google/wiki40b huggingface dataset:
Magnus Lagabøtes saga

Magnus Lagabøtes saga er en saga som handler om livet og kongegjerningen til den norske kongen Magnus Håkonsson Lagabøte. Sagaen er skrevet av den islandske forfatteren skalden og høvdingen Sturla Tordsson på oppdrag fra kong Magnus selv. Magnus døde i 1280, og Sturla fullførte trolig sagaen kort tid etter dette, ettersom Sturla selv døde fire år senere.

Om sagaen

Magnus Lagabøte var den siste norske kongen som fikk skrevet en saga etter seg. Magnus Lagabøtes saga er kun bevart i fragmenter. Et håndkrift på to blad pergament, AM 325 4, fra rundt 1400, er det eneste som er bevart av sagaen. I bokform utgjør den rundt 9 sider. I tillegg finnes det mye informasjon i Gottskalks annaler, et islandsk håndskrift fra ca. 1570, om den senere perioden av Magnus' regjeringstid. Man vet ikke hvorvidt dette en gang har vært en del av den opprinnelige sagaen. Versjonen «Magnus Haakonssøns saga» i Norske kongesagaer fra 1914, som kan leses hos Heimskringla.no, har inkludert den yngre delen i sagaen. Den norrøne versjonen fra det islandske forlaget «Konúnglega norræna fornfreða félags», har bare trykket den opprinnelige sagaversjonen. Magnus Lagabøtes saga er detaljrik og regnes for å være en god kilde til nordisk historie, selv om man selvsagt også må ta forbehold om at dette er offisiell historieskriving, skrevet for å hedre kongen og hans etterkommere.

Innhold

Sagaen, slik den er bevart, starter i omtrent 1264, året etter Magnus' far Håkons død, og begynner med ordsendingene mellom den skotske kong Alexander og Magnus. Magnus og Alexander sendte hver sine menn over Nordsjøen for å forhandle. Bakgrunnen for konflikten var Magnus' far Håkons krigstog til Skottland året før, på grunn av uenigheter om hvem som skulle ha Vesterhavsøyene. Det endte med en fredsavtale der Magnus avsto de nordvestligste øyene til Alexander, men det meste av informasjonen om dette er tapt fra sagaen. Ellers handler sagaen om Magnus' forsøk på mekling i tronstriden i Sverige, mellom Valdemar Birgersson og brødrene hans.  De siste hendelsene som omtales i sagaen, er forhandlingene mellom Magnus og kirken, ved erkebiskop Jon Raude. Disse forhandlingene endte med konkordatet Sættargjerden i Tønsberg i 1277. Delen fra Gottskalks annaler inneholder mer om tronstriden mellom de svenske kongene og Magnus' rolle i dette. Det hele endte med at Valdemar måtte flykte til kong Magnus i Norge, og Valdmars bror Magnus Ladulås ble tatt til svensk konge.
Conosphaeron

Utseende

Nokså små, spinkle, blanke, lyst brunrøde trebukker. Antennene er tynne og noe lengre enn kroppen. Oversiden er sparsomt kledt med fine, lyse hår. Pronotum en tønneformet med antydning til en tann midt på hver sidekant. Dekkvingene er litt avsmalnende bakover, beina middels lange.

Levevis

Larvene lever i død ved, mest av løvtrær.

Utbredelse

Slekten er kjent fra Mexico og Panama.
Bryggegangen (Oslo)

Tidligere Bryggegangen i Vika

Bryggegangen var en gate i Vika som gikk fra Sjøgaten til Strandgaten, på området som i dag er Rådhusplassen. Gaten ble sannsynligvis anlagt omtrent samtidig med Strandgaten i 1850-årene, og bebyggelsen ble revet i årene etter byggestart for Rådhuset i 1931.
Smetana

Smetana er et melkeprodukt fra Sentral- og Øst-Europa, som er produsert av uhomogenisert syrnet fløte. Undertiden oppfattes smetana som værende av russisk opprinnelse. Det er et syrnet fløteprodukt som minner om crème fraîche (28%). Men da smetana er uhomogenisert, skiller det seg ikke når det kokes eller brukes i varme retter. De mest anvendte smetana har 15% – 30% fettinnhold og er mere syrlig enn crème fraîche.

