Assiniboiner

Assiniboiner («steinsiouxer») er et algonkinspråklig navn på en siouxtalende nordamerikansk indianerstamme. Selv kaller de seg Nakhoda («allianse av venner») men ojibwa-stammens navn på dem (egentlig Asiniibwaan) er den som vanligligvis benyttes i litteraturen.

Opprinnelse

Tidligere anså man at stammen var tilkommet ved utbrytning fra noen av de egentlige siouxstammene. De språklige og kulturelle likheter ble oppfattet for å være så store at utbruddet måtte ha skjedd senest på 1600-tallet, ettersom assiniboinene nevnes som en stamme omkring 1640, og at den mest sannsynlige siouxgruppen de kom fra var  yankton, eller muligens lakota. 
Nyere forskning har imidlertid vist at den del av de i Canada bosatte assiniboinene som kalles stoney og de tre hovedgruppene innen sioux ikke kan kommunisere språklig flytende med hverandre, noe som antyder at det språklige slektskapet mellom dem og yankton slett ikke er like nært som for eksempel mellom yankton og lakota som kan kommunisere uten noens som helst problemer. Denne språklige forskjell har foranlediget en del til å begynne å betrakte stoneyindianerne som en separat stamme som ikke skal regnes till assiniboinene. Språkforskningen anser imidlertid at forskjellen er framfor alt et uttalespråklig og ikke større enn at det er rimeligere å betrakte de to som dialektvarianter av samme språk. At de er blitt sett som samme folk virker temmelig klart. Nabnet «stoney» synes rett og slett å være en engelsk oversettelse av «asiniibwaan».

Bosettingsområde

Assiniboinenes eksistens ble kjent for de hvite allerede omkring 1640, og mot slutten av 1700-tallet lå deres hovedområde mellom White Earth River og Mouse River, der hadde slått seg ned, lokket av nærheten til Hudson Bay-kompaniets handelsstasjon ved det sted der Mouse River flyter sammen med Assiniboine River. Assiniboiner var imidlertid nomader allerede på tiden for den første kontakten med de hvite, og de beveget seg innen et område som på omtrent omfatter delstaten Montana i USA og store deler av de kanadiske provinsene Saskatchewan, Alberta og Manitoba. 
Ved sin mobilitet og kontaktene med hvite handelsmenn ble assiniboinene noen av præriens handelsreisende og fungerte i likhet med kråkeindianerne ofte som mellommenn ved langveis forretningstransaksjoner mellom øst og vest, ikke minst med pelshandel. De hadde rykte på seg om å være uvanlig fiendtlige mot besøkere, og Lewis og Clarks ekspedisjon forsøkte derfor å unnvike deres område i 1804. 
Noen senere besøkere (1830-tallet) som George Catlin og Karl Bodmer fikk imidlertid ingen problemer da de besøkte stammen. Formodentlig var den ikke helt sannhetstro informasjonen satt ut for å holde borte eventuelle konkurrenter til de britiske handelsstasjoner som på den tiden fantes ved Assiniboine River.

Allianser

Til tross for det språklige og kulturelle slektskap stod assiniboinene ikke på særskilt vennskapelig fot med de egentlige siouxene, men var i stedet nært allierte med creestammen og senere også med ojibwa.

Demografi

Ved den amerikanske folketellingen i 2000 rapporterte 4 838 mennesker at de regnet seg som helt eller delvis assiniboine. I Canada rapporterte den vitenskapelige litteratur at antallet etniske assiniboiner der var på cirka 5 000 i år 1997. Av disse talte omkring 250 språket.
Assiniboineree språk er dermed i fare.