Ingrid Espelid Hovig

Liv og arbeid

Hovig vokste opp på Kleppestø på Askøy og var elev ved Bergen katedralskole fra 1938. Hun tok artium som privatist i Bergen 1947, og eksamen ved Statens lærerinneskole i husstell på Stabekk i 1950. Fra 1950 til 1952 var hun bakelærerinne på Risby husmorskole på Dokka. I perioden 1952 og 1962 reiste hun rundt i landet for å formidle hvordan tilberede fisk på oppdrag av Opplysningsutvalget for fisk. Dette arbeidet la grunnlaget for hennes pedagogiske kostholdsformidlingsstil som senere ble kjent for som programleder i NRK. 
I 1968–69 deltok hun i Fredskorpset i Uganda. Hun utav i 1970 boka Som ein dråpe i sand på Samlaget om oppholdet i Afrika.

Fjernsynskjøkkenet og kokebøker

Hovig var et av de aller første TV-ansiktene i Norge. Hun opptrådte på NRK allerede i 1956 da de kun hadde prøvesendinger: Torsdag 22. mars 1956 tilberedte Hovig sild og silderetter for seerne.
Tidlig i 1960-årene ble hun programsekretær for kosthold, ernæring og forbrukerstoff i NRK. Best kjent er Ingrid Espelid Hovig som programleder for Fjernsynskjøkkenet fra 1964 til 1998. Hun ledet minst 300 sendinger av Fjernsynskjøkkenet, hvorav 75 av programmene i tospann med ernæringsfysiolog Kaare Norum. Hovig hadde som mål at Fjernsynkjøkkenet skulle vise mattradisjoner fra alle Norges landsdeler, og hun introduserte også internasjonale matretter, ofte flere tiår før rettene ble utbredt i norsk. Blant kjente gjester i Fjernsynskjøkkenet Julia Child i 1991 og Gro Harlem Brundtland i 1996 samt flere prisvinnende kjøkkensjefer som Eyvind Hellstrøm 1984, Bent Stiansen (flere ganger) og Arne Brimi i 1985.
Hovigs mest berømte uttrykk er «(ja, så har vi) juksa litt». Dette opprinnelig ikke skapt av Hovig, men stammer fra en parodi på Fjernsynskjøkkenet som Trond Kirkvaag lagde i 1973. Fjernsynskjøkkenets produsent syntes uttrykket var så artig at Hovig tok det i bruk fast i programmet deretter. 
Hovig ga ut sin første kokebok i 1956 om fiskeretter. I 1967 utgav hun Ingrid Espelid ber til bords (Det Norske Samlaget). Den inneholdt oppskrifter fra Fjernsynskjøkkenet. Siden skrev og bidro hun til over femti kokebøker. I 1982 utgav hun første utgave av Den rutete kokeboken. Boka var en utvidet og omarbeidet utgave av Rutiga kokboken utgitt av ICA förlaget fra 1980. Boka har kapitler om mat helse og kosthold og hadde kostholdseksperter som fagkonsulenter. Den har senere kommet i seks nye utvidede utgaver og har i følge forlaget solgt i 250 000 eksemplarer. I 2017 ble Den rutete kokeboken etter en avstemning blant medlemmene i Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening kåret til den beste norske sakprosaboken utgitt etter 1945 i kategorien mat, drikke og håndverk. Den var dessuten boka som fikk flest stemmer uansett kategori da avstemningen ble presentert i P2-programmet Faktasjekken.

Politisk engasjement

Hovig var medlem av Venstre. Hun sto på 42.-plass på Venstres liste i Oslo ved kommunestyrevalget 2007. Ved stortingsvalget 2009 sto hun på 20.-plass på Venstres liste i Oslo og hun satt også i lokallagsstyret i Frogner og Majorstuen Venstre.

Familie

Hun var nest yngst i en søskenflokk på fem. Hun var søster til tannlege og Venstre-politiker Mons Espelid. Broren Halldor Espelid utdannet seg til jagerflypilot, ble skutt ned og henrettet etter rømning fra Stalag Luft III i 1944.
Hun ble 23. juni 1977 gift med arkitekten Jan Inge Hovig. Men mannen døde 4. juli etter en hasteoperasjon, dagen før paret hadde planlagt bryllupsreise.

Ettermæle

I 2018 ble flere bygninger og auditorier ved OsloMet gitt nye navn. OsloMet har en tradisjon med å gi bygningene navn etter historiske personer, og da primært kvinner som har betydd mye for fagområder ved universitetet. Et av auditoriene ved studiestedet Kjeller ble gitt navnet Ingrid Espelid Hovigs auditorium, og ligger i Karethe Johnsens hus.