Støyforurensning

Helseskader

Støyforurensning er ofte svært helseskadelig. Støy kan føre til eller bidra til blant annet stress, konsentrasjonsvanskeligheter og hjerte-/karsykdommer. Ifølge EUs miljøbyrå (EEB) får hvert år 245 000 EU-borgere hjerte- og karsykdommer som er fremkalt av veitrafikkstøy. Hvis forholdene er de samme i Norge, tilsvarer dette over 2000 nordmenn.

Sterk støy kan gi hørselsskader

Sterk støy kan medføre hørselsskader som hørselstap og/eller tinnitus(øresus). Iflg. HMS-magasinet får 2000 mennesker i Norge årlig hørselsskader på jobb. Blant annet barnehageansatte og kundebehandlere i såkalte callsentre fremheves som særlig utsatt. Ifølge Legehåndboka har imidlertid enkelte studier vist forekomst av sensorineuralt hørselstap på over 40 % blant ansatte i diskotek mot 10 % i referansegruppen.

Nærmere om støyplageindeksen, SPI

SPI er et mål for omfanget av støyplager fra en støykilde, for eksempel en motorvei, jernbane eller flyplass. Den beregnes ut fra forventet plagegrad ved et gitt støynivå. Plagegraden er beregnet etter omfattende spørreundersøkelser av hvorvidt og eventuelt hvor mye folk plages av støyen fra disse støykildene – for så å omregnes til prosenter mellom 0 og 100, henholdsvis ingen og maksimal plagegrad.
SPI = gjennomsnittlig plagegrad x antall støyplagede
Plagegraden øker med støynivået, men varierer også noe med støykilden. Således er støy fra veitrafikk beregnet å gi samme plagegrad som 3 dBA kraftigere støy fra jernbane og 3 dBA svakere støy fra flytrafikk. Som mål for støynivå brukes da et veiet gjennomsnitt (Lden av Day Evening Night), hvor støy om kvelden (kl. 19–23) og natten (kl. 23–07) tillegges henholdsvis 5 og 10 dBA ekstra.
Dette gjenspeiler seg i mye av det norske støyregelverket, for eksempel Miljøverndepartementets retningslinje for behandling av støy i arealplanleggingen (T-1442). De høyeste anbefalte grenseverdiene (det vil si nedre grense for gul støysone) er således 55 dBA Lden for veitrafikkstøy, 58 dBA Lden for jernbanestøy og 52 dBA Lden for flystøy.

Støy på arbeidsplassen

Forskrift om tiltaks- og grenseverdier skal beskytte arbeidstagerne mot helseskadelig støy. Blant annet er hørselvern påbudt ved 85 dBA og mer, målt som gjennomsnitt over 8 timer. Ved fire timers eksponering tillates dobbelt så sterk støy, det vil si 88 dBA.
Som så ofte ellers blir heller ikke denne forskriften alltid fulgt. En undersøkelse i regi av Arbeidstilsynet ved 640 bedrifter (innen blant annet bygg og anlegg, næringsmiddelindustrien, barnehager og telefonsalg) viste følgende: 38 % hadde ikke gjennomført støymålinger, 43 % hadde ingen planer om å redusere støyen, og 63 % fikk pålegg om tilsammen 1098 forhold.

Betydelig fremgang på mange arbeidsplasser

På mange arbeidsplasser har fremgangen vært betydelig, blant annet fordi støyende maskiner og motor er blitt erstattet med mindre støyende. For eksempel er støynivået i førerkabinen til Vys El 18 ved samme hastighet opptil 10-15 dBA lavere enn i det eldre El 14, som igjen var mindre støyende enn forgjengerne. Den sterkeste togstøyen i dag, både for lokførere og for omgivelsene, er tyfonen som brukes ved planoverganger. Denne støyplagen forsvinner etter hvert som planovergangene blir nedlagt.