingen om de to hovedpersonene løper som to parallelle historier i boka, formidlet av ungdommene selv, i deres eget språk. Romanen består av guttenes personlige rapporter som de regelmessig sender inn til en levekårsundersøkelse blant innvandrerungdommer i perioden fra 2001 til 2006. Mens Mo svarer i velformulerte e-poster, benytter Jamal lydopptak og muntlig «kebabnorsk».
Gjennom Mos og Jamals ærlige og nyanserte beskrivelser av sin egen hverdag hjemme, på skolen, på jobb og blant venner, får leseren nærgående innsikt i livet til to unge representanter for et sammensatt «innvandrermiljø» i en norsk storbyforstad. Fortellingen gir også innblikk i tankegangen hos ungguttene, deres planer og drømmer, og skaper forståelse for innvandrerguttenes små og store problemer, utfordringer og muligheter.

Mottakelse

Shakar fikk Tarjei Vesaas' debutantpris for boka.
I 2019 settes et teaterstykke basert på Tante Ulrikkes vei opp av Det Norske Teatret, som en del av deres satsing med Rommen Scene på Stovner. Regi er ved Victoria Meirik.
Trollbærmåler

Utseende

En middelsstor (vingespenn 23 – 28 mm), slank, svart og hvit måler. Den kan ikke forveksles med noen annen europeisk art. Kroppen og vingene er fløyelsaktig brunsvarte, begge vingepar i midten med et bredt, snøhvitt tverrbånd. Frynsene langs vingenes ytterkant er snøhvite ved for- og bakhjørnene av forvingen og langs hele bakvingen, brunsvarte midt på forvingen. Larven er slank, naken bortsett fra noen fine, hvite børster, blåaktig lysgrønn med en mørk blåfiolett ryggstripe som er bred foran og bak, smalere i midten men utvidet ved segmentgrensene.

Levevis

Arten finnes i fuktige, rike gran- eller blandingsskoger der det vokser trollbær (Actaea spicata), som er larvenes næringsplante. Den trenger små lysninger i skogen. Slike lysninger er midlertidige og gror gjerne igjen etter noen år, så arten er avhengig av at nye lysninger blir dannet. De voksne målerne flyr om dagen, helst i solskinn, i juni – juli. Hunnene legger egg på undersiden av trollbær-blader, der larvene spiser til de er fullvoksne i august. De kryper da ned i bakken, spinner seg inn i en kokong og forvandler seg til pupper, som overvintrer.

Utbredelse

Arten finnes i Alpene, i Skandinavia og videre østover gjennom Russland til Kurilene og Japan. I Norge er den bare funnet på tre lokaliteter: det er eldre funn fra Saltdal i Nordland og Skien i Telemark, mens nyere funn bare kjennes fra en lokalitet i Bærum i Akershus. En så oppsiktsvekkende art er neppe oversett, selv om den lever i et miljø som sjelden blir besøkt av sommerfuglsamlere, så alt tyder på at den er meget sjelden i Norge.
Deili Custodio da Silva

Karriere

Han har spilt for Ventforet Kofu fra Japan.
Bella Sky hotel

Bygning

Hotellet består av to tårn som er 24 etasjer høye, hvor disse heller 15 grader i motsatte retninger, og har en gangbro i mellom seg. Det er utsikt mot Amager Fælled og København fra alle værelser. 17. etasje kalt Bella Donna, er innrettet utelukkende for kvinner. I april 2014 ble ordningen med en etasje utelukkende for kvinner, i Østre Landsret kjent ulovlig i forhold til likestillingsloven, og hotellet har etterfølgende droppet oridningen, men beholdt etasjens navn.
I desember 2014 overtok hotellkjeden AC Hotels by Marriott driften av bygget.
Fosfat

Eksempler

NaH₂PO₄ Natriumdihydrogenfosfat

Na₂HPO₄ Natriummonohydrogenfosfat

Na₃PO₄ Natriumfosfat
Andre fosfater er Poly- og Pyrofosfater.

Biokjemisk betydning

Fosfatenene har stor betydning for livet da hele stoffskiftet er avhengig av fosfationer. Fosfater tar for eksempel del i oppbygningen av DNA, RNA, adenosinfosfater (AMP, ADP og ATP) som er biologiske nøkkelmolekyler. I tillegg bygger et fosfat (PO₄⁻) sammen med glyserol og 2 fettsyrer opp fosfolipidene. Lipider som gruppevis utgjør oppbygningen til cellemembranen som omfatter alle eukaryote og prokaryote celler, dobbeltmembranen rundt cellekjernen, og membranen rundt kloroplastene og mitokondriene.
Siden fosfat er så viktig, må stoffet være til stede i alle ledd av næringskjeden, helt fra grønne planter og til rovdyrene. Fosfaten kan frigis gjennom hydrolyse av ATP eller ADT til pyrofosfat (P₂O₇⁴⁻, forkortet PPᵢ innen biokjemi) respektive uorganiskt fosfat. Fosfoanhydridbindningene i ATP og ADP og andre nukleoside di- og trifosfater inneholder høye mengder energi som gir dem sin viktige rolle i alle levende organismer.