Landkreis Freiberg

Geografi

Landkretsen strakk seg fra det middelsaksiske åslandet i nord, over en smal stripe langs foten av Erzgebirge frem til høydene av Osterzgebirge. I nord dannet Bundesautobahn 4 en del av dens grense. I øst dannet blant annet Tharandtskogen grensen langs sin vestlige rand, sammen med høydedraget mellom elvene Colmnitzbach, Sohrbach, Bobritzsch og Gimmlitz. I vest grenset landkretsen mot deler av de østlige høydene til dalene rundt elvene Zschopau og Flöha. I sør strakk kretsen seg til grensen mellom Tyskland og Tsjekkia.
Kretsen grenset til Landkreis Meißen i nord, Weißeritzkreis i øst, den tsjekkiske regionen Ústí nad Labem i sør, Mittlerer Erzgebirgskreis i sørvest, den kretsfrie byen Chemnitz i vest og Landkreis Mittweida i nordvest.
Kretsens nordlige del befant seg på et platå, mens landskapet i den sørlige delen varierte fra høyder på 227 moh. i dalen til elven Freiberger Mulde ved Siebenlehn til 837 moh. i Kohlberg ved Neuhausen i Erzgebirge.
De viktigste vassdragene var Freiberger Mulde, Zschopau, Bobritzsch, den større og mindre Striegis, Gimmlitz, Flöha, Talsperre Rauschenbach og Talsperre Lichtenberg. Disse elvene, som for det meste var kilder til andre vassdrag, går i en nordlig retning og skjærer V-formede daler gjennom det omliggende landskapet. Frem til byggingen av bruer på 1800-tallet representerte de en stor hindring for ferdselen. I sin sørlige del var deler av kretsen innenfor naturparken Erzgebirge/Vogtland.
Bemerkelsesverdige var de gamle malmårene i terrenget, kjent som Züge. Dette var etterlatenskaper etter nedlagte gruver som gikk mellom Halsbrücke, Freiberg og Brand-Erbisdorf. Kunstige dammer og kunstige diker rundt Freiberg, Brand-Erbisdorf og Großhartmannsdorf sørget i flere hundre år gjennom sine diker og sitt steinbrosystem (Röschensystem) for vannforsyningen i malmgruvene. Av disse kan nevnes den kunstige elven Rothschönberger Stolln som førte vann fra Brand-Erbisdorf og Freiberg over Triebisch i retning Elben.
Ved begynnelsen av det 21. århundre var det en sterk tendens til urbanisering, i en sone som omfattet byene Großschirma, Freiberg og Brand-Erbisdorf, og som fortsatte til Roßwein i Landkreis Döbeln og Nossen i Landkreis Meißen. I 2004 hadde disse byene omkring 75.000 innbyggere.

Historie

Forvaltningsenheten hadde sin historiske opprinnelse i Amtshauptmannschaft Freiberg (1875–1938) i kongedømmet Sachsen, som senere (1938–1952) også hadde navnet Landkreis Freiberg, uten å omfatte helt det samme området. Den sørlige delen av denne forvaltningsenheten ble skilt ut som Kreis Freiberg (1952–1990) i Den tyske demokratiske republikk. Etter Tysklands gjenforening ble den omdøpt til Landkreis Freiberg (1990–1994).
Den 1. august 2008 ble kretsreformen i Sachsen i 2008 iverksatt. Landkreis Freiberg ble slått sammen med Landkreis Döbeln og Landkreis Mittweida til en ny og større krets med Freiberg som kretshovedstad. Valget av Freiberg ble støttet av Sachsens innenriksminister; borgermesteren i Döbeln, Axel Buschmann, forsøkte også å vinne gehør for Döbeln som ny kretshovedstad.
Et flertall i kretsdagen ønsket å bruke navnet «Landkreis Freiberg» også om den nye kretsen. Den 2. mars 2007 sendte kretsdagen dette forslaget videre til Landdagen. Dette ble ikke tatt til følge, og den nye kretsen ble opprettet under navnet Landkreis Mittelsachsen.