google/wiki40b huggingface dataset:
Beckton

Historie

Området var et ubefolket myrområde som lå langs elven Themsen fram til utviklingen av en betydelig industriell infrastruktur som ble bygget på 1800-tallet for å understøtte den voksende storbyen London. Det første anlegget av Northern Outfall Sewer i 1864, som tømte rå søppel i Themsen fram til det ble bygget søppelanlegg 25 år senere. Kloakkanlegget ble det største i landet og gir i dag tjenester til en befolkning på 3 millioner. I 1870 opprettet energiselskapet Gas, Light and Coke Company sin base i London her og som var Europas største gassverk, som forsynte London. Det ble bygget boliger i Beckton for de arbeiderne som arbeidet i gass- og kloakkanleggene. Stedsnavnet er av ny dato, det har fått navn etter direktøren for selskapet, Simon Adams Beck.
Becton Gasworks var også involvert i annen industri, som produksjon av blekk, møllkuler, gjødsel og andre biprodukter av prosessen som omgjør kull til koks under produksjonen av gass. Da Storbritannia gikk over til naturgass fra Nordsjøen i 1969 ble gassverket stengt. Bygningene er bevart, og ble blant annet brukt under innspillingen av Full Metal Jacket, da malt som en vietnamesisk fabrikk. Flere andre filmer har senere blitt spilt inn der. Det er nå butikker på det meste av gassverkets eiendom. En 25 meter høy haug med giftig avfall ble i 1980-årene kapslet inn. Det ble anlagt en kunstig skibakke på den, som ble åpnet av Diana, prinsesse av Wales under navnet Beckton Alps. Bakken er ikke lenger i bruk. 
Den andre store bedriften i Beckton, kloakkrenseverket, er fortsatt i drift. Det ble grunnlagt i 1864 som en del av Joseph Bazalgettes plan for å fjerne kloakk fra Londons elver, og dermed minske antall sykdomstilfeller. Det drives nå av Thames Water, og er det største kloakkrenseverket i Storbritannia. 
Mye av den andre industrien som har vært i Beckton har forsvunnet. Dette etterlot store eiendommer som stod brakk, og mange av disse har blitt utviklet som en del av Docklandsprosjektet. Det er anlagt flere boligområder og kjøpesentre i området, de fleste fra tiden etter 1982. Noen små områder med viktorianske hus har overlevd i Winsor Terrace og ved Prince Regent Lane. Disse ble opprinnelig bygget som boliger for ansatte ved gassverket. Etter andre verdenskrig ble en rekke prefabrikkerte hus satt opp, for å huse de mange som var blitt hjemløse på grunn av bombingen av London. Med unntak av husene langs Eisenhower Drive har disse husene blitt fjernet i nyere tid. 
På grunn av overgangen til containerhavner i 1960-årene og utviklingen av en havn ved Tilbury ble eiendommene fra Themsen til A13 frigjort. Disse skal brukes til det nye prosjektet North Albert Dock. Det var også planer om et stort boligområde, men dette falt bort som en følge av Docklandsprosjektets planer. 
Beckton DLR-stasjon er endestasjon for en av linjens grener. Det går også flere busslinjer gjennom området.
Sørøst-Anatolia

Sørøst-Anatolia (tyrkisk Güneydoğu Anadolu Bölgesi) er en av regionene i Tyrkia. Den grenser til Middelhavsregionen i vest, Øst-Anatolia i nord, Syria i sør og Irak i sørøst.
Gimse

Næringsliv

Postkontor og nærbutikk (Coop) ble nedlagt midt på 1990-tallet. Bedriften Capro, som produserer transportkasser, holder til i Coops gamle lokaler.

Historie

Gimse er kjent fra sagaene (Gjømsan), og gården Rimol (Romolan) hvor Håkon jarl og trellen Kark gjømte seg for kongen, ligger her.

Skole og barnehage

Stedet har nylig fått egen barneskole, Brekkåsen skole, men inntil 2006 hørte alle Gimse-elevene til Gimse skole rett vest for Melhus sentrum. Kosekroken barnehage ligger i Bjønnveien, med to avdelinger og en friluftsavdeling. Tambartun barnehage ligger også på Gimse, ikke langt fra Tambartun komptansesenter. Tambartun barnehage har fem avdelinger samt to utebaser. En idrettsbarnehage er under bygging ved siden av Brekkåsen stadion og Brekkåsen skole.

