google/wiki40b huggingface dataset:
Polarnebbvikler

Utseende

En ganske stor (vingespenn 20-24 millimeter), brun vikler. Palpene er lange og stikker fram som et nebb foran hodet. Forvingen er lyst gråbrun med et mørkere nettmønster, et uregelmessig, skrått, brunt tverrbånd i midten og litt mørkere vingespiss. Bakvingen er lyst gråbrun, i den ytre delen med fine, brune tverrstreker.

Levevis

Ikke mye er kjent om biologien til denne nordlige arten, og larven er ukjent. Bjørk og lapprose er mulige vertsplanter.

Utbredelse

Denne uvanlige arten er kjent fra spredte funn i de nordlige delene av Norge, Sverige, Finland og Russland, dessuten skal den være funnet i Alpene i Østerrike.
Eholmen

Eholmen er en øy som ligger ved utløpet av Van Keulenfjorden under fjellet Bravaisberget (775 moh.) ved Midterhuken, på vestsiden av Spitsbergen på Svalbard. Det tilhører landskapet Nathorst Land. Øya utgjør et totalt areal på anslagsvis 0,8 kvadratkilometer med et relativt flatt landskap med beskyttde viker bare i nord (Snekkevika), og i sør (Eholmneset). I nord atskilles Eholmen fra fastlandets Forbladsodden og Strandvollsletta, via det smale Eholmsundet. Innenfor dette mot Bravaisberget i nordøst ligger den delvis beskytte bukta Van Keulenhamna. Den er en koloni av ærfugl på øya.
Helt nord, i Snekkevika, ligger en tidligere norsk fangsthytte 100 meter fra sjøen, antakelig bygd samtidig med de tre hyttene Johan Hagerup anla i 1898 lengre nord med base i Midterhukhamna. Hytta var i bruk lenge men var ikke i brukbar stand i 1936 da Orvin besøkte stedet. En dørhelle foran hytte har inskripsjon fra 1879. Anlegget inngikk i det som utgjorde Fangstfelt 5 (Midterhuken). Hytta ble brukt til norsk pelsdyrfangst i tiden før andre verdenskrig.
En ny hytte ble oppført i Snekkevika i 1986.
Nordåsværfjorden

Nordåsværfjorden er en fjord langs kommunegrensen mellom Dønna og Lurøy kommune i Nordland. Fjorden ligger nord for Åsvær i Dønna og sør for Lovund og Solvær og har en lengde på cirka 20 kilometer fra vest til øst. Fjorden strekker seg sørøstover mot selve øya Dønna og her møter den tre andre fjorder. Søråsværfjorden kommer opp fra sørvest, på sørsiden av Åsvær, Stifjorden går sørøstover mot de ytre delene av Ranfjorden, og Tomfjorden går nordøstover på sørøstsiden av Solvær.
Kicking Up New Dust

Kicking Up New Dust er et musikkalbum med Bjørn Jens og Jimmy Staton, utgitt i 2001.
Bordalsvatn

Regulering

Bordalsvatn er kraftig regulert, med en reguleringshøyde på 39 meter. Innsjøen er magasin for Kjela kraftverk og ved Boras utløp er det bygget en 40 meter høy demning. For å hindre vannet i å renne over til Rafdøla er det også bygget en sperredam over Rafdøla like nord for Kliningstøyl. Denne dammen ligger to kilometer nedenfor det opprinnelige vannskillet mellom Bora og øvre del av Rafdøla, som nå er neddemt. Vannføringen fra Bordalsvatn overføres til kraftverkets inntaksmagasin Førsvatn, som ligger på sørsida av Kjelas dalføre, gjennom en 12,5 kilometer lang tunnel.
Attila (navn)

