google/wiki40b huggingface dataset:
The Computer Party

The Computer Party (TCP) er et rusfritt datatreff for ungdom som blir arrangert 2 ganger i året (vinterferien og høstferien) på Haugalandet. TCP blir drevet av Tysvær dataforening, en gruppe frivillige ungdommer fra området.
TCP ble arrangert første gang i 1997 av en dataklubb som het Scenen Dataklubb, og holdt til i huset til Haugesunds KFUM (KM-huset), midt i Haugesund sentrum. I hovedsak ble det arrangert som en motreaksjon på de andre, mer etablerte datatreff i området. Treffet satte seg fore å være mer strukturert og ha en rimeligere inngangsavgift enn andre treff i området og lyktes med det. Første gang (TCP 99) kom det 90 personer med datamaskin, noe som var mye på den tiden. Scenen Dataklubb hadde et samarbeid med Norwegian Linux Community og leide datautstyr for å drifte datanettverket rimelig. Etter noen år skaffet klubben selv til veie dette utstyret, og TCP ble da selvforsynt.
Fra og med TCP11 (2002) ble arrangementet flyttet fra KM-Huset til Tysværtunet i nabokommunen. Etter TCP13 (2003) har Tysvær Dataforening overtatt navnet, og har arrangert TCP i Tysværtunet inntil nylig. Nå blir det holdt på Skåredalen ungdomsskole, besøkstallet var sist rundt 300 personer.

Internett og lan

I sin spede barndom kunne TCP bare skilte med en dobbel ISDN-linje (128kbps opp og ned) og en felles IP-adresse. Flittig bruk av web-proxy og maskerering gjorde likevel linja anvendelig. LANet var i starten 10Mbit TP koblet i stjerne med 10Mbps hubber, som var bra den gangen.
Frigjøringen av Paris

Frigjøringen av Paris (fransk: Libération de Paris, også kalt slaget om Paris) fant sted under andre verdenskrig fra 19. august 1944 inntil den tyske garnison overgav seg den 25. august. 
Frigjørinen begynte da den franske motstandsbevegelse gikk til opprør mot den tyske okkupasjonsarmén. Den 24. august fikk de franske Forces Françaises de l'intérieur (FFI) forsterkninger fra de frie franske styrker og tredje amerikanske armé under kommando av general Patton. Den 25. august kapitulerte Dietrich von Choltitz, kommandanten for den tyske garnisonen og militærguvernør i Paris, overfor de allierte styrker ved Hôtel Meurice, som ble general Leclercs nye hovedkvarter.
Den franske hovedstad var blitt styrt av Nazi-Tyskland siden Frankrike overgav seg i juni 1940, da også Vichy-Frankrike ble opprettet med hovedstad i den sørfranske by Vichy.
Pokhara lufthavn

Bokhara lufthavn' (IATA: Bokhara, ICAO: VNPK) er en  regional flyplass for Pokhara i Nepal. Den ble tatt i bruk  4. juli 1958 og drives av luftfartsmyndighetene i Nepal. Flyplassen har forbindelse med Kathmandu og Jomsom samt  sesongmessig til Manang etter at det ble inngått ny luftfartsavte med India og Nepal, Pokhara kommer til å bli Nepals andre  internasjonale lufthavn. Byggearbeidene ble påbegynt i 2009, men går langsomt. I 2011 startet det private Buddha Air en internasjonal rute fra Pokhara til Chaudhary Charan Singh International Airport  i Lucknow, India, og har annonsert planer om ny rute til New Delhis Indira Gandhi internasjonale lufthavn i fremtiden.
Oppstillingspattformen er liten. Bare åtte småfly kan parkere samtidig. Pokhara lufthavn er alterativ flyplass for hovedflyplassen TIA når vær, eller andre forhold tilsier omdirrigering, men på grunn av den korte rullebanen og liten oppstillingsplass må flyene ofte omdirrigeres på nytt til andre flyplasser. (med enda kortere rullebane)
Flyplassen brukes av Nepals flystyrker
4-toppersturen