Bruken av smetana

Smetana er mye brukt i mange østeuropeiske kjøkken: i forretter, hovedretter, supper og desserter. For eksempel kan det være blandet i supper, grønnsaks- og kjøttretter, servert med pelmeni eller piroger, eller brukes som fyll i krydrede pannekaker. Smetana kan være blandet med hytteost, løk, paprika og andre krydderier til en pikant-lignende smelteost og spises på brød. Da smetana ikke skiller seg ved høye temperaturer som crème fraîche, anvendes det blant annet til kjøtt- eller grønnsaksgryteretter eller andre retter, som krever en lang tilberedningstid i ovnen.
Ungarske kokker bruker smetana (ungarsk tejföl eller tejfel) i sauser som paprikas og i oppskrifter som skinke-fylte pannekaker (palacsinta). Den nåværende tendens til å redusere fettinnholdet i meieriprodukter har medført at smak og konsistens av mange meieriprodukter er forandret. For å etterligne smetana, anbefaler ungarske kokebøker å anvende crème fraîche blandet med fløte (38 – 40% melkefett).
Smetana er meget utbredt i det finske kjøkken og i Karelen og Ingermanland. I ukrainsk og russiske kjøkken tilsettes smetana ofte til borsjtsj og andre supper, og brukes til vareniki og pelmeni.
Schmand er typisk for noen lokale tyske kjøkken, især i Hessen og Thüringen. Bemerkelsesverdig er at det ikke kun anvendes i krydrede retter, men også i kaker som Schmandkuchen og desserter.
Smetanas fettinnhold varierer fra 10%–70%. De mest alminnelige smetanas i supermarkedene har 10%–40% fettinnhold. Tilsetning av fortykningsmidler som gelatin er ikke forbudt, men betraktes som snyt, og produktet anses for ringere og uegnet til matlagning, da noen oppskrifter lett ødelegges hvis der er tilsatt fortykningsmiddel.
Flåsjön (Berg kommune)

Flåsjön er en innsjø langs Ljungan i Berg kommune i Jämtland og Härjedalen i Sverige. Innsjøen er siden begynnelsen av 1970-tallet utbygd til et vannmagasin for vannkraft. Innsjøens overflateareal er oppgitt til 22,6 km².
Flåsjön var også navnet på gården som lå ved innsjøen før reguleringen.
Orjol oblast

Geografi

Orjol oblast grenser til Kaluga oblast og Tula oblast i nord, Brjansk oblast i vest, Kursk oblast i sør, og Lipetsk oblast i øst. Fra nord til sør er den noe over 150 km, og fra vest til øst over 200 km. Den er en av de minste russiske føderasjonssubjektene.
Oblasten ligger midt i de russiske høylandene, på steppene. Klimaet er temperert. Gjennomsnittlig januartemperatur er -8°C og gjennomsnittlig julitemperatur er 18°C. Nedbøren er 490 til 590 mm, og snødekket varer 126 dager i snitt.
Zima

Zima (russisk: Зима) er en by i Irkutsk oblast i Russland. Den ligger der den transsibirske jernbanen krysser elva Oka (ei sideelv til Angara), rundt 240 km nordvest for Irkutsk. Innbyggertall: 34 899 (folketelling 2002), 41 814 (folketelling 1989).
Landsbyen Staraja Zima (russisk: Старая Зима) ble grunnlagt i 1743. I 1898 nådde den transsibirske jernbanen landsbyen, og jernbanestasjonen Zima ble etablert. I 1922 fikk landsbyen innvilget bystatus.
Berlinpapyrus 6619

Berlinpapyrus 6619, også kjent som bare Berlinpapyrusen, er et gammelt dokument på papyrus fra mellomriket i Oldtidens Egypt. Papyrusen ble oppdaget ved en gammel gravplass i Saqqara tidlig på 1800-tallet.
Papyrusen er blant våre primære kilder til innsikt i de matematiske og medisinske kunnskapene i Oltidens Egypt. Den inneholder den første kjente dokumentasjon på prosedyrer for graviditetstesting, og utgjør således en del av de egyptiske medisinske papyruser.
Papyrusen inneholder et matematisk problem beskrevet som «arealet til et kvadrat på 100 er lik arealet til de to mindre kvadratene. Den ene siden er ½ + ¼ av den andre siden.» Dette er beskrivelsen av Pythagoras' læresetning i en enkelt annengradsligning med en ukjent: Når x2 + y2 = 100 og x = (3/4)y reduseres ligningen i y: ((3/4)y)2 + y2 = 100, gitt at y = 8 og x = 6
Torjus Hemmestveit

Karriere i Norge

Sammen med sin bror Mikkjel dro han fra Telemark til Oslo i 1881 og startet Norges første skiskoler. Torjus vant kombinertrennet i Husebyrennet i 1883 og 1888. I 1888 vant han også 50 km, forøvrig den eneste gangen denne distansen stod på programmet i Husebyrennene.