Etymologi

Det er flere teorier om opprinnelsen til navnet Attila.
Den eldste og vanligste forklaringen er at det kommer av det turanske (ur- og pan-tyrkiske) ordet Atyl/Atal/Atil som er det eldgamle navnet for elven Volga, med den beskrivende endingen -ly, som da betyr «person fra Atil». Sammenligne med den turanske middelalder-tittel Atalyk («senior som fader») - ata betyr på gammeltyrkisk («opphav», «stamfader», «forfader», eller simpelthen «far»).
Denne forståelsen går helt tilbake til den greske dramatikeren Menandros (død 291 f.Kr.), som også benyttet betegnelsen Attila som navnet på elven Volga.
Det tyrkiske navnet på Volga var også Ätil, og det har vært foreslått at navnet kan være avledet av dette ordet. Omeljan Pritsak mener at navnet kan bety «universal hersker» på et tyrkisk språk som er beslektet med donau-bulgarsk. 
En alternativ forklaringsmodell er Otto Maenchen-Helfen som antyder en østgermansk opprinnelse og avviser en tyrkisk etymologi: «Attila er dannet fra gotisk eller gepidisk atta - «far» - ved diminutiv endelse -ila.» Han ser her bort i fra det faktum at Atya på ungarsk så vel som Ata på tyrkisk også betyr far (eksempelvis betyr Atatürk, som var kjelenavnet til grunnleggeren av det moderne Tyrkia, bokstavelig talt «tyrkernes far»). Han finner Pritsaks etymologi «oppfinnsom, men av mange grunner uakseptabel». Imidlertid antyder han at disse navnene var «ikke de egentlige navnene til de huniske fyrstene og herrene. Hva vi har er huniske navn i germanske antrekk, modifisert for å passe gotisk tunge, eller populære gotiske etymologier, eller begge. Mikkola tenkte at Attila kunne gå tilbake til tyrkiske atlïg, «kjent»; Poucha finner det i tokariske atär, «helt». Den første etymologien er for søkt til å bli tatt alvorlig, den andre er tøv.» 
Navnet har mange varianter i moderne språk via fortellinger blant germanske folk og er en viktig andel i den norrøne Volsungesaga og Hervors saga, og i den middelhøytyske Nibelungenlied: Atle på norrønt, Etzel på tysk og i tillegg Attila/Atilla/Etele på ungarsk (alle tre benyttes, men Attila er mest vanlig), og Attila, Atilla, Atilay eller Atila på moderne tyrkisk.
Benedikt av Aniane

Benedikt av Aniane (egentlig Witiza, født omkring 750 i Languedoc, død 1. februar 821 i Kornelimünster ved Aachen) var en fransk munk, kjent som benediktinerordenens reformator.

Bakgrunn

Witiza/Benedikt var født av forneme foreldre. Faren var en visigoter, Aigulf, greve av Maguelonne (Magalonensis comes).
Han tilbragte sin ungdom ved det frankiske hoff. Han gjorde militærtjeneste under Pippin den yngre og Karl den store.

Munk

Han gav ved 24 års alder avkall på hofflivets ståkende fornøyelser for å underkaste seg munkelivets forsakelser. Kraftfull, besluttsom og særdeles streng i sin oppfyllelse av alle det opprinnelige klosterlivets krav, viet han hele sitt gjenstående liv til en reformasjon av klostervesenet i en mer streng asketisk ånd. Den gamle benediktinerregelen tjente som hans mønster. Munkenes for verdsliggjorte levemåte skulle vike for et liv preget av botsøvelser og praktiske sysler. Samtidig ville han også innføre større enhet og samhold mellom de forskjellige klostrene, som tidligere hadde dannet sine egne autonome samfunn. 
Benedikt klarte å virkeliggjøre disse forehavender i en ganske vidstrakt utstrekning. Med Ludvig den frommes tillatelse hadde han snart alle de frankiske klostrene under sitt umiddelbare tilsyn. 
På riksdagen i Aachen i 817 ble hans forordninger opphøyd til gjeldende lov for hele det frankiske rike - en reaksjon mot de kulturoppdrag som Karl den store hadde forsøkt å pålegge klosterarbeidet. 
Snart etter hans død gikk imidlertid meget av hans innsats på dette område tapt. 
Benedikts disippel Ardo Smaragdus har forfattet hans levnedsbeskrivelse, og den er i moderne tid blitt utgitt av Mabillon i Acta sanctorum ordinis sancti Benedicti, IV.
De fire gamle partier