Kilder

Om Melbu, Sommer-Melbu og 4-toppers hos tripmakr.no
HAL Computer Systems

HAL Computer Systems, Inc var en produsent av datamaskiner og SPARC mikroprosessorer med hovedkvarter i Campbell i California. Selskapet ble grunnlagt i 1990 av Andrew Heller, som også var den primære arkitekten bak den opprinnelige IBM POWER arkitekturen. Selskapets forretningsidé om å utvikle en mikroprosessor basert på SPARC-arkitekturen, førte i 1991 til at det fikk økonomisk støtte av det japanske selskapet Fujitsu, mot at Fujitsu kjøpte 44 % av aksjene for $40.2 millioner. På denne tiden hadde HAL 140 ansatte.
I midten av 1993 trakk Heller seg som formann og administrerende direktør av HAL og ble rådgiver for Fujitsu. Stillingen som president i HAL ble da tatt over av Scott Metcalf. I november 1993 betalte Fujitsu mer enn $50 millioner for de resterende 56% av aksjene, og HAL ble da et rent datterselskap av Fujitsu.
HAL produserte flere generasjoner med datamaskiner basert på SPARC64 og dens etterfølgere. Den første SPARC64 mikroprosessoren var også den første basert på spesifikasjonen SPARC versjon 9, og ble lansert noen måneder før Sun Microsystems lanserte UltraSPARC. HAL konstruerte også mikroprosessorene SPARC64 II, SPARC64 III og SPARC64 IV. De konstruerte også en mikroprosessor kalt SPARC64 V som aldri ble produsert; derimot lanserte Fujitsu en mikroprosessor med samme navn.
Mesteparten av salget gikk til det japanske markedet, og i midten av 2001 ble HAL nedlagt som en mikroprosessor-produserende underavdeling av Fujitsu.
HAL hadde også en programvare-avdeling som stod bak lanseringen av styringsverktøyet Distributed Computing Environment. Senere produkter, som ble lansert i mars 1994, omfattet Olias Browser, Olias Build Tools, Olias Remote Information Broker, og Olias Filter Development Kit for å håndtere SGML, HTML og relasjonsdatabaser. I juni 1996 ble HAL Software Systems skilt ut av Fujitsu som Chisholm Technologies, Inc., og fortsatte å eksistere som en utvikler av administrative verktøy for intranett.
Tennis under Middelhavslekene 2009

Tennis under Middelhavslekene 2009. Tennis var en av flere sporter under de sekstende middelhavslekene som ble arrangert i Pescara i Italia i perioden 25. juni til 5. juli 2009. Det var trettende gangen som tennis var med på programmet under middelhavslekene. Det var single- og doubleturneringer for både damer og menn. Spania ble beste nasjon med to gullmedaljer foran Italia som også vant to gull.
Vice Fund

The Vice Fund (nasdaq:VICEX) er et investeringsfond som investerer i bedrifter som involverer seg signifikant i, eller får en stor del av overskuddet fra industrier som tobakk, hasardspill, forsvar/våpen, sprit og andre bedrifter som driver med aktiviteter som ikke betraktes som sosialt korrekt.
Fondet har oppnådd mye omtale fra medier i den engelskspråklige verden.
Andre Vice funds eksisterer på andre børser.
John Manners av Granby

Bakgrunn

Manners ble utdannet ved Eton og ved Trinity College i Oxford. Siden han ikke levde lenger enn sin far, var han kjent under tilleggstittelen til faren, markien av Granby.

Politiker, militær

Han gikk snart inn for en militær karriere. Han ble tidlig medlem av det britiske parlamentet, første gang i 1741. Fire år senere ble han oberst i Rutland og deltok i jakobittenes annet opprør i 1745. Han ble forfremmet til generalmajor i 1755 og så til oberst i den kongelige hestegarden. Samme år utbrøt syvårskrigen, og han ble sendt til Tyskland. Han ble forfremmet til generalløytnant i februar 1759. 
Slaget ved Minden var det første store slaget Granby deltok i. Kavaleriet hans ble her løypen i et kritisk øyeblikk av George Germain, som ble sendt hjem i skam, mens Granby overtok kommandoen over den britiske kontingenten i armeen til Karl Vilhelm Ferdinand av Braunschweig, og hadde 32 000 mann under seg i starten av 1760.
Den 31. juli 1760 stormet Granbys styrker Warburg fremst i det britiske kavaleriet. De tok til fange 1500 mann og erobret ti kanoner. Granby hadde tidlig mistet håret og gikk derfor alltid med parykk. Under angrepet red han så raskt at han mistet hatten og parykken, noe som er opprinnelsen til det engelske uttrykket «going at it bald-headed» («gå skallet til verks»). 
Et år senere, 15. juli 1761, forsvarte britene høydene i Villinghausen som Ferdinand selv skildret som «ubeskrivelig modig». Dagen etter ledet han soldatene sine i et motangrep og drev franskmennene fra slagmarken. Motstanderen hans, duc de Broglie, ble så imponert at han bestilte et portrett av Granby av Joshua Reynolds. 
Flere felttog fulgte og bragte Granby og hans menn stor ære.
Han var ingen dyktig politiker, men folk brydde seg lite om det og mer om seirene hans og omsorgen han hadde vist soldatene. Under Chatham-regjeringen ble Granby øverstkommanderende. 
Granby døde i Scarborough i Yorkshire i 1770.
Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité

Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité er en fagkomité på Stortinget. Den behandler blant annet saker relatert til kontroll av regjeringen samt konstitusjonelle spørsmål.
Kontroll- og konstitusjonskomiteen skal gjennomgå og gi innstilling til Stortinget om: statsrådets protokoller mv., jf. Grunnloven § 75 bokstav f, herunder regjeringens melding om embetsutnevnelser, regjeringens årlige melding om oppfølgingen av stortingsvedtak som inneholder en anmodning til regjeringen, og om behandlingen av private forslag som er vedtatt oversendt regjeringen til utredning og uttalelse, dokumenter fra Riksrevisjonen, og andre saker om Riksrevisjonens virksomhet, meldinger fra Stortingets ombudsmann for forvaltningen for forvaltningen, og andre saker om ombudsmannens virksomhet, meldinger fra Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste, og andre saker om utvalgets virksomhet, rapporter fra stortingsoppnevnte granskingskommisjoner.
Kontroll- og konstitusjonskomiteen avgjør i det enkelte tilfelle om den skal forelegge utkast til innstilling for vedkommende fagkomité til uttalelse før innstillingen avgis.
Videre behandler komiteen grunnlovssaker, valglovgivning, bevilgninger til Stortinget og til Det kongelige hoff.
Komiteen kan dessuten foreta de undersøkelser i forvaltningen som den anser nødvendig for Stortingets kontroll med forvaltningen. Slik beslutning fattes av en tredjedel av komiteens medlemmer. Før komiteen selv foretar slike undersøkelser, skal vedkommende statsråd underrettes og anmodes om å fremskaffe de ønskede opplysninger. Komiteen skal avgi innstilling om de saker den tar opp til behandling.
En tredjedel av komiteens medlemmer kan kreve at det avholdes komitéhøring i kontrollsaker etter § 21. Komiteen fastsetter nærmere regler for sitt sekretariat, herunder om sekretariatets arbeidsoppgaver, og den bruk de enkelte medlemmer kan gjøre av det.
Antall høringer i 2015 var åtte.
Haikeren

Handling

Jim Halsey er ute og kjører i regnvær nattestid på en øde strekning mellom Chicago og San Diego. I håp om litt selskap plukker han opp en haiker. Det første han sier når han plukker opp haikeren er «My mother told me never to do this...!» Idet han plukker opp haikeren er livet hans snudd på hodet, og et langt mareritt begynner. Haikeren, John Ryder, viser seg å vært mentalt forstyrret. Han gjør det tidlig klart at den forrige sjåføren som plukket ham opp forlengst er død, og at Jim snart vil lide samme skjebne. Når det ser som svartest ut, klarer Jim å rive opp passasjerdøra og dytte John ut. Men marerittet har bare begynt. John ønsker nå hevn over Jim og følger etter ham. Overalt hvor han ferdes etterlater han seg drepte, men klarer samtidig å holde seg skjult. Politiets mistanker faller derfor på Jim, som begynner å få alvorlige problemer med å takle situasjonen. Jim går en svært vanskelig oppgave i møte; overbevise politiet om at han er uskyldig, og å få John uskadeliggjort en gang for alle.

Popularitet og økonomi

Haikeren ble ingen suksess i USA hvor den bare innbragte $5,8 millioner. Den havnet på 100-plass over de mest innbringende kinofilmene i USA i 1986. Filmen skaffet seg imidlertid en fanbase på video og har i ettertid blitt regnet som en kultfilm.
Produksjonskostnadene er estimert til ca $6 millioner.