Idrett

Gimse idrettslag har ett eget idrettsanlegg – Brekkåsen stadion – hvor alle lag i fotballavdelingen spiller sine hjemmekamper.
En vinternat

Handling

Wollert Berg finner et omstreiferpar som stjeler hos naboen. Berg blir mistenkt og dømt. Men detektiv Saksen gir seg ikke før de skyldige blir dømt.
Killarney

Transport

Riksvei N22 går nordover til Tralee og Castleisland, og sørover til Cork. Riksvei N72 går vestover til Killorglin og til Waterford på østkysten.
Det er togforbindelse til Tralee, Limerick, Cork og Dublin. Bussruter går til Limerick (og videre til Dublin), Tralee, Cork, Kenmare og Skibbereen. Jernbanestasjonen i Killarney ble åpnet 15 juli 1853.
Det er stadig økende flytrafikk på Kerry flyplass i Farranfore mellom Tralee and Killarney. En kort buss- eller togtur unna ligger Cork flyplass som betjener deler av grevskapet Kerry.

Næringsliv og byråkrati

Tidligere var det flere manufaktur fabrikker og skofabrikker i byen, men mange er lagt ned i det forrige århundret. De siste årene har industrien blomstret opp i Irland. Killarney har sin del av dette.
Som del av desentralisering av irsk statlig administrasjon ut fra Dublin, er departementet for kunst, sport og turisme lagt til Killarney, sammen med deler av justisdepartementet.

Turistindustri

Turistindustrien er den klart største næringsveien i Killarney. Etter Dublin er Killarney byen med flest hotellsenger i Irland. De fleste turistene kommer fra USA, Storbritannia, Tyskland og andre europeiske land. Sommermånedene er de travleste da det er flere forretninger, puber, hoteller og restauranter som har det travelt med å betjene turistene. Det er mange som tilbyr turer med hest og vogn i byen.
Killarney SummerFest er en stor festival med mange konserter med kjente artister innen og utendørs. Det er også kunstutstillinger og mange andre aktiviteter.
Killarney har flere vennskapsbyer.
Småburknefamilien

Taksonomi

Sjelden klassifiseres denne familien som en egen orden – Aspleniales – men dette er ikke lenger vanlig. Det er trolig over 700 arter, og artene danner sjelden hybrider.
Hymenasplenium med minst 13 arter og 3 hybrider er en seksjon innenfor småburkneslekten. Den særkjenens ved at artene har 38-39 kromosomer, i stedet for 36 slik som alle arter i småburkneslekten (Asplenium) har.
Den tidligere slekten Phyllitis nå anses som helt integrert i småburkneslekten og ikke behandles selvstendig innenfor systematikken.
Småburkneartene er små eller mellomstore bregner, med kort jordstengel, og ofte klatrende på grunnfjell, i bergsprekker og i ur. De opptrer oftest i tette tuer eller «buketter». Bladene er grønne vinteren over, og mangler omtrent totalt behåring. Bladskaftene er ofte mørke, brune, rødbrune eller nesten svarte. De kan være glinsende.
Anastasia (Romerriket)

Bakgrunn

Ifølge en legende ble hun først inn i en velstående familie i 281. Hun ble barnedøpt, og ble i endre alder giftet bort til en hedensk mann. Men legenden sier hun beholdt sin kyskhet gjennom å lure mannen.

Helgenvita

Da hun arvet foreldrenes formue, begynte hun å dele ut pengene til de fattige, noe mannen hennes ikke likte, og satte henne i husarrest med minimalt med mat. Rett før hun holdt på å sulte i hjel, druknet mannen hennes, og hun ble satt fri. Hun solgte så alt hun eide og dro sammen med andre kristne for å hjelpe forfulgte kristne i det område som idag er Kroatia, hvor hun ble arrestert. Sammen med rundt en annen kristen og 130 andre ble hun så forlatt drivende i et lekk skip, men skipet kom seg på mirakuløst vis til havn og alle overlevde. 
Deretter ble hun tatt til øya Palmeria hvor hun ble naglet til bakken gjennom hender og føtter, liggende i korsform. Deretter ble hun satt fyr på og begravd levende. Andre legender har et annet hendelsesforløp, men en lignende henrettelse.
En kirke i Roma, Basilica di Sant’Anastasia al Palatino, er oppkalt etter henne. På 400-tallet kom hun med i Den romerske kanon, en nattverdbønn, der hun blir anropt sammen med andre kvinnelige helgener. Kulten stammer sannsynligvis fra dagens Serbia og spredde seg derfra til resten av kirken. Herfra skal også relikvier fra henne ha blitt bragt til Konstantinopel på 400-tallet, før de ble brakt til St Anastasia-katedralen i Zadar i Kroatia rundt år 800. I denne katedralen skal de fremdeles være. 
Hun har minnedag på 25. desember i vestkirken og 22. desember i østkirken. I kunsten fremstilles hun med salvekrukke mens hun salver likene av martyrer. Hn akan også sees bundet til pæler eller holdene på en saks.
Acraea