De fire gamle partier eller de gamle partier er et dansk politisk begrep som omfatter de fire partiene Socialdemokraterne, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre.
Disse partier utgjør fortsatt grunnstammen i det politiske spektrum i Danmark, og de var stort sett enerådende inntil «jordskjelvvalget» i 1973, hvor mange nye og mindre partier kom inn. Fra 1920-tallet hadde Retsforbundet og Danmarks Kommunistiske Parti gjort seg gjeldende, uten å få noe særlig innflytelse. Fra 1960 kom SF til.
Begrepet brukes mest i nøytral betydning, men kan også brukes som en kritikk av partienes dominerende stilling eller maktmonopol. Det ligger også en kritikk i at de grunnleggende er enige om de politiske rammene i Danmark.
Fra bokstavbetegnelsens innførelse i 1943 og inntil 1970 sto de fire gamle partier øverst på stemmesedlen, da Venstre brukte partibokstaven D.
Camus

Camus er et konjakkhus.

Historie

Camus ble etablert i 1863 , av Jean-Baptiste Camus. Han drev egentlig som vinbonde i konjakkområdet Borderies, og solgte konjakken sin til andre konjakkhus, som solgte den under sine egne navn. Han var overbevist om at den konjakken han produserte var den aller beste, så han bestemte seg for å opprette sitt eget merkenavn. Dette gjorde han sammen flere andre vinbønder, og de kalte konjakken for «La Grand Marque». På 1890-tallet kjøpte han ut de andre medlemmene av denne kooperasjonen, og la til sitt eget familienavn, slik at navnet ble «Camus 'La Grand Marque'», som den dag i dag er det offisielle navnet på Camus. 
Jean-Baptiste Camus fikk bestemte også at familien skulle ha full kontroll over konjakken, fra druene til den serveres i glass. Konjakkhuset har senere gått i arv, fra Jean-Baptiste til hhv. Edmond Camus, Gaston Camus, Michel Camus og Jean-Paul Camus. Jean-Pauls to sønner, Jean Baptiste Camus og Cyril Camus er i dag (2005) hhv. master blender og direktør for markedsføring og produktutvikling. 
Camus er i dag det største konjakkhuset som fortsatt er familieeid.
Leirklining

Leirklining er en blanding av leire, halm og kumøkk som over store deler av verden brukes eller har vært brukt som materiale til husbygging.
Leiren ble som oftest klint på et flettverk av kvister. Helt opp til begynnelsen av 1900-tallet ble det i nordeuropeiske hus av bindingsverk brukt leirklining på flettverk til å tette mellom stolpene i veggene.
Leirklint flettverk er en av de tidligst påviste byggemåter for vegger, noe som bekreftes av etymologien for mange ord i germanske språk. Det norske ordet 'vegg' er beslektet med ordet 'vidje' og antyder at flettverk av vidjer er et eldgammelt veggmateriale. Det tyske ordet for vegg, 'Wand', kommer fra en indoeuropeisk rot som betyr 'å vinde, flette eller sno'. På dansk bruktes ordet 'vendring' om innflettingen av tynne kvister mellom «staver» i bindingsverkets «tavler», før naboene i landsbyen ble invitert til dugnad eller «klinegilde».
Ved arkeologiske undersøkelser finner man ofte leirklining i form av fragmenter av brent leire med avtrykk av flettverk på tuftene etter nedbrente forhistoriske langhus.
Oneta gasskraftverk