Anmelderne

Den fikk blandet mottakelse av anmelderne, noe som gjenspeiles at den har fått 61 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen Roger Ebert hav den 0 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 2,5 av 4 stjerner.
Arbeiderbladets anmelder beskrev den både som frastøtende og fascinerende. VG gav den terningkast fire, mens Dagbladet gav den én.

Priser

Den vant tre priser ved Cognac Festival du Film Policier.
Salinas (kommune)

Geografi

Salinas grenser i nord mot Empalme Olmos, i øst mot Atlántida, i sør mot Río de la Plata, og i vest mot Pando og Ciudad de la Costa.

Historie

Salinas ble grunnlagt 15. mars 2010.

Regjeringen

Ordføreren (alcalde) i kommunen er Salvador Bernal (2010-2015).
Neolucanus tao

Utseende

En middelsstor (35-44 millimeter), bred, matt, brunsvart hjortebille. Forkroppen er fint punktert og halvmatt, dekkvingene blankere. Hannens kjever er omtrent så lange som hodet, rette og knivformede med kraftige tenner på innersiden. Pronotum er avrundet, stort og bredt, ganske fint punktert, noe innsnevret ved roten. Dekkvingene er nokså jevnbrede, roten, sømmen og ytterkantene er smalt mørke.

Utbredelse

Arten er kjent fra Guangxi-provinsen i Kina.
Stranger Things

Handling

Handlingen i seriens første sesong er lagt til en småby i Indiana i 1983. En tolv år gammel gutt forsvinner på mystisk vis. Den lokale politisjefen innleder ettersøkning, mens guttens kompiser begynner å lete på egenhånd. Neste dag finner kompisene en psykokinetisk pike, som vet hvor den forsvunne gutten befinner seg. Samtidig som de jakter på sannheten forsøker et skummelt regjeringsorgan å dekke den til, men en mer lumsk kraft lurer også.
Stranger Things er en hyllest til 1980-tallets populærkultur og dens storheter Steven Spielberg, John Carpenter, Stephen King og George Lucas. Serien har fått positive anmeldelser.
Frøyas have

Beliggenhet og bebyggelse rundt

Parken avgrenses av Frøyas gate i vest, E18 langs Frognerkilen i syd, og Drammensbanen og bebyggelse i øst og nord. I østenden er det gangbru over E18 og gangvei til Skarpsnoparken, i vestenden inngang fra Frøyas gate.
Bygningen ved parken i vest er Drammensveien 102H, tegnet av arkitekt Ingvar Olsen Hjorth og oppført i 1899. Riksantikvar Harry Fett bodde her fra 1927 til 1938, noe som gav villaen tilnavnet «Villa Fett» og «Fett–villaen». Bygningen er i nyromansk stil, har tårn med krenelert topp og er godt synlig fra Frognerkilen og Bygdøy. I 1963 kjøpte rederiet Sigval Bergesen villaen, i 1992 bygget de på nytt inngangsparti og har siden brukt villaen til kontorer. Den andre villaen som ligger til parken har adresse 102B.

Parkens historie og utforming

Parken er 13 dekar stor, et 3,2 dekar stort areal i vest er privat eiet, det øvrige kommunalt eiet privat. Parken er regulert til friluftsformål. Midt i parken er det lekeplass, og i nord og sydvest er det benker, i sydvest med vegetasjon rundt slik at det danner et eget rom.  
Frøyas have ble opparbeidet som park i 1994, finansiert av Sigvald Bergesen, og fikk samme år navn etter den norrøne gudinnen Frøya.
I den sydvestlige delen av dagens parkområde sto en treetasjers leiegård som ble revet en gang i 1980-årene eller før 1992. Ved leiegården var det parkeringsplasser, som ble borte da parken ble skapt.
Værmerke

Værmerke er varsel av været knyttet til mer eller mindre sikre tegn i naturen. Utsagnene om hvordan været vil bli er basert på akkumulert folklig erfaring. og på rene iakttakelser. Utsagnene uttrykkes gjerne i en form det er lett å huske, for eksempel ved at de går på rim. Ofte opereres det også med årsakssammenhenger mellom vidt forskjellige fenomener, som strengt tatt ikke har noe med hverandre å gjøre.

