Ole Vig videregående skole

Historie

Ole Vig vokste opp på i et haugiansk preget husmannshjem i Vikmarka i Stjørdal. Han ble oppdaget for sitt skoletalent av opplysningspresten Falch Andreas Widerøe på Værnes, og fikk gå på lærerseminar. Han kom også i kontakt med den grundtvigske bevegelsen. Som sekretær for Selskabet for folkeoplysningens fremme og redaktør i Den norske Folkeskole tok han opp arven etter Henrik Wergeland. Vig var opptatt av å få folkeboksamlinger på bygdene og etableringer av folkehøyskoler i Norge etter mønster fra Danmark. Vig døde imidlertid fattig og ensom av tuberkulose før hans tanker ble gjort til virkelighet.
Den første folkehøyskolen i det nordenfjelske Norge ble holdt på Ree og senere Østre Husby i Stjørdal fra 1868. Skoleholdere var Lars Bentsen og Hans Konrad Foosnæs, som var sterkt grepet av den grundtvigske bevegelsen og bevisste på Ole Vigs pionérarbeid.
Den første middelskolen i Stjørdal ble etablert av cand.theol. Wærnes i 1889. Etter noen års opphold etablerte Gabriel Stabell sin private middelskole på Øyan i 1902. Skolen flyttet i 1910 til Marinelund, hvor den fra 1919 ble videreført av Arnt Straumann. I 1930 ble eiendommen kjøpt av cand.mag. Andreas Stenseth, som drev middelskole med internat frem til okkupasjonen. Stenseth var også bestyrer ved den tekniske aftenskolen som ble etablert i 1930, og som ble forløperen til Stjørdal yrkesskole.
Som et nokså stort distrikt med sterke skoletradisjoner var Stjørdal på tale som sted for et nytt landsgymnas, men tapte for Orkdal, hvor Orkdal landsgymnas ble etablert på gården Follo i 1923.
I 1950 ble den private middelskolen til Stjørdal interkommunale realskole, drevet i samarbeid mellom Stjørdal, Skatval, Lånke, Hegra og Meråker kommuner. I 1962 ble Stjørdal, Skatval, Lånke og Hegra kommuner slått sammen til nye Stjørdal kommune, og Meråker etablerte sin egen realskole. Den interkommunale realskolen satte fart på diskusjonen om et gymnas i Stjørdal, og i 1959 kom den første konkrete innstillingen. Høsten 1963 vedtok Stjørdal kommunestyre planene for et gymnas i tilknytning til Stjørdalshallen, som var under oppføring. De første gymnasklassene kom i gang i 1964, før det nye bygget var ferdig, samtidig som realskolen ble utvidet. I januar 1966 ble gymnasbygningen innviet. I 1976 skiftet Stjørdal gymnas navn til Ole Vig videregående skole, etter lov om videregående opplæring av 1974. I samme periode tok også Stjørdal videregående skole i bruk nye lokaler, side om side ved Ole Vig videregående skole.
I slutten av 1990-årene gjennomførte Nord-Trøndelag fylkeskommune en rekke skolesammenslutninger, som følge av Reform 94. I 1997 ble Ole Vig, Stjørdal og Skatval videregående skoler slått sammen til dagens Ole Vig videregående skole. Ole Vig og Stjørdal videregående skoler lå allerede side om side, mens avdelingen på Skatval ble opprettholdt frem til sommeren 2001 og flyttet til Stjørdal høsten samme år.

Elevråd

Klassenes tillitselever møter i både elevrådet i plenum og i skolens seks avdelingsråd, som velger sine avdelingsstyrer. Hovedstyret består av avdelingslederne og en valgt elevrådsleder. Elevrådslederen ble opprinnelig valgt om våren av elevrådet i plenum, men dette har endret seg til å bli et åpnere valg (fra 2011 på internett) hvor alle elevene kan stemme. Elevrådet skal fremme elevenes arbeidsforhold og velferdsinteresser, og hjelpe til med å skape gode forhold og trivsel på skolen.

Internasjonalt samarbeid

Skolen har hatt mange internasjonale kontakter og samarbeid etter sammenslåingen i 1997, både innenfor og utenfor internasjonale utvekslingsprogrammer. Formgivingsfag hadde et omfattende samarbeid med Leonardo da Vinci Gesamtschule i Tyskland fra 1997, og hotell- og næringsmiddelfag samarbeidet med en skole i provinsen Ascoli Piceno i Italia 2000–2002. Helse- og sosialfag deltok i et prosjekt knyttet opp mot en skole i Rheinland-Pfalz i Tyskland i samme tidsrom. Siden 2002 har det vært samarbeid med skoler i Norden, Tyskland, Storbritannia, Spania, Bosnia, Kenya, Sør-Afrika, Guatemala og Thailand.