Karriere i USA

Han reiste til Minnesota, USA i 1888 og møtte sin bror, som hadde dratt over et par år tidligere. Der ble de pionerer innen utvikling av amerikansk skiidrett, og spesielt skihopp. Hemmestveit-brødrene tok med seg ideene fra skiskolene i Oslo, og etablerte lignende skoler i USA. I 1893 slettet han sin brors bestenotering i hoppbakken med et hopp på 31,4 meter (103 fot).

Minnesmerker

Hemmestveit har fått to veier på Montebello i Oslo oppkalt etter seg: Torjusbakken og Hemmestveitbakken. For sistnevnte må han dele æren med broren.
Echoma

Utseende

Nokså små (5-8 millimeter), brede, ovale til hjerteformede, blanke skjoldbiller, gjerne gulaktige, eller svarte ed røde eller gule tegninger, men andre farger forekommer også. Dekkvingene framhjørner er framskytende, noen blir nesten pilespiss-formede. Hodet er ganske lite, antennene forholdsvis korte. Kroppsformen varierer en god del innen slekten. Pronotum er mye bredere enn langt, nærmest rundet, dekkvingene hvelvede i midten uten punktrader. Beina er nokså korte.

Levevis

I alle fall noen av artene lever på planter i kurvplantefamilien.

Utbredelse

Slekten er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika nord til Mexico, også på noen øyer i Karibia.
Kuroko

Kuroko  (黒子 "sort menneske"/"sorte klær"), også transkribert kurogo, er betegnelsen på scenearbeidere i tradisjonelt japansk teater; betegnelsen kommer av at de er helt sortkledte på scenen. 
I teaterformen kabuki utfører kuroko mange av de samme oppgavene som "vanlige" scenearbeidere som er i aktivitet i løpet av en forestilling. De flytter om på kulisser og "props" på scenen, samt bistår i sceneskifter og kostymeskift. Ofte tar de også del i handlingen ved å spille dyr, planter eller andre roller som ikke ivaretas av skuespillere i fullt kostyme, men kun krever noen som holder en "prop". En kuroko er kledt i heldekkende sort tøy, fra topp til tå, for å illudere usynlighet og markere at de ikke er en del av handlingen som foregår på scenen.
At en sortkledt person på scenen er "usynlig" er også et grunnleggende premiss i den tradisjonelle formen for figurteater som kalles bunraku. Kuroko kan også være kledt i hvitt eller blått for å gå i ett med bakgrunnen dersom bakteppet i en scene for eksempel skal vise at handlingen finner sted i en snestorm eller ute på havet. En hvitkledt kuroko kalles "Yukigo" (雪子 sne-menneske), og en blåkledt kuroko kalles "Mizugo" eller "Namigo" (波子 bølgemenneske). Ettersom denne praksisen ble ført videre til også å gjelde for kabuki-skuespillere når de spilte ninjaer, har historikeren Stephen Turnbull lansert teorien om at det stereotype bildet av at ninjaer er sortkledte, stammer fra kabuki-teateret. At ninjaer på scenen har pleid å bli utstyrt med kostymer som gjør at de først oppfattes som scenearbeidere, for siden å overraske publikum når de brått tar del i og påvirker handlingen, har bidratt til å styrke denne oppfatningen av hvordan ninjaer så ut. I realiteten gikk imidlertid ninjaer vanligvis kledt akkurat som sivilbefolkningen gjorde.
I Noh-teateret finner man en parallell til kuroko i de såkalte kōken, som er sortkledte men ikke bærer maske, og som ellers utfører mer eller mindre de samme oppgavene som kuroko. I kabuki-teatret finner man både kōken og kuroko.

