Klassekampen

1969 - 1972 Månedsavis for ml-bevegelsen

Klassekampen utkom med første nummer 7. februar 1969. Avisen var utgitt av «en gruppe marxist-leninister». Sentrale personer bak initiativet var Tron Øgrim og Pål Steigan. Avisen ble lansert i forbindelse med årsmøte i Sosialistisk Folkeparti, der venstreopposisjonen og ungdomorganisasjonen SUF(m-l) forlot SF.
Avisens uttalte mål var å styrke den marxist-leninistiske bevegelsen, og legge grunnlag for et nytt kommunistisk parti i Norge. Samtidig tok den mål av seg til å bli en arbeideravis, med artikler om livet på arbeidsplassene og livet i Norge. Den tilsvarende svenske avisen, Gnistan, tjente som et forbilde.
Som månedsavis var Klassekampen et rent dugnadsprosjekt, der både det redaksjonelle arbeidet, brettingen av aviser og salg ble utført av frivillige. På grunn av framgangen til ml-bevegelsen og det høye aktivitetsnivået økte salget og opplaget raskt: Første nummeret i 1969 ble trykket i 3500 eks. Opplaget passerte 10 000 i 1970, og 20 000 i 1971. Første mai var en viktig salgsdag, og 1.mai-nummeret ble i 1972 trykket i 45 000. 
I perioden som månedsavis kom også Klassekampen med en rekke ekstranummer om aktuelle saker, løpeseddel-lignede trykksaker som ble spredt i langt høyere opplag enn avisen.
Fra 1972 ble avisen organ for Marxist-Leninistiske Grupper, MLG, som var forløperen til AKP(m-l). Samtidig ble det startet pengeinnsamling og verving av abonnenter med tanke på ukentlige utgivelser.

1977 - 1990 Dagsavis for AKP(m-l)

1. april 1977 gikk Klassekampen over til daglige utgivelser. Da var ny rotasjonspresse og redaksjon installert i Ole Deviks vei på Bryn i Oslo.
Driften av dagsavisen var mer ressurskrevende enn forutsett, ikke minst økonomisk. I praksis var avisen avskåret fra annonseinntekter. AKP(m-l) var dessuten tilhenger av «sjølbergingsprinsippet», og ville ikke ta imot statsstøtte til avisdriften. Avisen skulle kun bygges på lesernes støtte. I praksis innebar dette at den ble drevet med underskudd. Driften møtte veggen i 1978. Da var konkursen rett rundt hjørnet. Lenge var det usikkert om dagsavisen lot seg redde. En ny drastisk AKP-innsamling gjorde at man unngikk umiddelbar konkurs. Samtidig ble holdningen til statsstøtte raskt endret. Men først i november 1979 kunne Klassekampen kunngjøre at «Dagsavisa er berget!»
Også arbeidsmessig krevde daglige utgivelser mye, spesielt fordi avisen måtte bygge opp eget budsystem. Frivillige, ulønnede bud gikk med avisen til abonnentene på kvelder og netter. Det betydde store belastninger på den partiorganisasjonen som, bokstavelig talt, bar fram avisen.
Redaksjonelt ble Klassekampen de første årene som dagsavis redigert strengt etter AKPs linjer, noe som etter hvert førte til et skisma mellom partiets ønsker og krav og det redaksjonelle behovet for en friere stilling. I 1979 ble Sigurd Allern ansatt som redaktør, noe han var helt til 1995. Han ble sentral, både for den redaksjonelle utviklingen og for den gradvise avviklingen av partibåndene til AKP.

1991 - 1999 Nyorientering, strid og krise

I 1991 ble avisens formelle bånd som partiorgan for AKP brutt og dagens formålsparagraf og vedtekter forfattet.
På første del av 1990-tallet hadde avisen en viss framgang, muligens på grunn av den økte politiske interessen i forkant av EU-avstemningen i 1994. I årene 1992 – 1994 nådde opplaget et høydepunkt på om lag 10 000.
Men framgangen ble avløst av tilbakegang, og til tross for offensive satsinger falt opplaget fra 1994. Politisk utviklet avisen seg samtidig i en retning som falt i dårlig jord hos hovedeieren AKP og hos en del av «kjerneleserne». Avisen ble også kritisert for å være for intellektuell og for tung. I 1996-1997 ble den økonomiske situasjonen katastrofal og valget sto mellom konkurs og nedskjæringer i staben. I 1997 resulterte uenighetene i åpen konflikt mellom redaksjon og eiere. Avisens redaktør Paul Bjerke ble avsatt. Som ny redaktør ble den kjente forfatteren Jon Michelet ansatt. Nesten hele redaksjonen forlot Klassekampen. Konflikten førte til at enda flere lesere forlot avisen. Fra 1994 til 1998 mistet den en tredjedel av sine lesere. Opplaget var nede i 6477 i 1999, faretruende nær grensen for å miste statsstøtten.