Oneta gasskraftverk er et varmekraftverk i Coweta i Oklahoma, USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 1.134 MW, med 4 kogenerasjons-gassturbiner og 3 ampturbiner. Operatør er energiselskapet Calpine Corp. 
Kraftverket stod ferdig utbygd i 2002. Brenselkilden er naturgass.
Kjerneved

Kjerneved er den innerste delen av en trestamme. Etter hvert som treet vokser, dør cellene innerst i stammen og danner kjerneveden. Linseporene i cellene i kjerneveden blir tettet igjen for å stoppe angrep fra parasitter og hos mange treslag fylles cellen opp med forskjellige stoffer. Disse trærne har annen (mørkere) farge på kjerneveden enn på yta.
Furu, einer, eik og ask har farget kjerneved mens gran, osp og lind har samme farge som på yta. Hos furua er cellen i kjerneveden (vanligvis kalt malme hos furu) fylt med kvae som gjør veden meget bestandig mot råte og insektangrep. Dette har husbyggere og snekkere kjent til og utnyttet i opp gjennom tidene, se på de gamle laftede husene, gamle vinduer, båter og stavkirkene.
Bjørk er et unntak og har ikke kjerneved.
Nordisk mesterskap i sjakk

Nordisk mesterskap i sjakk har blitt arrangert siden 1897, for det meste annen hvert år. Turneringa har siden 1899 blitt arrangert av Nordisk Sjakkforbund, og er som andre nordiske mesterskap åpen for deltakere fra de nordiske landene: Norge, Sverige, Danmark, Finland, Island og Færøyene.

Nordiske mesterskap i sjakk for barn og ungdom

Siden 1964 har det også blitt arrangerte årlige nordiske mesterskap for ungdomsskolelag, fra 1973 for gymnaslag/lag fra videregående skole og fra 1990 for barneskolelag. Dette er konkurranser mellom det beste laget fra hvert land.
Fra 1981 har det blitt arrangert årlige individuelle nordiske mesterskap for barn og unge opp til 20 år, i 5 ulike aldersklasser. Også her deltar bare de beste, to fra hvert land.
Store Andst

Historie

Store Andst var i flere århundre et fast stopp for reisende mellom Kolding og Ribe.
I Store Andst lå en rytterskole opprettet av Frederik IV. Rytterskoletavlen henger i dag ved hovedinngangen til Andst skole.
Landskapet rundt Store Andst ble skapt under siste istid. Gjennom årtusener har isen beveger seg frem og tilbake, som følge av varme og kalde perioder. Under isen skjedde det avleiringer av stein og jordmorene. Slik ble Lyngbakken skapt. Flod av smeltevann har skapt en tunneldal hvor bekken Andst går.
I perioden 1841–1896 hørte Andst ikke til Vejen kommune, men var en egen kommune med Gesten. Kommunen ble kalt Andst-Gesten kommune.
I 1896 ble den hetende Andst kommune og i 1970 ble den en del av Vejen kommune.
Skræling

Skræling er den betegnelse som norrøne oppdagere kalte urbefolkningen i Nord-Amerika på begynnelsen av 1000-tallet som de møtte på Grønland og Vinland (Newfoundland). De skilte ikke mellom inuitter og indianere.

Navnet

Begrepet skræling er det eneste nyord som er videreført fra den norrøne befolkningen på Grønland som døde ut på 1400-tallet. Opprinnelsen til begrepet er noe uklart, men muligens er det basert på det gammelnorske ordet «skrá» som betyr skinn. Det kan således være en beskrivelse av at de innfødte gikk kledd i skinn i motsetning til de norrøne som bar klær av vevd ull.
En annen forklaring kan være at skræling kommer fra det gammelnorske ordet skrælna, som fortsatt finnes i norsk språk som dialektordet skral, og har betydningen tynn, skrøpelig. På norsk bruker man betegnelsen skral når man føler seg dårlig eller syk. Skrælna viser til å krympe, minske eller tørking (av eksempelvis planter).
Inuit-ordet Kalaalleq kan være basert på det norrøne skræling ettersom kombinasjonen «skr» er ukjent i inuitspråket, eller på det norrøne ordet for klær, klæði.

