Aleksander Helios

Liv

Aleksander Helios ble født og utdannet i Alexandria. Han var den nest eldste av Kleopatras sønner. Cæsarion, som hun hadde med Julius Cæsar, var den eldste. I slutten av 34 f.Kr., ved den religiøs-politiske avtalen donasjonene i Alexandria ble Aleksander Helios gitt tittelen «konge av konger». Han foreldre gjorde ham også i navnet til hersker av oldtidens kongedømme Armenia, Media og Partia, og land mellom elvene Eufrat i vest og Indus i øst, til tross for at disse landene sto langt utenfor deres kontroll på denne tiden, men var i sin tid en del av Aleksander den stores veldige rike. I 33 f.Kr. ble Aleksander allerede forlovet til sin fjerne slektning Iotapa, datter av kong Artavasdes I av Media Atropatene. Imidlertid ble Antonius og Kleopatra beseiret av Octavianus i slaget ved Actium i 31 f.Kr. Deretter invaderte Octavianus Egypt det påfølgende året og de begikk selvmord for ikke å bli tatt til fange av ham. Iotapa forlot Egypt for å reise tilbake til sin far og senere giftet hun seg med sin fetter på morsiden, kong Mithridates III av Kommagene, som var av gresk og armensk avstamning.
Da Octavianus erobret Egypt, sparte han livet til Aleksander, men tok ham, hans søster og hans yngre bror Ptolemaios Filadelfos med fra Egypt og til Roma. Octavianus feiret sin militære triumf i Roma ved vise fra Kleopatras barn i gylne kjettinger i gatene bak en avbildning av deres mor som var omslynget av en giftslange på sin arm. Det er uklart om Ptolemaios Filadelfos egentlig overlevde reisen til Roma da Dio Cassius i sin bok om Romas historie kun nevner tvillingene. Barna ble gitt Octavia den yngre, søster av Octavianus, og Marcus Antonius' lovmessige romerske hustru. Hun ga dem utdannelse som om de var hennes egne barn.
Skjebnen til Aleksander Helios er ukjent. Plutark, Cassius Dio og Suetonius hevder at Octavianus drepte Antonius' sønn Marcus Antonius Antyllus og Kleopatras sønn med Julius Cæsar, Cæsarion. Den eneste senere benevnelsen av Aleksander Helios og Ptolemaios Filadelfos kommer fra Dio Cassus som hevder at da deres søster Kleopatra Selene II ble gift med kong Juba II av Numidia, sparte Octavianus (da omdøpt til Augustus) livene til Aleksander Helios og Ptolemaios Filadelfos som en gunst til det nygifte paret. De antikke kildene nevner ingen militær tjeneste, politiske karriere, skandaler, ekteskapplaner eller etterkommere. Om han overlevde barndommen er det sannsynlig at noe av dette ville ha blitt nedtegnet. Kildene nevner heller ikke når Aleksander Helios og Ptolemaios Filadelfos døde. Om Octavianus sparte livene deres da han erobret Egypt, kan han likevel ha fått dem ryddet av vegen ved en senere anledning, enten før eller etter bryllupet til søsteren. Begge gutten var en mulig trussel for hans styre etter hvert som de ble eldre. Det er også sannsynlig at begge guttene kan ha død av sykdom, skjønt det er umulig å vite om det skjedde før eller etter bryllupet.

I skjønnlitteraturen

Aleksander Helios er hovedfigur i den amerikanske romanen Cleopatra's Daughter (2009) av Michelle Moran hvor handlingen er sentrert rundt hans tvillingsøster Kleopatra Selene.
Tilsvarende er han fulgt i romanen Lily of the Nile (2011) av Stephanie Dray, en annen noe enkel populærroman som følger ham og hans søster fra Alexandria og til søsterens ekteskap med Juba II av Numidia.
I Cleopatra's Moon (2013) av Vicky Alvear Shecter er Aleksander Helios også nevnt sammen med Ptolemaios Filadelfos og Kleopatra Selene, sistnevnte igjen hovedfiguren i romanen.
Både Aleksander og hans søster opptrer kortvarig i fjernsynsdramaet Rome