Kuroko i vestlig figurteater

Også en rekke vestlige teaterkompanier har integrert bruken av kuroko og kōken i sine forestillinger. Blant annet figurteaterkompaniet Wakka Wakka Productions gjør bruk av denne spillestilen, noe forestillingen Fabrik er ett eksempel på.
Aleksander Doba

Liv og virke

Aleksander Doba ble født i 1946 i byen Swarzędz sentralt i Polen, men bor i dag i byen Police (den tidligere tyske byen Pölitz), i nærheten av Szczecin i vestlige Polen og ikke langt fra dagens tyske grense.
Doba var den første som padlet en sju meter lang havkajakk over Atlanterhavet, en tur på 5394 km. Hans første sjøreise var fra Senegal til Brasil i 2010 og satte rekorden for den lengste sjøreise på åpen hav gjort av en kajakkpadler. Det tok rundt 99 dager. Han var 65 år gammel på turen. Den tidligere lengste kajakkturen tilhørte Peter Bray som benyttet 76 dager i 2001 fra Newfoundland til Irland. Dobas reise begynte klokken 15.30 polsk tid den 26. oktober 2010 i Dakar i Afrika, og ble avsluttet da han nådde Brasil klokken 10.12 lokal tid for første gang på 98 dager, 23 timer og 42 minutter. Han nådde deretter Acaraú klokken 17.50 lokal tid (99 dager, 6 timer og 20 minutter). Hans gjennomsnittlige hastighet var 2,26 km i timen og gjennomsnittlig 54 km per døgn og med maksimum distanse på 126,5 km på et døgn. Da han gikk i land i Brasil veide han 64 kg og da mistet 14 kg på 14 uker som reisen tok.
Etter å ha hvilt ut planla han å padle rundt 6000 km nordover langs kysten av Amerika til den amerikanske hovedstaden Washington, D.C.. Han ble angrepet og plyndret mens han padlet fra Peru til Brasil på den store elven Amazonas, rundt 20 km fra brasilianske Coari.
Den 5. oktober 2013, 67 år gammel, padlet han ut fra Lisboa i Portugal for sin andre transatlantiske sjøreise. Hensikten var å padle de rundt 8 690 km over Atlanterhavets bredeste strekning. Han nådde fram til stranden New Smyrna Beach i Florida den 19. april 2014. Sjøreisen tok ham 196 dager å fullføre og han hadde da padlet rundt 10 138 km.
Doba har også padlet i kajakk sammen med andre i Østersjøen: i 1999 hvor han padlet en strekning på 4227 km på 80 dager; fra Police til Narvik i 2000 på 101 dager og en strekning på 5369 km; og rundt innsjøen Bajkalsjøen i Sibir i 2009 på 41 dager og en strekning på rundt 2000 km. I tillegg driver han på med fallskjermhopping, hittil 14 offisielle ganger, seilt med hangglider i totalt rundt 250 timer, og sykler.
Musan

Administrativ inndeling

Fylket er delt inn i en ŭp (småby), seks rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 15 ri (landsby).
Borgen Litice nad Orlicí

Borgen Litice nad Orlicí (tysk: Littitz, engelsk: Lititz) er en borg 7 km vest for Žamberk i Distriktet Ústí nad Orlicí, i regionen Pardubice av Den tsjekkiske republikk.

Historie

Skråningen ned fra Orlickéfjellene (Ørnefjellene) gav en naturlig strategisk fordel ved plasseringen av denne gotiske borgen som ble reist mot slutten av det 13. århundre. Høylandet hvor elven Divoká Orlice renner ble valgt før 1300 av Drslavicfamilien for å bygge en borg, som de navngav etter deres opprinnelige bosetning i Plzeňområdet. En kort tid i det 14. århundre ble borgen eiet av to grever av Luxemburg, Johann den blinde av Luxemburg og Karl IV av Det tysk-romerske rike. I 1371 bosatte Boček av Kunštát, en adelsmann fra Mähren, seg med sin familie på borgen. En gren av familien fikk statsborgerskap i Bøhmen gjennom giftemål og gjennom oppkjøp av godsene Poděbrady og Pardubice.
Utsende til den gamle gotiske borgen gikk tapt under omfattende byggevirksomhet igangsatt i 1450 av Georg av Kunštát og Poděbrad senere Konge av Bøhmen. Den tidligere gotiske byggestilen finnes igjen i enkelte deler av borgen, som minner om lignende arkitektur anvendt i det 14. århundre. Den turbulente tiden som fulgte med Husitterkrigene, som var full av interne konflikter mellom adelsfolk som kjempet om Kongeriket Böhmen, hvor et av de sterkest partiene var Utrakvistpartiet til Jiri av Poděbrad, som arbeidet for å sikre denne viktige borgen. Regjeringstiden til Georg av Kunštát auf Poděbrad fra 1458 brakte fred og stillhet til Bøhmen for en kort tid. Dette ble avbrutt i sekstiårene av det 15. århundre med krig fremprovosert av det pavelige hoff som hisset opp det lokale katolske adelskapet og så oppfordret den ungarske kongen Mattias I Corvinus til å megle.
Dette var den historiske bakgrunnen til borgen og dens festningsverk. Tidsånden og det aristokratiske miljøet hadde innflytelse på arkitekturen hvor den foreldede tradisjonen fra det 14. århundre fortsatt kan ses. Denne tradisjonen var i praksis utdatert i 1450. Det utvendige systemet av festningsverk, de fleste bevart, viser at det faktisk også ble brukt artilleri i forsvaret av borgen. Dette skyldes det vanskelige terrenget som gjorde utvendige festningsverk unødvendig og reduserte artilleristandplassene til et minimum
Adkomstveien til Borgen Litice nad Orlicí var stengt på det mest sårbare stedet av en mur og en dyp vollgrav som ble krysset ved hjelp av en vindebro.
Hajdúdorog eparki