Annet

Det er en øy i Canada som heter Skraeling Island (bredde: 78° 52' 60 N, lengde: 75° 55' 0 V) og som ligger på østkysten av Ellesmere Island i det kanadiske territoriet Nunavut.
Flesberg

Areal og befolkning

De fleste innbyggerne bor i tettstedene Lampeland, Svene, Flesberg og Lyngdal. 1. januar 2011 var folketallet i kommunen 2592.
Kommunens høyeste punkt er Flesebekkble (1270 moh.), som ligger på Blefjell.

Tusenårssted

Stevningsmogen fritidspark på Lampeland er valgt til Flesberg kommunes tusenårssted.
Stevningsmogen fritidspark er et fritids- og idrettsanlegg. Anlegget har en moderne skiskytter- og langrennsarena, 6 km lysløype, fotballbane og friidrettsanlegg. Det har også område for skileik og en 2 km asfaltløype for funksjonshemmede og rulleskiløpere. I tilknytning til området er det et grende- og aktivitetshus som også inneholder innendørs skytebane.
The Quiet Offspring

The Quiet Offspring er et musikkalbum med Green Carnation, utgitt i 2005.
Erlend Loes bibliografi

Erlend Loe (født 24. mai 1969 i Trondheim) er en norsk romanforfatter, oversetter og filmmanusforfatter. Han har tidligere jobbet på en psykiatrisk klinikk og har vært frilanser i Adresseavisen. Erlend Loe bor og arbeider i Oslo, hvor han i 1998 var med å starte et kontorfellesskap for manusforfattere som fikk navnet Screenwriters Oslo.

Bibliografien

Denne bibliografien omfatter dokumenter som handler om forfatterskapet til Erlend Loe. Den omfatter bøker, tidsskriftsartikler og studentoppgaver av ulik akademisk grad. Det er ikke registrert avisartikler, ettersom de kan gjenfinnes i Atekst. Under "Verk av Erlend Loe" er det inkludert en full bibliografisk beskrivelse av den norske førsteutgaven. Det er også inkludert en lenke til Nasjonalbibliotekets digitaliserte boksamling «Bokhylla» i de tilfellene der den første norske utgaven har blitt digitalisert. Referansene er hentet fra Nasjonalbibliotekets baser Norart, Norbok, Littforsk og Sambok.
Flåttum gård

Flåttum gård er en norsk TV-serie av Bror Hagemann og Niels Fredrik Dahl og regien var ved Terje Nilsen. Musikk av Anders Nøst
Serien ble sendt gjennom seks uker på NRK fra 18. mars til 22. april 1994, og hver episode hadde en varighet på 24. minutter.  Serien gikk i ungdomsprogrammet U.
Serien ble spilt inn på småbruket Sørlihagan, Bæregvegen i Sørum kommune.

Handling

Kjæresteparet Kalle og Hilde reiser på den norske prærien for å ha en ferieuke på et lite småbruk ved navn Flåttum. De skal passe bruket mens Kalles tante er på sydentur. Skjebnen vil det slik at de går av på feil holdeplass og havner på en annen gård med samme navn. Motvillig lar de seg invitere på kaffe. Dette blir starten på et merkelig mareritt, som forandrer livet til alle impliserte.
Frifant

Frifant forlag AS var et forlag som ble stiftet i 1997, og hadde hovedkontoret sitt på Nesodden. Forlagets utgivelser var blant annet lokalhistorie, norsk og gresk kultur, men også humoristiske betraktninger og liknende. Forlaget ble ledet av Arve Torkelsen, som selv har forfattet enkelte bøker, og redigert endel av de utgitte samlingene.
Vinteren 2011/2012 meldte Torkelsen at han ville avvikle enmanns-forlaget og nyte en tilværelse som pensjonist.
The Glow (album)