Utseende

Acraea-artene har et ganske enhetlig utseende. De kan likevel være vanskelige å bestemme fordi mange sommerfugler fra andre grupper etterligner disse giftige artene. Middelsstore (vingespenn 30–90 mm), spinkle sommerfugler. Vingene er farget i rødt eller gult og brunt eller svart. Vingeårene er mørke og står tydelig fram mot vingenes grunnfarge. Mange arter har mer eller mindre gjennomsiktige vinger. Kroppen er pinneaktig tynn, antennene er kortere enn halvparten av forvingen, med markert kølle ytterst. Forvingene er avlange og smale, forhjørnene helt avrundede, ytterkanten jevn. Bakvingene er forholdsvis små og avrundede. Larvene er dekket av korte torner.

Levevis

Acraeini er skogsinsekter. Mange av artene har larver som lever på pasjonsblomstfamilien (Passifloraceae), slektene Passiflora og Adenia. Andre næringsplanter er blant annet søtpotet (Ipomoea batatas) og sommerfuglbusk (Buddleia). Den afrikanske arten Acraea acerata kan gjøre betydelig skade på søtpoteter. Stort sett er Acraeini trege insekter som stoler på at giftigheten verner dem mot rovdyr, men det finnes også noen arter som flyr høyt over trekronene.

Utbredelse

Acraea er i hovedsak en afrikansk gruppe og alle artene bortsett fra fem lever i Afrika. Slekten er imidlertid også representert i Sørøst-Asia og Australia. Tallet på arter i slekten oppgis til mellom 130-240.
Division 1 Féminine

1919–32

Den første gjennomføringen av Division 1 Féminine var i 1918,  i regi av Fédération des Sociétés Féminines Sportives de France (FSFSF). Serien var sterkt dominert av lag fra Paris. Det ble gjennomført 12 sesonger før det ble avsluttet, da fotball for kvinner ble forbudt.

1975 til nå

Fra 1975 er toppserien drevet av Fédération Française de Football, først som en blanding av serie og cup. Den besto av fire innledende grupper, der vinnerne gikk til semifinale og så finale. Dette systemet ble, med utvidelser, praktisert fram til 1992/93-sesongen, som var den første med en liga.
De første årene var det en kamp i Nordvest-Frankrike mellom kvinnelaget til Stade de Reims og AS Étrœungt. Deretter ble VGA Saint-Maur det dominerende laget fram til 1990. I 1991 tok FC Lyon over. Dette laget ble etter hvert til Olympique lyonnais, et lag som siden har vært blant de dominerende i ligaen. I tillegg kom FCF Juvisy, Toulouse FC og senere Montpellier med blant de dominerende lagene.

Gjennomføring

Den franske ligasesongen varer fra september til juni året etter, og alle de 12 lagene møter hverandre to ganger, hjemme og borte, som gir tilsammen 22 serierunder. I motsetning til de fleste andre ligaer, brukes et poengsystem som gir poeng uansett resultat; ett for tap, to for uavgjort og fire for seier. 
Som tidligere nevnt skriver systemet med en liga seg tilbake til 1992. I en periode fra 2001 til 2004 ble sluttspill forsøkt, men det ble fjernet. Dermed er vinneren etter 22 runder også vinner av ligaen.

Kvalifisering til Mesterligaen

De to beste i serien kvalifiserer seg til Mesterligaen i fotball for kvinner. Cupvinner kvalifiserer seg ikke. Vinneren går rett til utslagskampene, mens nummer to må inn i kvalifiseringsrunde først.
Colgate-demningen

Colgate-demningen er en demning med vannkraftverk (tradisjonelt elvekraftverk) i Yuba County, i delstaten California i USA. Anlegget ligger ved en sideelv til Sacramento River. Kraftverket har en installert produksjonskapasitet på 315 MW, fordelt på to turbiner.
Isostictidae

Utseende

Middelsstore til store vannymfer, slanke med smale, klare vinger. På farge er de lyst gulbrune til mørkt grønnlig grå, noen ganger med gule tegninger, sjelden med metallglans. I vingenes årenett finnes det to antenodale tverr-årer, og quadrilateral-cellen er nesten rektangulær. Vingemerket er lite men tydelig. Bakkroppen er svært slank og tydelig lengre enn vingene. 
Nymfene eller larvene er slanke med stort, bredt hode, tynne bein, smale vingeknopper og tre to-leddete trakégjeller  (bladgjeller) på bakkroppsspissen.