Historie

Det nordøstlige Ungarn var lenge et område med en rutensk gresk-katolsk minoritet. På det kirkelige plan var denne underlagt det rutensk-katolske eparkiet Mukatsjeve. På slutten av 1800-tallet ba de ungarske gresk-katolikkene paven om et eget bispedømme, noe pave Pius X innfridde i 1912 med opprettelsen av Hajdúdorog eparki for de 162 gresk-katolske sognene i Ungarn, som ble dermed ble løst fra Mukatsjeve eparki og fikk status som egen ungarsk særkirke.
Etter grenseforandringene som fulgte på første verdenskrig, ble Hajdúdorog eparki redusert til 90 sogn. Til gjengjeld hadde 21 av eparkiet Prešovs og ett av eparkiet Mukatsjeves sogn havnet i Ungarn. Disse ble i 1924 sammenfattet som eksarkatet Miskolc, som opprinnelig ble betraktet som rutensk gresk-katolsk, men som nå regnes til den ungarsk gresk-katolske kirken. Siden andre verdenskrig har eparken av Hajdúdorog samtidig utøvd funksjonen som eksark av Miskolc.
Grupo Reforma

Grupo Reforma er et meksikansk medieselskap. Det ble etablert i 1922 og har hovedkontor i Monterrey. Selskapet utgir i dag ni dagsaviser i fem byer. De største av dem er Reforma i Mexico by, Mural i Guadalajara og El Norte i Monterrey. I tillegg kommer Metro i Mexico by, Guadalajara, Monterrey, Puebla og Toluca, samt ettermiddagstabloidavisa El Sol i Monterrey.
Svømming under EM i svømmesport 2018 – 50 meter fri kvinner

Semifinaler

Semifinalene startet den 3. august kl. 17:18.
Nasjonalt råd for prioritering i helse- og omsorgstjenesten

Nasjonalt råd for prioritering i helse- og omsorgstjenesten er et norsk statlig organ som gir råd når det gjelder problemstillinger knyttet til prioritering i helse- og omsorgstjenesten. Rådet skal gjennomføre prosesser med sikte på at aktørene utvikler felles situasjons- og problemforståelse og samordnet innsats. Rådet gir ikke pålegg om hvordan den enkelte virksomhet skal følge opp rådets tilrådinger.
Rådet er sammensatt av medlemmer fra virksomheter med ansvar for helse- og omsorgstjenesten, fra forvaltningen, fra brukerorganisasjoner og fra universiteter og høgskoler.
Ferjesambandet Horten–Bastøy

Ferjesambandet Horten–Bastøy forbinder Bastøy med Horten, det drives av Bastøy fengsel.
Om hverdagen betjenes strekningen av MF «Vederøy» 11 ganger i hver retning, fredag - søndag sjeldnere.
I Æventyrland

I Æventyrland er en reiseskildring skrevet av Knut Hamsun, utgitt i 1903. Den beskriver en reise han gjorde gjennom Nord-Kaukasus, Persia og Tyrkia i 1899.
Trolle og den magiske fela

