De tre vise menn

De tre vise menn, også kalt hellige tre konger, er den kristne tradisjonens vanligste tolkning av Bibelens fortellinger om de østerlandske stjernetyderne som Betlehemsstjernen angivelig førte til Betlehem og Jesu fødested. 
De omtales i Matteusevangeliets kapittel 2, vers 1-12: «Da Jesus var født i Betlehem i Judea, på den tid Herodes var konge, kom noen vismenn fra østen til Jerusalem og spurte: Hvor er jødenes konge som nå er født? Vi så hans stjerne da den gikk opp ved morgengry, og er kommet for å hylle ham.»  Til tross for at bibelhistorien ikke nevner antallet, har troende antatt at de var tre, ettersom de overrakte tre gaver til Jesusbarnet: gull, røkelse og myrra.
Tidlig oppstod en rik legendedannelse, og vismennene fikk navnene Kaspar, Melchior (Melkior) og Balthasar (Baltasar). Deres besøk hos Jesusbarnet feires i den vestlige verden på trettende dag jul eller Helligtrekongersdag, 6. januar (epifania).

Bibelhistorier og andre myter

De besøkende som skal ha dratt for å lete opp Jesusbarnet, kom først til Kong Herodes, men måtte reise videre til Betlehem før de fant barnet. Matteusevangeliet forteller videre om de vise menn som gikk inn i huset der han befant seg (Matteus 2:11), fikk se barnet og falt på kne. Så åpnet de sine skrin og bar frem gull, røkelse og myrra, gaver som har blitt tolket ut fra Jesus' senere liv: gull fordi han var konge, røkelse viste til hans prestegjerning og myrra til lidelse og død.
Ifølge gammel østlig tradisjon er det tolv vise menn, og tidlige kirkefedre hevdet at det var 12, 14, 15 eller bare 3. Fra 200-tallet ble vismennene ansett som tre konger, for slik å oppfylle spådommene i Salme 72: Konger fra Tarsis og fjerne kyster skal sende skatt til ham. Kongene i Saba og Seba skal komme med gaver. Alle konger skal kaste seg ned for ham, alle folkeslag skal tjene ham.  Fra 500-tallet fikk vismennene, eller «de hellige tre konger» navn: Kaspar, konge av India, Melchior, konge av Persia og Balthasar, konge av Arabia eller Etiopia.
Relikvier som påstås å være etterlevninger fra de tre vise menn, blir forvart i Kölnerdomen i Köln i Tyskland.

Fremstillinger i kunsten

I en veggmosaikk i S. Apollinare Novo i Ravenna i Italia fra sent på 500-tallet er de tre vise menn fremstilt foran en rekke kvinnelige helgener på vei for å gi Jesusbarnet gaver. Mennene er kledd i østlige drakter med fint mønster, edelstener og hermelinpels. På hodet bærer de frygiske luer, et hodeplagg som frygerne i Lilleasia bar i oldtida og som ble overtatt av grekerne og derfra brakt videre i Europa. Frygiske luer var kjegleformede toppluer av mykt tekstil, med øreklaffer og foroverbøyd topp. I europeisk kunst blir de gjerne båret av folk fra orienten. Disse luene ble under den franske revolusjon pyntet med trefarget kokarde og gikk da under navn av jakobinerlue, frihetslue eller den røde lue. Bildet i Ravenna ble restaurert på 1800-tallet. Luene er ikke like tydelige på en av de eldste fremstillingene av vismennene fra Priscillakatakomben i Roma  fra 100- eller 200-tallet, men på senere sarkofagdekor er de vanlige, for eksempel på «treenighets-sarkofagen» i Lateran-museet i Vatikanet fra ca. 315. 
I engelske tekster er de vise menn etter gresk omtalt som magi. En norsk oversettelse kan være magiker eller filosof som har studert astrologi og som ble tillagt okkulte krefter. Denne tittelen ble gitt til prester innenfor zoroastrismen. De hadde flere virkefelter som å lege syke og forklare fysiske fenomener. De var kjent for å praktisere astrologi og forutsi fremtiden. Astronomer hevder at de frygiske luene som vismennene bærer i flere billedfremstillinger, ble brukt av astrologer som drev med stjernetyding. Vismennene er fremstilt med de samme luene i mosaikkene på korbuen i Santa Maria Maggiore i Roma. På den ene siden vises besøket hos Herodes og på den andre siden bærer de frem sine gaver til Jesusbarnet. Men ofte er de fremstilt som konger. En av grunnene kan være Den gyldne legende, som forteller om konger som kom til Jerusalem og som også gir dem navn, Kaspar, Melkior og Baltasar. Derfor ble de etter 1200-tallet som oftest fremstilt som konger, som i Santa Maria i Trastevere i Roma.
I Norge synges det "fra Saba kom de konger tre" i julesangen "Et barn er født i Betlehem", og "stjernen ledet vise menn" i "Deilig er den himmel blå".