Levevis

Larvene lever for det meste i rennende vann, men kan også finnes i smådammer.
Fylkesskolesjef

Administrativ ordning før 1971

Fylkeskommunene (amtskommunene før 1919) hadde i utgangspunktet ingen egen administrasjon knyttet til skolefeltet. Det var som regel fylkesskolestyrets leder som utførte både forberedende saksbehandling og sekretærarbeid for fylkesskolestyrene. Folkeskoleloven av 1889 hadde riktignok gitt fylkesskolestyret anledning til å ansette en fylkesinspektør (amtsinspektør før 1919) til å skjøtte tilsynsoppgavene på skolefeltet. Men denne ordningen slo aldri helt an, og i folkeskoleloven av 1959 ble bestemmelsen om fylkesinspektører tatt bort. Det var da kun to fylker som hadde opprettet slike stillinger; Nordland og Vestfold. Ellers hadde fylkene rundt om i landet ulike ordninger. Et par fylker hadde egne kontorsjefer som skulle ta hånd om fylkesskolestyrets saker, mens andre igjen hadde kun en sekretær i deltidsstilling til denne funksjonen.
Situasjonen for skoleadministrasjonen på fylkesplan rundt 1960 var uklar, med varierende ordninger i de ulike fylkene. Det var også diffuse grenser mellom fylkesskolestyret og den statlige skoledirektøren. På bakgrunn av dette ble det satt ned et utvalg for å gå gjennom skoleadministrasjonen på det regionale nivået. Utvalget anbefalte en felles skoleadministrasjon for stat og fylke med skoledirektøren som administrativ leder. Skoledirektørkontoret skulle da være sekretariat for fylkesskolestyret, med skoledirektøren som leder. En forutsetning var da at hvert fylke fikk sin skoledirektør. Komiteens innstilling ble vedtatt av Stortinget i 1964. Resultatet av den nye ordningen var at Skoledirektøren fra 1964 fikk en dobbeltfunksjon som både administrativ leder for fylkeskommunens skoleadministrasjon og statlig embetsmann med de oppgaver som hørte til embetet. Denne dobbeltfunksjonen varte fram til opprettelsen av egen fylkesskolesjef i 1971.

Opprettelse av fylkesskolesjef i 1971

Ved Lov om grunnskolen av 1969, med ikrafttredelse 1. januar 1971, ble det opprettet egne stillinger som fylkesskolesjef i alle fylker. I lovens § 37 heter det at ”I kvar fylkeskommune skal det vere ein fylkesskolesjef tilsett av fylkesutvalet etter tilråding frå fylkesskolestyret”.
Fylkesskolesjefen skulle være den administrative lederen for den fylkeskommunale skoleadministrasjonen, samt saksforberedende instans og sekretær for fylkesskolestyret.

Arkiv

Det vil finnes arkiv etter fylkesskolesjefen fra og med 1971, etter at stillingen da ble opprettet. Fra perioden 1964 - 70 vil arkivmateriale etter fylkeskommunens skoleadministrasjon være å finne i skoledirektørens arkiv, som er avlevert statsarkivene. Arkivene etter fylkesskolesjefen vil enten være avlevert et fylkesarkiv, eller et statsarkiv (for perioden før 1976), eller fortsatt være oppbevart hos fylkeskommunens sentraladministrasjon.
Vedsoppbiller

Utseende

Små til middelsstore (1 – 6 mm), avlangt ovale biller, mer eller indre flate, oversiden kledt med fine, korte, nedliggende hår og også noen lengre, oppstående. Oversiden er mer eller mindre blank. Dekkvingene er ofte mømstret i rødt og svart. Hodet er kort og bredt med middels store fasettøyne. Antennene er omtrent så lange som hode og brystskjold til sammen, 11-leddete, mer eller mindre fortykkede mot spissen, de ytterste tre til fem leddene danner en svakt utviklet kølle som gjerne er mørkere farget enn resten. Brystskjoldet (pronotum) er bredere enn langt, gjerne omtrent halvsirkelformet sett ovenfra. Ved bakkanten er det så bredt som dekkvingene. Dekkvingene er avlangt ovale, brystskjold og dekkvinger danner en felles kurve. De har mer eller mindre tydelige punktrekker. Beina er middels lange og slanke, føttene er fire-leddete uten tolappede ledd, bortsett fra forføttene hos hannene som er treleddete.