Handling

Hovedpersonen er Trolle som ikke er som andre troll. Han har ikke hale, og det er noe de andre trollene ikke vil la ham glemme. De plager ham hele tiden, helt til han finner en magisk felle som kan endre om på alt. Fela fører ikke bare med seg godt, for den får Trolle i store vansker. Menneskebarnet Alva dukker etterhvert opp og viser Trolle kraften i ekte vennskap. Boken er et eventyr om det å våge være annerledes, og akseptere det som er annerledes ved andre.
Modem

Et modem (kommer fra Modulere, Demodulere) er et elektronisk apparat som modulerer/endrer et analogt signal (f.eks. lyd) slik at man kan sende det som digitalt data over, for eksempel, en telefonlinje. Modem som brukes til å overføre data mellom to datamaskiner over en telefonlinje er de mest kjente typene.
Det er en grunnleggende forskjell mellom bruk av modem og xDSL. Et modem omformer datasignalene til frekvenser i talebåndet mellom 300 og 3400 Hz. Dette er båndbredden på en vanlig talekanal, og dataoverføringen skjer fra en abonnent, via telefonsentralen til et modem på en annen abonnentlinje. Som regel er det en bærersignalfrekvens, så den som tilsvarer 0, og den andre frekvensen 1, hvorfra hylet når man anlytter slikt signal på telefonen, av moduleringen fra bærerfrekvensen og mellom de dataoverførende, som blir dekodert til å gjengi bitmønsteret som ble sendt.
For å etablere forbindelsen må en «ringe opp», hvor mottagende modem oppfatter sendende modems bærertone, og så skjer håndtaksbytte med sammenligning av dekoderte pakkettverdier, som lar det sikres at data ikke blir korruptert.  Er det feil (pakkettenes CRC — cyclic redundancy check - verdier stemmer ikke), sendes ønske om gjensending til det stemmer, og så fortsetter samtalen til ferdig, eller signalet forsvinner.
Med xDSL har en innført en annen teknikk der det ene xDSL modemet står hos abonnenten, det andre modemet inngår i en DSLAM i sentralen. xDSL signalene ligger på frekvenser over talebåndet, og en kan føre en vanlig telefonsamtale i tillegg til dataoverføringen. Fra DSLAMen videreføres datainformasjonen i et eget datanett.
Modem er et teleskopord som kommer fra ordene «modulator» og «demodulator».  Demodulere refererer til den motsatte endringen, slik at en datamaskin i mottagerenden kan tolke det digitale signalet. 
Ordet «modem» ble først brukt i 1958.

Nullmodem

Et såkalt nullmodem (også kalt nullmodemkabel) muliggjorde sammenkobling av to enheter, f.eks. PC-er, skrivere eller terminaler, dersom de befant seg på samme sted. Enhetene ble koblet sammen med en vanlig RS-232 seriekabel, som imidlertid også ble utstyrt med en kobling som krysset noen av kommunikasjonspinnene.. Derved oppførte de tilkoblede enhetene seg som om de var koblet opp ved hjelp av et tradisjonelt modem.
Paulus' andre brev til tessalonikerne

Paulus' andre brev til tessalonikerne, også kalt andre  tessalonikerbrev, er et av brevene som bærer apostelen Paulus’ navn, og er i den kanoniske rekkefølge den fjortende boken i Det nye testamente.  I norske bibelhenvisninger forkortes brevet etter bibelselskapets standard «2 Tess».

Forfatterskap

Det er delte meninger om brevet kan sies å være skrevet av Paulus. De som mener det ikke er autentisk mener dette fordi i 1 Tess skal Kristus komme brått mens i 2 Tess skal flere ting skje før den tid. Det mangler også personlige detaljer om Paulus og tessalonikerne i 2 Tess. Tonen i 2 Tess er dessuten kaldere enn i 1 Tess. Brevet anses for å være en imitasjon av det første brevet. Likhetene i brevene kommer av at det andre brevet bygger på det første for å styrke sin autoritet.

Datering

Det gis forskjellige dateringer. Brevet dateres til år 70 fordi det imøtegår gnostikerne med deres påstand om at Kristus hadde kommet.  Andre daterer det til år 100. De som mener brevet er autentisk mener det er skrevet like etter at Paulus skrev det første tessalonikerbrevet, altså i Korint i år 50 eller 51.   Det er rettet til menigheten i Thessaloniki, hovedstaden i den romerske provinsen Makedonia.
Fylkesvei 5060

Fylkesveg 5060 går mellom Lønning og Sagvåg i Stord kommune. Veien er 6,3 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv67.