Europeisk sommertid

Historie

Historisk hadde alle land i Europa forskjellig praksis for bruk av sommertid, men dette vanskeliggjorde koordinering av transport, kommunikasjoner og andre former for forbindelser over landegrensene. På 1980-tallet begynte EF å utgi direktiver som krevde at medlemslandene måtte fastsette bestemte start- og sluttdatoer for sommertid.
Siden 1981 hadde hvert direktiv spesifisert et starttidspunkt på 01:00 UTC og en startdato på siste søndag i mars, men sluttdatoene varierte. I 1981 og 1982 var sluttdatoene den fjerde søndagen i oktober. I 1983 var sluttdatoen endret til siste søndag i september for alle tidssoner bortsett fra Vesteuropeisk tid. I 1996 ble sluttdatoen for alle tidssoner endret til fjerde søndag i oktober. I 1998 ble sluttdatoen justert til å være siste søndag i oktober, som i praksis var identisk med regelen for 1996 og 1997. Det niende direktivet, som nå er gjeldende, har gjort dette permanent.
Start og sluttdatoene er noe asymmetriske i forhold til dagslystimer. Den tiden i vårhalvåret som har en dagslyslengde lik slutten av oktober er midten av februar, som er lenge før sommertiden starter. Asymmetrien reflekterer utetemperatur mer enn lengden på dagslyset.

EUs innbyggerundersøkelse i 2018

Europakommisjonen avholdt fra 5. juli til 16. august 2018 en spørreundersøkelse blant EUs innbyggere. Det ble stilt spørsmål om innbyggerne ønsket sommertid eller ikke. Mer enn 4,6 millioner svar var innkommet innen fristen. Tre millioner av svarene kom fra Tyskland, men forøvrig kom det svar fra samtlige medlemsland. Blant innsenderne stemte 84 % for å fjerne sommertiden. Både Europakommisjonens president Jean-Claude Juncker og Tysklands forbundskansler Angela Merkel uttalte seg deretter for å slutte med sommertid.
I mars 2019 stemte Europaparlamentet over Europakommisjonens forslag om å avslutte vekslingen mellom sommertid og vintertid. Forslaget fikk flertall, og trer i kraft fra 2021. Det blir imidlertid opp til hvert enkelt medlemsland om de vil gå over til sommertid eller vintertid.

Lokale forskjeller

I mesteparten av Europa blir ordet sommer lagt til navnet på hver enkelt europeisk tidssone under sommertidsperioden, slik at Sentraleuropeisk tid (CET, UTC+1) blir Sentraleuropeisk sommertid (CEST, UTC+2).
I Storbritannia kalles lokal tid under sommertidsperioden Britisk sommertid (BST), mens lokal tid resten av året vanligvis referreres til som Greenwich middeltid (GMT).
I Irland kalles lokal tid under sommertidsperioden «IST», som offisielt står for «Irsk standardtid», og ikke «Irsk sommertid». Irlands offisielle tidssone er UTC+1 (tilsvarende CET), men denne er bare i bruk om sommeren (når de delene av Europa som bruker CET befinner seg i CEST), og klokken stilles tilbake en time for vintertid (som i landet vekselvis kalles WET, UTC eller GMT).

Vest-Europa

Alle deler av Vest-Europa (unntatt Island), uansett om de er medlem av EU eller ikke, bruker EU-reglene for både datoen og klokkeslettet for stillingen av klokkene.

Russland og Hviterussland

Russland og Hviterussland bruker sommertid og stiller klokkene på samme dato som EU (henholdsvis siste søndag i mars og siste søndag i oktober) – men med den viktige forskjellen at skiftet på begge datoene i Russland og Hviterussland ikke foregår kl. 01:00 UTC som i resten av Europa, men kl. 02:00 lokal tid (= 03:00 lokal sommertid i oktober) i hver enkelt tidssone.

Tyrkia

Tyrkia brukte fram til 2016 EUs regler for både datoen og klokkeslettet for stilling av klokkene, men har nå gått over til så beholde sommertid året rundt.