Levevis

Vedsoppbillene lever for det meste av forskjellige slags sopp, blant annet muggsopper. De fleste artene er skogsinsekter som kan finnes i død, soppinfisert ved, under bark og mellom råtnende plantemateriale. Noen få kan gå på lagrede matvarer, men det er mulig at de spiser på muggsopper og ikke selve matvarene. Arten Typhaea stercorea er spredt over hele jorden og kan bli ganske tallrik i lagret korn, tobakk og krydderier. I kornsiloer er denne arten mest tallrik i områder der det er større innslag av knust korn og rusk og rask. Dette kan kanskje tyde på at billene lever av muggsopper og ikke selve kornet. Den finnes også i til dels store mengder i fjærfehus der den kan fungere som et reservoar for Salmonella-infeksjoner. Disse billene overlever ofte desinfeksjonsprosedyrene som husene gjennomgår mellom hvert innsett av kyllinger, og kyllingene i det nye innsettet blir smittet når de spiser billene.
Rykk (vektløfting)

Rykk er en av to øvelser innen idretten vektløfting. Den andre er øvelsen støt.
Øvelsen går ut på å løfte en vektstang med belastning fra golvet og over hodet i en kontinuerlig bevegelser. Grepet på stangen er oftest bredt, og løfteren må derfor stå med bøyde knær og hofter i starten av løftet. Gjennom hele bevegelsen skal ryggen være rett og stabilisert. Stangen låses på strake armer over hodet, og utøveren må gjerne dypt i en knebøyposisjon for å fange stangen. Utøveren må stå i med stangen over hodet, og vise kontroll og balanse for å få løftet godkjent. Løfteren får signal fra dommerne når løftet er dømt godkjent, slik at stangen kan slippes ned på golvet.
Under en konkurranse har løfteren kun tre forsøk i hver av øvelsene, og må planlegge sine forsøk ut fra egen form og konkurrentenes resultater. Løfteren har også begrenset med tid – vanligvis ett minutt fra stangen er lastet til løftet skal være i gang.
Morsmålslærer

Morsmålslærere eller tospråklig lærer, er en type lærere som kan gi opplæring i to språk eller flere. Dette kan være majoritetsspråket i landet, for eksempel norsk, og et minoritetsspråk, for eksempel arabisk eller urdu. Det kan være ulike årsaker til at en elev trenger morsmålsopplæring, men i Norge er det som oftest fordi de er underlagt opplæringsloven § 2- 8, fra Kunnskapsløftet (K06), som sier at elevene har rett til undervisning i morsmålet sitt frem til de har tilstrekkelig med norskferdigheter til å følge undervisningen på norsk.

Læreplaner om morsmålsopplæring

Mønsterplanen av 1974 hadde som fokus at elevene med utenlandsk opprinnelse skulle ha faget
«norsk som fremmedspråk». Her var poenget at elevene skulle få praktiske språkferdigheter som
gjorde at de kunne utvikle kontaktmuligheter, både skriftlig og muntlig. Det var også et mål å legge et godt grunnlag for å fortsette med norskopplæring, og bygge opp en positiv innstilling til faget (norsk) slik at elevene fikk lyst til å lære mer og bruke norsk .
Læreplanen som utkom i 1987, M87, la vekt på at morsmålet skulle i seg selv være
identitetsskapende og ha en egenverdi for den enkelte elev. Formålet var å få til en funksjonell
tospråklighet, slik at elevene kunne kommunisere på både morsmålet og norsk.
Læreplanen som tok over for M97, L97, hadde en annerledes tilnærming for morsmålsopplæringen. Nå var fokuset gått bort fra ønsket om funksjonell tospråklighet, men større grad ble det fokus på norskopplæring.
Kunnskapsløftet som kom i 2006, har nå fokus på at elevene kun skal få tilbud om
morsmålsopplæring dersom de ikke kan følge ordinær undervisning i faget. Dette tilbudet er også
nivåbasert og opphører når eleven har opparbeidet seg nok kunnskaper i norsk til å følge vanlig undervisning.
Når man ser utviklingen læreplanene har hatt innenfor emnet morsmålsopplæring kan man se at det blir en vridning bort fra tanken om at morsmålet har en egenverdi og identitetsskapende til at det er blitt et verktøy for norskopplæring for elever i skolen.