2000 - 2017 Vekst som «venstresidas dagsavis»

På 2000-tallet har Klassekampen vært en av de norske avisene med størst opplagsmessig framgang, spesielt i årene fra 2004. I alle årene fra 2009 har avisen vært en av opplagsvinnerne. I 2000 ble Bjørgulv Braanen redaksjonssjef, og i 2002 overtok han posten som ansvarlig redaktør.
Avisen har satset sterkt på kulturstoff, blant annet med eget bokbilag hver lørdag. Den norske utgaven av Le Monde diplomatique har på 2000-tallet blitt distribuert som bilag til Klassekampen, og fra 2015 til 2017 var også månedsavisen Ny Tid bilag i avisen.Fra 2003 har avisen delt ut en årlig kulturpris, Neshornet-prisen.
Avisen har også fått et bredere eierskap. Da AKP ble nedlagt i mars 2007, ble AKPs gjenværende eierandel på 20 prosent overført til det nye partiet Rødt. Omtrent samtidig kom Fagforbundet og forlagene Oktober og Pax inn på eiersiden. Stiftelsen Klassekampens Venner hadde om lag 15 prosent, mens resten var fordelt på en rekke mindre aksjonærer. I 2011 ble det gjennomført en ny aksjeemmisjon, som skulle tilføre avisen ytterligere 5.9 millioner. Nå kom også LO-forbundet Industri Energi inn som eier. Etter denne emisjonen så eierskapet slik ut: Partiet Rødt (20 prosent), Klassekampens venner (15), Fagforbundet (15), Oktober og Pax (10), Industri Energi (5), andre aksjeeiere (35). I 2016 kom også Fellesforbundet inn som eier med en aksjepost på fem prosent.
Klassekampen er blant de avisene som mottar mest statsstøtte. For 2015 var produksjonstilskuddet 37 millioner, for 2016 vel 39 og for 2017 vel 40.

Trykking

Som månedsavis ble Klassekampen trykket på arktrykk hos ml-bevegelsens eget trykkeri Duplotrykk i Oslo. Da overgangen til ukentlige utgivelser i 1973 krevde rotasjonstrykkeri ble avisen først trykket hos Samhold/Velgeren på Gjøvik, deretter hos Østlendingen på Elverum. I 1977 kunne Duplotrykk igjen ta over trykkingen, etter at AKPs innsamlingskampanje hadde gjort det mulig å skaffe rotasjonspresse. Der ble Klassekampen trykket som dagsavis fram til Duplotrykk gikk konkurs i 1995. Klassekampen ble fram til 2014, trykket av Nr1 Trykk. Avisen trykkes nå av Schibsted trykk.

Internett

Klassekampens åpne sider på Internett publiserer daglig noen utvalgte artikler fra papiravisen, og inneholder annen basisinformasjon. 
For abonnenter har Klassekampen også tilbudt avisen i PDF-format. Avisen lanserte i 2018 i tillegg en fullversjon tilpasset mobil og nettbrett.
Klassekampen hadde i en periode fra 2002 et debattforum på Internett, men med passordtilgang for leserne og svært begrenset aktivitet. Isteden har det blitt tatt initiativer på siden av redaksjonen og avisen: KK-forum ble etablert i 1996 av Trond Andresen som en e-postliste og et debattforum på nett. Forumet spilte en viktig rolle i avisstriden i 1997, da mye av kritikken mot avisens utvikling ble artikulert der. KK-forum fungerte som et halvoffisielt nettforum for Klassekampen i en periode fram til 2002, da Klassekampens redaktør Bjørgulv Braanen avsluttet samarbeidet.
Klassekampens offisielle Facebook-side ble opprettet i 2013. Klassekampen har også ulike Twitterkontoer. Det er også opprettet en egen gruppe på Facebook, «Vi som bryr oss om avisa Klassekampen», som ikke er i regi av avisen selv.

Tegneserier

I 2016 publiserer avisen tegneserien 
«Nobelkomiteen». Tidligere ble blant annet Doonesbury publisert.