The Glow er et musikkalbum med Whimsical, utgitt den 2. mai 2005.
Yashili

Yashili (广东雅士利集团股份有限公司 ) er et melke- og soyamelkselskap med hovedsete i  Chaozhou i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina. Selskapet ble etablert i 1983.
I tillegg til hovedkvarteret i Chaozhou har Yashili produksjonsfasiliteter i Heilongjiang, Shanxi og i Zhengzhou i Henan.
I 2008 var Yashili et av flere kinesiske melkeselskaper som ble involvert i den kinesiske melkeskandalen hvor det ble avslørt at flere produsenter hadde tilsatt det helseskadelige stoffet melamin i morsmelkerstatning. Av de involverte selskapene var Yashili det eneste som eksporterte slike produkter. Det ble imidlertid ikke funnet spor av melamin i disse vareprøvene.
Till We Meet Again (sang fra 1918)

Norsk versjon

Otto Leisner har skrevet den danske teksten som den norske bygger på. Den norske tittelen er «Til vi sees igjen».
Pute

Pute er en gjensydd pose, oftest av tøy, fylt med et mykt materiale, til bruk som støtte for en som hviler, ligger eller sitter.

Putetyper

Som støtteputer er hodepute som hodeunderlag i ei seng vanligst, men også sofaputer, ryggputer, og andre puter til bruk i stoler og på benker er vanlige. Flere av disse er dekorputer bare til pynt.
Det kan ellers være myke puter på bærestropper og idrettsutstyr og seleputer på seletøy. Andre puter er for eksempel nåleputer, syputer eller knipleputer og lukteputer (til parfyme).
Ordet «pute» betød opprinnelig «noe som er oppsvulmet eller oppblåst» og brukes fremdeles med denne betydningen. Under føttene er det for eksempel tåputer, og kameler har spesielle tråkkeputer. «Pute» betegner også en lang rekke gjenstander innenfor flere fagområder, ofte i betydningen støtpute.

Materialer og fyll

Fra gammelt av ble hodeputer og dyner fylt med tørt gress eller halm, fjær, krøllhår og liknende. Finere puter ble stoppet med mykt og lett dun, helst såkalt edderdun, det vil si dun fra ærfugl, og dunsanking var tidligere en viktig næringsvei enkelte steder ved kysten i Norge. I dag er hodeputer ofte fylt med dun av forskjellige tamme gjess og ender eller med moderne, syntetiske, lette og allergivennlige materialer.
Selve puteposen kan være sydd av vevd stoff, tidligere helst av lin, seinere overveiende av bomull. Finere puter kan også være sydd av silke eller sateng. Andre typer puter kan være lagd av fløyel, skinn og annet. Puter kan også være fylt med luft.

Putevar

Fordi tykke puter er vanskelige å vaske og tørke, kan puter, særlig hodeputer i senger, beskyttes med et eget trekk eller putevar. Det hindrer puta fra å bli skitten og er lett å skifte og vaske. Andre puter har vanligvis et igjensydd trekk av grovere kvalitet og med mer pynt.

Annet

Sovestillingen var i tidligere tider ofte halvt sittende, og store puter og korte senger var derfor vanlige.
I Japan og andre steder i Asia har det tradisjonelt også vært brukt små treskamler som nakkestøtter istedenfor myke hodeputer av stoff. Også i antikkens Pompeii er det funnet murte senger med harde puter, det vil si forhøyninger av stein ved hodeenden.
Ankenes alpinanlegg

Arctic skipass

Som et samarbeidsprosjekt mellom Ankenes alpinanlegg, Narvikfjellet, Riksgränsen, Björkliden og Abisko, kan man kjøpe skipass som kan benyttes ved alle de nevnte alpinanleggene. Skipasset kan kjøpes som 3-dagerskort, 4-dagerskort og 7-dagerskort.
Mikrobil

