google/wiki40b huggingface dataset:
Anastasius perseren

Anastasius perseren (opprinnelig Magundat, født i Rayy, død 22. januar 628 i Bethsaloe i Det nypersiske rike), eller Anastasios, var en munk som led martyrdøden, og regnes som helgen i den katolske kirke og i de ortodokse. Han ble kanonisert innenfor rammene av annet Nikea-konsil.

Bakgrunn

Anastasius var sønn av en persisk magier som het Bay, og hadde en bror hvis navn ikke er overlevert. Han tjenestegjorde under den persiske storkonge Chosrau II som soldat i kavaleriet og kjempet i krigen mot Østromerriket. Han var understilt general Farrukhan, kalt Shahrbaraz, og var med ved erobringen av Jerusalem, da perserne også erobret det sanne kors som krigsbytte og brakt til sasanidenes hovedstad Ctesifon.

Overgang til kristendommen, munk

Han reagerte mot Chosrau IIs forfølgelse av de kristne og ble beveget av dem og av det hellige kors til selv å gå over til kristendommen. Han forlot militæret og lot seg i 620 døpe i Athanasiosklosteret av Modestus (senere patriark av Jerusalem). Etter en visjon forlot han syv år etter klosteret og begav seg til Caesarea. Der ble han tatt til fange av perserne.

Martyrium

I persisk fangenskap ble han ført til Bethsaloe. Der ble han torturert for å få ham til å avsverge sin kristne tro. Til slutt ble han sammen med sytti andre kristne fanger hengt den 22. januar 628. Så ble hodet hans hugd av. Kroppen ble så kastet til hundene, men de skal ifølge legenden ikke ha rørt den.

Helgen, relikvier

Hans relikvier ble først bragt til Sergiosklosteret i Bethsaloe. Ifølge tradisjonen fikk pave Honorius I bevirket at hans legeme ble bragt til Konstantinopel, og ifølge Beda Venerabilis havnet det så i Roma, der beinene siden ble bragt til S. Vinzenzo ed Anastasio, i den romerske bydel Fontana di Salvio. Hodet fikk keiser Henrik III i 1047 bragt fra Roma til domkirken i Speyer i Tyskland.
En Passio skrevet på gresk beskriver hans liv og død. En adaptert oversettelse til latin, muligens skrevet av Theodor av Canterbury, ble benyttet av den anglosaksiske kirkehistoriker Beda Venerabilis for sin fremstilling.
Etter at domkirken i Speyer ble plyndret under napoleonskrigene mot slutten av 1700-tallet havnet godet i Kloster Lichtenthal. Derfra fikk biskop Nikolaus von Weis i 1851 brakt det tilbake til Speyer, og siden da har det vært der i Katarinakapellet i domkirken.
Hans katolske minnedag er 22. januar. I Basileios II' menologion (ca 1000) er det en fremstilling av overføringen av hans levninger til Konstantinopel.
Han anropes som vernehelgen for gullsmeder og mot raseri.
Myromexocentrus

Utseende

Middelsstore, brede, brunlige trebukker. Antennene er tynne og omtrent dobbelt så lange som kroppen. Pronotum er mye bredere enn langt, med en liten tann på hver side. Dekkvingene er parallellsidige, gjerne med lyse flekker.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Vietnam  og på Taiwan.
Listeforbund

Et listeforbund (eller listesamband) var et samarbeid mellom to eller flere partier i valg i Norge. Listeforbund hjalp mindre partier med å unngå «bortkastede stemmer» ved at stemmene deres kunne telles sammen dersom dette gjorde at partiene fikk flere mandater enn hvis stemmene ble talt hver for seg.
Ved opptelling av stemmene i en valgkrets ble først alle listene telt opp for seg, og mandatene regnet ut. Deretter ble det foretatt en ny beregning, der partiene som hadde listeforbund sammen ble regnet under ett. Hvis sistnevnte beregning gav flere mandater enn førstnevnte ble denne lagt til grunn for den endelige mandatfordelingen.
Partier som hadde inngått listeforbund måtte indikere dette på stemmesedlene sine. Enkeltvelgere kunne reservere seg mot at deres stemme ble talt med til fordel for samarbeidspartnerne i listeforbundet ved å stryke denne erklæringen fra stemmeseddelen sin. Dette skjedde ikke ofte, men fungerte som en slags «sikkerhetsventil» for velgerne.

1930–1945

Listeforbund ble innført før stortingsvalget 1930. Ordningen kom på grunn av Arbeiderpartiets fremgang, da valgordningen med bruk av d'Hondts metode favoriserte de største partiene. Derfor sørget de ikke-sosialistiske partiene for å tillate listeforbund, for å prøve å hindre Arbeiderpartiet i å få flertall. Arbeiderpartiet protesterte på den nye ordningen, uten å nå frem.
Ordningen med listeforbund varte til og med stortingsvalget 1945, men ble avviklet før 1949-valget.

