Umesamisk

Kategorisering

Det umesamiske språkets posisjon i det samiske dialektkontinuum er omstridt. Umesamisk er noen ganger kategorisert sammen med sørsamisk som tilhørende den sørlige greinen av de samiske språkene. Andre oppfatter umesamisk som den sørligste dialekten av de sentrale samiske språkene (pitesamisk og lulesamisk).
Umesamisk ble i eldre tid talt av mange såkalte skogs-samer. Det er gode grunner til å anta at samisk i eldre tider ble talt i de svenske skogsområdene. Den geografiske beliggenheten til det umesamiske språket, kan tyde på at det har sin opprinnelse i skogs-dialekter, og at dets spredning til fjellområdene skyldes endrede samfunnsforhold. Enkelte språkelementer er felles for umesamisk og de nordlige lulesamiske skogsdialektene.

Umesamisk litteratur

Umesamisk var det første samiske språket som omfattende ble tatt i bruk skriftlig. I 1738 publiserte den svenske presten Per Fjellström i Lycksele en beskrivelse av umesamisk grammatikk (Grammatica Lapponica) og en svensk-umesamisk ordbok (Sueco-Lapponicum).
Det nye testamente ble utgitt på umesamisk i 1755.  Den første samiske bibelen ble utgitt på umesamisk i 1811, under tittelen Tat Ajles Tjalog (Den hellige skrift).

Ortografi

På tross av sin lange litterære tradisjon, gikk det lang tid før umesamisk fikk et offisielt skriftspråk. 
I 1999 foreslo det svenske sametinget et offisielt umesamisk skriftspråk. Forslaget ble den 28. januar 2000 lagt frem for FN.
En uoffisiell umesamisk ortografi ble lenge tatt i bruk lokalt i Sverige, deriblant av kommunene Umeå og Lycksele. Den 27. april 2010 ble den godkjent av den samiske språknemnden Sámi giellalávdegoddi i Karasjok. Den 26. februar 2014 ble den også godkjent av Sametingets språknemnd i Umeå, og umesamisk ble dermed et offisielt språk.

Truet språk

Umesamisk er bortimot utdødd. I 1995 var det kun 1000 etniske umesamer igjen, fordelt i Lycksele, Malå, området omkring Tärnaby og Sorsele
I 2000 var det, ifølge språkforskeren Tapani Salminen, bare omkring 20 gjenværende samer som snakket umesamisk i Sverige, beboende i de svenske kommunene Arjeplog og Arvidsjaur. Ifølge språkforskeren Trond Trosterud, var det i 2007 bare 10 personer igjen som snakker umesamisk, og de var alle over 65 år gamle.
Umesamisk er derfor et døende språk.
I 2008 ble den svenske språklæreren Henrik Barruk fra Storuman tildelt språkprisen Gollegiella for sine bestrebelser i å bevare det umesamiske språket som et levende språk. I Malå har det siden 2001 vært undervist i sørsamisk, og siden 2010 i umesamisk.
Artist og låtskriver Katarina Barruk fra Storuman ble i 2012 utnevnt til «årets unge kunstner» på festivalen Riddu Riđđu, etter å ha fremført sine sanger på umesamisk. I dag er hun en viktig stemme for det umesamiske språket.
Høsten 2014 blir det påbegynt en lærerutdanning i umesamisk ved Umeå universitet. Målet er å ha ferdigutdannet tre lærere fra og med høsten 2016.

Stadieveksling

Ulik sørsamisk har umesamisk stadieveksling (konsonantveksling). Den er likevel mer begrenset enn i de mer nordlige samiske språk (pitesamisk, lulesamisk og nordsamisk), og forekommer bare etter lange vokaler eller diftonger. Konsonanter etter en kort vokal har ikke konsonant-veksling.

Kasus

Umesamisk har 10 kasus. Flere av disse er felles for mange samiske språk. Nedenfor er kasusene i umesamisk sammenlignet med sørsamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk og skoltesamisk. Kasusene er felles for disse språkene om ikke annet er nevnt. Som eksempel vises bøyningen av det umesamiske navnet for gamme.

Negative verb

I likhet med finsk, estisk og andre samiske dialekter, har umesamisk negative verb. På umesamisk faller negative verb sammen med et verbs modus (indikativ og imperativ), person (første, andre og tredje) og numerus (entall, totall og flertall).