En mikrobil er en svært liten bil. Forskjellige definisjoner benyttes, blant annet «under 3 meter i lengde» og «et interiørvolum under 2,400 liter». Vanligvis er det kun plass til fører og én passasjer, og ofte har bilene kun tre hjul. Mikrobiler utvikles vanligvis av økonomiske grunner, ved mangel på materialer og utstyr, bensinmangel eller liknende.
Mange mikrobiler utvikles også for bruk i drabantbyer, hvor eieren kjører fra hjemmet til en stasjon for kollektivtransport, hvor mikrobilen blir parkert frem til eieren kommer tilbake fra arbeid. På mange steder er det også utplassert ladestasjoner for elektriske biler, for å oppmuntre til bruk av slike.
Det finnes også en mengde mikro-lastebiler, som brukes til lokale leveringer på smale gater, hvor vanlige lastebiler er for store.

Historie

Mange av mikrobilene dukket opp etter 2. verdenskrig, spesielt i Tyskland, hvor tidligere flyprodusenter som Messerschmitt og Heinkel utviklet seg til å bli store produsenter av mikrobiler. Messerschmitt KR175, KR200 og TG500 var til og med utstyrt med bobleformede vinduer, som i fly, noe som gav dem tilnavnet «bubble car» – engelsk for «boblebil».
Frankrike produserte også en mengde liknende mikrobiler kalt voiturette, men i motsetning til de tyske modellene ble disse sjelden eksportert. Svært små biler har også vært populært i Japan, på grunn av ulike skatte- og forsikringsfordeler sammenliknet med andre kjøretøyer. Disse er kjent som keicars, og skiller seg fra de europeiske mikrobilene ved å være utviklet og bygget med et tradisjonelt design, men i mindre skala, mens de europeiske modellene vanligvis er svært uvanlige.
Smart Fortwo, lansert i 1998, kan sees som en vellykket reintrodusering av mikrobilprinsippet, men i likhet med de japanske keicars er den relativt konvensjonell i designet.
Dialektologi

Dialektologi er det vitenskapelige studiet av språklige dialekter, det vil si variasjoner innen ett og samme språk som følge av geografisk utbredelse.
Tradisjonelt har bestemming og opptegning av isoglosser – linjer på kart som viser utbredelsen til ulike dialektale fenomener – vært viktig i dialektologien. De mest studerte temaene i dag er blant annet problemet med innbyrdes forståelighet ved definisjonen av språk og dialekter, tilfeller av diglossi (hvor to dialekter benyttes ved ulike situasjoner), dialektkontinuum og plurisentrisme.
Hans Kurath og William Labov er to av de mest innflytelsesrike forskerne innen dette fagfeltet.
Måneskinnssonaten

Lytteprøver

Første sats
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.
Annen sats
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.
Tredje sats
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.
Cheiridea

Levevis

Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.

Utbredelse

Arten er bare kjent fra Sierra Leone.
Alocoderus semienensis

Levevis

Disse billene lever i møkk og er hyppigst på steder der husdyr beiter.

Utbredelse

Arten er utbredt i Etiopia innen den afrotropiske faunaregion.
Pelecopsis radicicola

Utseende

Pelecopsis radicicola er en liten edderkopp. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter.
Artene i denne slekten er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens genitalier, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.
Beslutning

Beslutning er en betegnelse på en rettslig avgjørelse som verken er en kjennelse eller dom. Beslutninger omfatter kun prosessuelle spørsmål, og avgjør ikke den materielle siden ved en tvist eller en straffesak. En rekke beslutninger er nokså hverdagslige og kan ikke ankes, mens viktigere beslutninger kan angripes på denne måte.
I sivilprosessen treffer retten avgjørelser om «saksbehandlingen som ikke etter loven krever kjennelse», eller «å samtykke til eller nekte anke», ved beslutning.