Morsmålslærernes utdannelse

I starten, på 1980-tallet, var det lite krav om utdannelse til morsmålslærere. Det holdt at de
snakket norsk og minoritetsspråket det var aktuelt å gi undervisning i. I perioden 1986/87 måtte
også denne lærergruppen klare seg i størst mulig grad selv og ta de kursene som fantes.
På grunn av at stillingene til mormålslærerne ofte var deltid, var det også vanskelig å få til å nok
timer til å kunne livnære seg av yrket og det var usikre ansettelsesforhold. Dette førte til at flere
morsmålslærere ønsket å bruke fag de alt hadde utdannelse i fra hjemlandet, men på grunn av
strenge krav rundt godkjenning av utdannelsen måtte de ta mer utdannelse og kompensere for det de manglet.
Si ;D

Ungdomsutgave

I forbindelse med Si;Ds tiårsmarkering, ble ti ungdommer valgt til å planlegge og utvikle en hel utgave. Sakene ble i hovedsak skrevet av Aftenpostens journalister, mens ungdommene kom opp med ideene, ga råd og var tilstede under møter og frem til deadline.
Grand Prix (skihopping)

FIS Ski Jumping Grand Prix er en årlig skihoppkonkurranse som arrangeres i plastbakker fra juli til oktober. Konkurransen startet i 1994 for menn, og i 2012 for kvinner.
Det ble arrangert Sommer Grand Prix-renn i Granåsen, Trondheim fra 1995 til 1997, og ingen norske har hittil vunnet Sommer Grand Prix sammenlagt.
SIMBAD

SIMBAD (Set of Identifications, Measurements, and Bibliography for Astronomical Data) er en astronomisk database for objekter utenfor solsystemet. Databasen vedlikeholdes av Centre de données astronomiques de Strasbourg (CDS), Frankrike.
SIMBAD ble dannet ved å slå sammen Catalog of Stellar Identifications (CSI) og Bibliographic Star Index slik de eksisterte ved Meudon Computer Centre frem til 1979, og deretter utvide databasen med tilleggsdata fra andre kataloger og akademisk litteratur. Den første interaktive onlineversjonen, kjent som versjon 2, ble gjort tilgjengelig i 1981. Versjon 3 ble sluppet i 1990 og høsten 2006 ble versjon 4 sluppet.
Per 11. oktober 2011 inneholder SIMBAD informasjon om 5 446 342 objekter under 15 224 536 ulike navn med 257 763 bibliografiske referanser og 8 313 370 bibliografiske siteringer.
Asteroiden 4692 SIMBAD (1983 VM₇) er oppkalt etter databasen.
Tudor George

Biografi

Han studerte ved «Marele Voievod Mihai»-gymnaset i București og ved Fakultetet for retts- og administrative vitenskaper ved Universitetet i București (avsluttende eksamen i 1949).
Han ble kalt Ahoe av sine venner og var en av bohemene i sin generasjon sammen med bl.a. Leonid Dimov, Virgil Mazilescu, Teodor Pîcă, Florin Pucă, Dumitru Țepeneag.
Han var også en god rugbyspiller, og ble senere trener for ungdomslaget til førstedivisjonslaget Locomotiva Grivița Roșie.
En premie for idrettslitteratur er oppnevnt etter ham.
Ithomiola

Utseende

Middelsstore, kontrastrikt fargede sommerfugler. Oversiden er brunsvart eller svart med hvite, metallisk blå eller røde tegninger.

Levevis

Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog.

Utbredelse

Bortsett fra én art som forekommer i Fransk Guyana og Surinam er denne slekten utbredt i den nordvestlige delen av Sør-Amerika, sør til Bolivia.
Statsflyget

Statsflyget, eller mer hverdagslig Regeringsplanet, er en enhet på tre svenske militære transportfly med oppgave å transportere Sveriges høyeste sivile og militære ledelse samt kongefamilien.

Organisasjon

Flyene tilhører Transport- och specialflygenheten under Skaraborgs flygflottilj (F 7), som opererer fra Bromma flygplats. Flyenheten opererer med to Tp 102 Gulfstream IV og én Gulfstream G550, det sistnevnte levert i 2011.
Flyene har plass til 12 passasjerer og en besetning på fire personer. Lengste flytid er cirka 8 timer.