Geografiske forskjeller

Likelydende utsagn kan ha stikk motsatt fortegn fra det ene sted til det annet. Noen steder heter det at hvis hundedagene går inn med regn, skal det regne i 40 dager. Andre steder at det vil føre til pent vær: «Går hundedagene inn med vete går de ut med hete». «Austa glette gir våt hette, vesta klare vil lenge vare» gjelder eksempelvis bare for områder som har skjerming mot vest og ligger åpent mot øst.

Værmerker etter dyr

De fleste dyr er mer vare for været enn hva mennesker er, og registrerer og endrer adferd etter trykkforandringer i lufta. Hvis hestene stikker hodene sammen, sauene trekker ned fra fjellet, eller svalene flyr lavt, varsler det regn. Her høster mennesket nyttig informasjon ved å ha observert hvordan dyrene reagerer. Slikt ble regnet som både gode og pålitelige varsler.

Varsler etter naturen

Regn og fuktighet skaper optiske opplevelser, som en ring rundt månen, eller som det heter i et rim: Går sola ned i en sekk, står den opp i en bekk. Dvs. om sola går ned i mørke skyer, blir det regn morgenen etter. Statistisk sett holder det som oftest mål. Er det skyer i anmarsj om kvelden så er det selvfølgelig en stor mulighet for at ansamlingen av skyer vil vedvare, og at en våkner opp til nedbør dagen derpå.

Varsler på spesielle merkedager

Været på spesielle kalenderdager er gjerne knyttet til langtidsvarsler. Slik været er på første nyttårsdag gir en pekepinn om hvordan hele året vil arte seg. Foruten de ovennevnte hundedagene er også de dagene en snur primstaven fra vinter- til sommerside og vice versa (14. april og 14. oktober), mikkelsmess (29. september) og mortensgås (11. november), merkedager som en mente var bestemmende for været i lang tid fremover.

Arrangerte spådommer

Spesielt i romjula var det vanlig å ta merker av ulike gjenstander. En skikk var å ta inn et rognebærtre og tolke vær og årsvekst av om det skyter knopper eller ikke.
Konkrete forløp knyttet til været har en tendens til å gjenta seg, og dette var jo de mest sikre målingene en kunne oppdrive før de meteorologiske måleinstrumentene ble oppfunnet. For øvrig er det knyttet atskillig ønsketenkning til værmerkene, og de ble derfor gjerne også manipulert til å gi det beste resultat, slik at vardelet ikke ble en modell av, men en modell for hvordan fremtiden skulle arte seg.
Varmebekken

Et varmebekken er en sengevarmer laget av kobber eller messing. Varmebekkenet er en rund beholder i metall og et langt skaft i tre. Beholderen er laget av to skåler som passer nøyaktig sammen: En underskål og en overskål (lokk). Beholderen fylles med glødende trekull eller aske. Den kan også fylles med varm småstein eller sand fra ildstedet.

Etymologi

Bekken kommer av gammel latin bacinum og betyr basseng.

Funksjon og bruk

Før sentraloppvarming, radiatorer og elektriske ovner ble oppfunnet, var husene ofte både kalde og fuktige. Varmebekkenet hadde også den funksjon at de ikke bare varmet opp sengene, men også fjernet fukt i soverommene. 
Det lange treskaftet sørget for at varmebekkenet kunne dyttes langt inn mellom dyne og sengehalm, og enkelt kunne flyttes rundt for å fjerne så mye kulde og fukt som mulig.
Varmebekkenet var ofte laget i tynt kobber. Dette gjør at varmebekkenet er relativt lett å bære, og enkelt å håndtere. Noen varmebekkener er laget i messing, og andre har kobberbunn og messinglokk. Lokket på varmebekkenet er hengslet. På den måten er det lett å både fylle og tømme, og rengjøre sengevarmeren. Lokket er ofte perforert og gjerne pyntet med ornamentikk.
Mange varmebekken i Norsk Folkemuseums samling er datert til 1700-tallet. De fleste varmebekken vi finner i Norge i dag er trolig av dansk, tysk eller hollandsk opprinnelse.

Andre betydninger

Varmebekken kunne også bli brukt som ovn eller fotvarmer under bordet. Da som en rund beholder i metall med ben, uten treskaft. Varmebekken kan også betegne et fyrfat.

