Ådalselva

Ådalselva naturreservat

Ådalselva naturreservat (cirka 2 012 daa, hvorav cirka 103 daa landareal) ble fastsatt ved kgl. res. 22. juni 2018 med hjemmel i lov 19. juni 2009 nr. 100 om forvaltning av naturens mangfold (naturmangfoldloven) § 34, jf. § 37 og § 62. Fremmet av Klima- og miljødepartementet. Naturreservatet inngår i Tyrifjorden våtmarkssystem IBA.
Formålet med naturreservatet er å bevare en naturtype i form av et særegent og helhetlig elvesystem med flere evjer, bukter, viker og tjern i tilknytning til hovedløpet. De grunne delene av Begna er særlig viktig for overvintrende sangsvaner og andre våtmarksfugler. Tjernene er også viktige som hekke-, nærings- og trekkområder for våtmarksfugler. Det er en målsetting å beholde verneverdiene i best mulig tilstand, og eventuelt videreutvikle dem.
Naturreservatet omfatter elvestrekningen fra og med Hen på østbredden og Støa på vestbredden i sør og nordover, inkludert de mer eller mindre tilsnørte tjernene på østsiden; Henstjern (cirka 290 daa), Fluetjern (cirka 93 daa, på vestsiden av elva), Motjern (cirka 37 daa), Svensrudtjernet (cirka 83 daa), Grønvolltjernet (cirka 105 daa) og Døvlingen (cirka 105 daa), samt elvestrekningen videre oppstrøms til Hallingby.
Strekningen som inngår i reservatet er stilleflytende, og de to evjene og tjernene er mer eller mindre avsnørte fra elveløpet, men forbundet til denne og seg i mellom med smale kanaler. Motjern er tilnærmet avsnørt, men vannstanden følger elvas. Ved Semmen vider elva seg ut til en bredde på omkring 300 m og danner en elvestrekning som lokalt går under navnet Langsua (cirka 490 daa). Bortsett fra djupålen er elva grunn i dette området. Også evjene og tjernene er grunne, og gruntvannsområdene i elva utgjør cirka 1 300 daa til sammen.

Tilsig og bielver

Fire mindre bielver har utløp i Ådalselva nedstrøms Sperillen. Både Ådalselva og bielvene får dessuten tilsig fra en rekke større og mindre bekker.
Somma, som er den største av bielvene, dannes ved utløpet av Samsjøen og renner ut i Ådalselva ved begynnelsen av Somdalen, øst av Ådalselva. Somma er omkring 6 km lang. Sommavassdraget inkluderer også Haugerudelva, som er tilførselselv til Samsjøen. Om også denne medregnes er vassdraget cirka 18 km langt.
Skollerudelva er ei lita elv som dannes av flere bekker i Doktormarka, på vestsiden av Ådalselva. Den får tilsig fra blant annet fra Øvre- og Nedre Damtjern. Elva renner ut i Ådalselva et par hundre meter sørøst av Aslebråten, like sør for Hval bru.
Semmenelva er ei lita elv som dannes ved utløpet av Nordre Semmentjern, i Doktormarka på vestsiden i Ytre Ådal. Elva får tilsig fra flere bekker i området, samt via en kort kanal fra Søndre Semmentjern. Den renner ut i Ådalselva like sør for Skollerudelva.
Væla er omkring 19 km lang og dannes ved utløpet av Søndre Vælsvannet på østsiden av Ådalselva, ved fylkesgrensen mellom Buskerud og Oppland. Elva renner ut i Henstjern i Ådalselva, ved Hen.

Vannføring

I Ådalselva har NVE og Foreningen til Bægnavassdragets Regulering (FBR) samlet inn vannføringsdata fra tre ulike hydrometriske stasjoner siden 1864

Flomhistorie

De største flommene i Ådalselva har stort sett vært i mai og juni, men det har også vært flere tilfeller av flomvannføringer på over 600 m³/s i månedene juli til september. Den største registrerte flommen opptrådte der våren 1879 og kulminerte 31. mai med 925 m³/s. Den største høstflommen kulminerte 17. september 1866 med 805 m³/s. Samme året var det også en stor vårflom med nesten 700 m³/s. De store kraftutbyggingene i Begnavassdraget i perioden etter 1947 medførte en reduksjon av flommene, slik at 10-års middelet de senere årene stort sett har variert mellom 300 og 400 m³/s.

Flomtopper etter 2001

Ådalselva hadde kraftig flomvannføring i siste halvdel av mai 2013, på grunn av mye nedbør i form av regn og snøsmelting i fjellet. Flomtoppen ble nådd mellom kl. 00:00 og 11:00 lørdag 25. mai og kulminerte med cirka 587 m³/s ved Strømstøa (nedstrøms Sperillen), noe som tilsvarer 50-årsflom. Utover dagen falt flomvannføringen til cirka 579.9 m³/s kl. 16:00. Ved Hønefoss er det anslått at flomvannføringen var cirka 45 m³/s høyere enn ved Strømstøa.

Fiske og friluftsliv

Ådalselva har mange flotte rasteplasser og badeplasser, og har tradisjonelt vært kjent for godt sportsfiske etter ørret, selv om ørretbestanden har vært synkende i senere år. Visse stryk og strekninger langs elva har vært spesielt populære blant fluefiskere, men også fiske med mark, sluk og spinner er populært. Fra Hen og nordover er elva også godt egnet for kanopadling og fiske med stang fra båt.
I elva finnes også abbor, gjedde, sik, brasme, ørekyte (lokalt kalt kime) og elvemusling. Sistnevnte ble totalfredet i 1993. Fiskekort er nødvendig i elva. For storparten av elva er det Ådal Elvelag som forestår salg av fiskekort (via Inatur), men for fisket ved Eriksplassen (vestsiden) er det Ådal Jeger- og Fiskeforening som forestår salg av fiskekort. Der er det selvbetjeningskasse for fiskekort på stedet.