William Nygaard d.y.

Aschehoug

Etter at Aschehoug tidligere mest hadde utgitt skole- og undervisningslitteratur, endret William Nygaard som ny forlagssjef forlagets profil og forlagspolitikk ved å satse på skjønnlitteratur og store bokverk. Nygaard satset dessuten på sakprosaen med et bredt utgivelseprogram innen dokumentar- og faktalitteratur. Dette omfattet både norske og oversatte bøker, og også barne- og ungdomsbøker. Aschehoug innførte etterhvert et nytt og variert billigbokprogram både med aktuelle samtidsforfatteres, og med klassikere som Sigrid Undset og Johan Falkberget.  William Nygaard var en pådriver i utgivelsene av de store nye bokverkene forlaget etterhvert lanserte med bl.a. Norges kulturhistorie, Aschehougs verdenshistorie, Norge i krig, Vestens tenkere, Husadvokaten, Norges musikkhistorie, Norsk idehistorie og Aschehougs Norgeshistorie. I tillegg til de store verkene satset forlagssjefen på store enkeltbøker, bl.a. de egenutviklede kunstbøkene om Munch, Vigeland, Grieg og Ibsen, og store internasjonale samproduksjoner som Aschehougs Barneleksikon.  
William Nygaard var aktiv i å utvikle nye konsepter omkring bokutgivelsene med vekt på serietilknytning og identitet, tydeliggjort gjennom bøkenes formgivning og design og riktig pris. Nygaards utdannelse som siviløkonom og tidligere erfaring fra konsulentvirksomhet gav nye impulser i forlaget og medvirket til at moderne markedsføringsmetoder ble tatt i bruk med bl.a testing av bøkenes pris, design og utstyrskomponenter. Nye direktesalgskanaler ble også utviklet som et supplement til bokhandlersalget. Kunnskapene og erfaringene på disse områdene kunne William Nygaard også ta med seg som styremedlem i datterselskapene, både i bokklubbene, Forlagssentralen og Kunnskapsforlaget.

Forlagspolitikk

Som styremedlem i Den norske Forleggerforening markerte William Nygaard seg med stor tydelighet ved sitt engasjement for fastprissystemet og den norske Bokavtalen. Engasjementet dreiet seg om å bevare avtaleverket.  Mer grunnleggende dreiet dette seg om å få aksept for at hensynet litteraturpolitikken måtte avveies i forhold til den nye konkurransepolitikken. Dette førte til en rekke til dels skarpe offentlige debatter. Den nye konkurranseloven og Konkurransetilsynet ble en hovedmotstander i denne sammenheng. En samlet bokbransje, med både forfattere og oversettere, forlag og bokhandlere argumenterte sterkt for den norske Bokavtalen, blant annet gjennom høringsuttalelser til kulturmeldingene. Mens konkurransetilsynet mente at Bokavtalen i realiteten var en kartellavtale og førte til høye bokpriser, og følgelig burde avvikles, mente forfatterne og bokbransjens aktører at Bokavtalen dreier seg om norsk litteraturpolitikk og om litteraturens vilkår. Og om betydningen av lesere og lesing, og om tilgjengelighet litteratur, og på bredden av bøker som utgis.  Og helt vesentlig ; om forfatterne og deres arbeids- og inntektsvilkår. William Nygaard har i debatten pekt på at det europeiske fastprissystemet for bøker er utviklet med tanke på å skape stabile og forutsigbare arbeidsbetingelser, og i Norge spesielt; ikke minst av hensyn til de norske forfatternes standardkontrakter. Fastprissystemet er selve bærebjelken i dette mangefasetterte avtaleverket. Om denne ordningen skulle falle bort ville ville også grunnlaget for de norske forfatterkontraktene opphøre. De nye reglene i konkurranseloven var utviklet for et allment varemarked, men anvendt som en regulering av bokmarkedet er det et lite hensiktsmessig virkemiddel sett i lys av intensjonene i norsk kultur- og litteraturpolitikk. Dette er grunnen til at de fleste land i Europa har en lovfestet fastprisordning på bøker. Fastprissystemet har også ivaretatt hensynet til bokhandlernes situasjon, og Bokavtalen ivaretar intensjonen om at bokhandelen kan kunne presentere bredden av alt som produseres av nye bøker.

Attentatet i 1993

11. oktober 1993 ble Nygaard skutt og livstruende skadet utenfor sin bolig. Først 25 år senere siktet Kripos flere gjerningspersoner. Det blir antatt at bakgrunnen for attentatet var Aschehougs utgivelse av Salman Rushdies kontroversielle roman Sataniske vers, som utløste en islamistisk fatwa mot forfatteren og bokens oversettere og forleggere. Etterforskningen av attentatet ble i 2010 gjenopptatt da man konkluderte med at den opprinnelige etterforskningen var mangelfull. Nygaard overlevde drapsforsøket og fortsatte som sjef i Aschehoug fram til 31. mars 2010.