Utvikling

På 1800-tallet ble de fleste varmebekken langsomt byttet ut med varmeflasker i kobber, og senere erstattet av varmeflasker i gummi eller plast (varmeflaske). Etter at elektrisiteten ble oppfunnet, er det tatt i bruk elektriske innretninger som sengevarmere.
Det kongelige ungarske landvern

Det kongelige ungarske landvern (ungarsk: Magyar Királyi Honvédség), også kalt Honvéd, var navnet på landvernet i den ungarske halvdel av Østerrike-Ungarn.
Navnet ble tatt i bruk i 1848 av den armé som Ungarn da oppsatte, da landet ville gjøre seg fritt fra Østerrike. Sommeren 1849 var honvédarméen på 179 bataljoner, 158 skvadroner og 488 kanoner med sammenlagt 162.000 mann. Navnet - Honvéd, Honvédség) ble gjenopptatt ved den østerriksk-ungarske arméens omorganisering i 1867. Honvédarméen bestod da bare av infanteri, men omfattet etterhvert alle våpengrener og ble forvaltet av et eget krigsministerium, vanligvis kalt honvédministeriet. Honvédstyrkene hadde ungarske eller kroatisk-slavonske faner og benyttet soldatenes egne språk som tjeneste eller kommandospråk, mens det som linjearméen var på tysk. Landvernet ble oppløst i pakt med Trianontraktaten den 4. juni 1920.
Maggie Grace

Delvis biografi

Grace ble født i Columbus i Ohio, men bor i dag i Los Angeles. 
Hun hadde sin debut som skuespiller i 2002, da med roller i filmene Dominick Dunne Presents: Murder in Greenwich og Shop Club. I 2003 hadde hun rollen som den goth-inspirerte, fjerne datteren til Tom Selleck og Wendy Crewson i dramafilmen 12 Mile Road.
Graces store gjennombrudd kom da hun fikk rollen som den late og selvsentrerte «Shannon Rutherford» i den kritikerroste TV-serien Lost. Hennes seneste prosjekt, lansert sent i 2005, var den nærmest alment slaktede skrekkfilmen The Fog, med Tom Welling fra Smallville i en av hovedrollene.
Grace skulle ha fått rollen som «Kitty Pryde» («Shadowcat») i X-Men: The Last Stand, men da filmens første regissør Bryan Singer forlot prosjektet og Brett Ratner tok over, gikk rollen til Ellen Page
Cryptorhamphidae

Utseende

Avlange, slanke teger. Kroppen er tydelig punktert. Hodet er firkantet med punktøyne som er skilt med furer. Antennene og sugesnabelen består av fire ledd. Den membranøse delen av forvingen har 4 – 6 enkle lengdeårer.

Levevis

Disse tegene lever oppe i vegetasjonen av frø, men ellers er lite kjent om biologien. De later ikke til å være særlig spesialiserte, og er funnet på et vidt spenn av ulike plantefamilier.
Papist

Papist er et begrep som brukes, i hovedsak av reforminster og protestanter, for å referere til katolikker. Ordet er avledet av «pave» (latin papa), og oppstod under den engelske reformasjonen som betegnelse på personer som trodde på det pavelige primatet.
I vår tid oppfattes det av mange som nedsettende. Ordet var i alminnelig bruk, særlig Storbritannia, frem til midten av det 19. århundre, og er fremdeles et juridisk begrep, i den forstand at personer som bekjenner seg til «the popish religion» eller gifter seg med en «papist» gjennom Act of Settlement fra 1701 er utelukket fra den britiske tronfølgen. Katolikker ble i Storbritannia (og en rekke andre land) ansett for å være anti-protestantiske.
Begrepet brukes fremdeles av enkelte politikere i Det forente kongerike, spesielt i Nord-Irland (f.eks. av Ian Paisley), og i antikatolske kretser i USA.
Courante

Courante (fransk for «løpe») er en fransk selskapsdans som kom på moten på 1500-tallet.
På 1600-tallet skjedde det en differensiering mellom den franske courante og den italienske corrente. Mens courante går i et langsomt tempo og noteres i 3/2 eller 6/4-takt, er correnten hurtigere og i 3/8 eller 3/4-takt.
Sammen med allemande, sarabande og gigue, ble couranten en fast bestanddel i den klassiske barokke suiten. Satsparet allemande-courante avløste de tradisjonelle pavane-galliard-satsene.
En courante har gjerne opptakt og punktering i første eller andre halvdel av hver takt.