Lykkebringer

Bakgrunn

Mennesket har til alle tider hatt et grunnleggende behov for beskyttelse og trygghet og vært på stadig jakt etter lykke og et godt liv. Kombinert med et tilsvarende religiøst behov, en tro på overnaturlige krefter og en psykologisk trang etter å forklare og forstå verden, har det derfor vært naturlig å søke hjelp og prøve å oppnå et bedre liv gjennom magi. Også opplevelser og fenomener i naturen og tilværelsen har blitt tolket som gode eller onde tegn og varsler, såkalte jærtegn, med heldig eller uheldig betydning eller virkning. Kulturhistorien er således full av forskjellige uttrykk for lykkebringere.

Dyr og personer

Lykkebringende vesener omfatter alt fra religiøse frelserskikkelser, for eksempel ulike Messias-figurer, til sjeldne dyr, maskotbamser og små insekter som edderkopper og marihøner.  Også griser, drager, fisker, traner og storker ansees av mange som lykkedyr.
På 1600- og 1700-tallet ble det regnet som lykkebringende å se eller ta på en feier fordi feiing av skorsteiner forhindret pipebrann og dermed alvorlige branner i hus og byer. Andre forklarer feierens lykkebringende rolle med kosten av bjørkeris, et gammelt frukbarhetssymbol fra førkristen tid, og sot som symbol på livgivende ild og varme.

Tegn og symboler

Av en mengde grafiske tegn og symboler med positiv påvirkningskraft kan særlig nevnes hakekorset. Det er et eldgammelt solsymbol kjent fra mange steder i verden og ble ansett som lykkebringer blant annet innen buddhismen og hinduismen. «Svastika», ordet for hakekors på sanskrit (gammelindisk), betyr nettopp «lykkebringer». På samme måte vil det kristne korstegnet ifølge mange troende beskytte og verne dem som bruker det.

Navn og tall

Også navn og tall kan være lykkebringende. I flere kulturer, blant annet den jødisk-kristne, er tallene tre og sju, men også ni, det vil si tre ganger tre, hellige og lykkebringende. Lykkebringende ord og navn er i slekt med trylleformler og besvergelser.

Handlinger

Små eller store lykkebringende handlinger eller ritualer har vært vanlig i alle kulturer og tider. De kan være helt enkle, men også religiøse, for eksempel bønnhandlinger og å påkalle høyere guddomsmakter, å gjøre korstegn eller å dra på pilegrimsreiser. Også gode, filantropiske gjerninger anses av mange å belønnes med seg hell, i tråd med forestillingen om å komme til himmelrike eller oppnå et bedre neste liv på grunnlag av en livsførsel i pakt med religionens påbud og regler. Mange lykkebringende handlinger har gått inn som ritualer i religiøse seremonier. Mer verdslige lykkebringende handlinger  kan være å oppkalle noen eller noe etter et forbilde.

Lykkebringere i dag

Også i den moderne verden er forestillingen om lykkebringere utbredt, selv om mange har en uhøytidelig tilnærming til fenomenet og forbinder det med overtro. Det kommer til uttrykk for eksempel i bruken av kjedebrev, lykketall, idrettsmaskoter eller halskjeder med «beskyttende» kors. Også firkløver, det vil si et kløverblad med fire, ikke tre, småblad, er et vanlig lykkesymbol i mange land. Tilsvarende vil en hestesko, gjerne montert med åpningen opp og over en dør, «holde» på lykken og verne mot ulykker. Også edderkopper skal bringe lykke til hus. Marihøner og svaler er ifølge folketroen også lykkebringende. Det samme gjelder lyden av gjøken, særlig hvis en står rett under treet der gjøken holder til. Slike tilfeldige naturopplevelser eller -fenomener, særlig hvis de er sjeldne, er ofte forbundet med ønsker som kan gå i oppfyllelse. Det gjelder for eksempel synet av stjerneskudd på nattehimmelen.