1980-tallet

Et forsøk på å få gjeninnført listeforbund ble gjort i 1969, uten hell. Et nytt forsøk ble gjort i 1984, på initiativ fra Kristelig Folkeparti og Senterpartiet. Denne gangen støttet Høyre og Fremskrittspartiet forslaget, som dermed fikk flertall i Stortinget. Det var derfor tillatt med listeforbund ved stortingsvalget 1985, og ordningen ble benyttet av de tre sentrumspartiene Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Det Liberale Folkepartiet i flere fylker.
Partiene som fikk gjeninnført listeforbundet før valget i 1985 ønsket egentlig å få innført utjevningsmandater. Dette krevde imidlertid grunnlovsendring og to tredels flertall, noe Arbeiderpartiet blokkerte. Innføring av listeforbund kunne derimot gjøres via å endre valgloven, noe som kun krevde simpelt flertall. Arbeiderpartiet var egentlig imot både utjevningsmandater og listeforbund, siden de oppfattet disse tingene som verktøy ikke-sosialistisk side brukte til å opprettholde stortingsflertallet sitt. Etter harde debatter i Stortinget snudde Arbeiderpartiet, og endte med å godta utjevningsmandater da man reviderte valgordningen i 1988. Fra og med stortingsvalget 1989 ble derfor ordningen med listeforbund avviklet igjen.
Rubin Okotie

Landslaget

Han ble tatt ut i Østerrikes EM-tropp til EM i Frankrike 2016.
Korsvei-bevegelsen

Festivaler

Korsvei-festivalene har for det meste funnet sted på Dyrskuplassen i Seljord, men har også blitt avholdt andre steder.
Sigdal kjøkken

Sigdal Kjøkken er en norsk kjøkkenleverandør med hovedkontor på Trollåsen og fabrikk i Nedre Eggedal, som eies av det svenske konsernet Nobia AB.
Sigdal Kjøkken er en landsdekkende kjede, med ca. 70 franchise butikker, hvor man markedsfører og selger både via det profesjonelle nybyggmarkedet og direkte til forbrukermarkedet. Sigdal Kjøkken har 200 ansatte, fordelt på produksjon og salg. Sigdal Kjøkken er heleid av svenske Nobia AB, som med sine over 20 varemerker er Europas største konsern innen kjøkken, bad og garderobe.
Karst

Definisjoner

Vi kan dele opp karstområdet ut ifra hvilke prosesser de blir dannet ved.

Pseudokarst

Denne formen for karstlandskaper kan minne om ekte karst, men den er dannet ved andre prosesser. Eksempler på pseudokarst kan være: Termokarst, brekarst, vulkanokarst (grotter dannet ved lavastrømmer), tektoniske grotter, abrasjonsgrotter og silikatkarst.
Falsepilysta

Utseende

Middelsstore, avlange, mørkbrune trebukker. Antennene tynne, noe lengre enn kroppen. Pronotum er nesten kvadratisk, uten tenner på sidene. Dekkvingene er litt avsmalnende bakover, med lyse (hvite, gule eller oransje) flekker.

Utbredelse

Slekten lever på Filippinene.
Kjernefysisk nedsmelting

En kjernefysisk nedsmelting skjer når kjernen på en atomreaktor smelter. En slik hendelse er betraktet som en alvorlig atomulykke. Reaktorkjernen, som består av brenselet, kan smelte seg gjennom gulvet og falle igjennom. Den smeltede kjernen fortsetter videre nedover og utveksler varmeenergi med omgivelsene. Prosessen stanser når nok materiale rundt har smeltet til at kjernen er nedkjølt såpass mye at temperaturen er for lav til å smelte materialet under, eller til det treffer grunnvann.
Det som skjer under nedsmeltingen er kun en varmeutveksling/avkjøling og har ikke med kjernefysiske reaksjoner å gjøre. Nedsmelting må derfor ikke forveksles med kjernefysisk eksplosjon eller en kjedereaksjon. En dampeksplosjon kan derimot oppstå om den nedsmeltede kjernen treffer vann.
Den mest kjente kjernefysiske nedsmeltning i senere tid er Tsjernobylulykken i 1986 hvor en av fire reaktorer ble ødelagt. Det enorme omfanget av Tsjernobyl-ulykken skyldtes først og fremst at de modererende stavene av grafitt tok fyr og brant i ni dager. Brannen løftet radioaktivitet opp i luften over lang tid, slik at radioaktiviteten ble spredt.
Agronom

Agronom er en yrkestittel for personer med landbruksfaglig utdannelse. 
Tittelen kan både referere til en utdannelse, og til en stilling. Utdannelsen kan være fra en jordbruksskole, eller, i Norge, fra Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) (tidligere UMB og Norges landbrukshøgskole). I resten av Norden brukes tittelen agronom bare om kandidater med høyere landbruksutdannelse, dvs. tilsvarende NMBU. 
I Norge, kan «agronom» også være en del av stillingstittelen til ansatte i offentlig landbruksforvaltning: herredsagronom, fylkesagronom, reindriftsagronom, m.fl.
Verdenscupen i freestyle 2018/19

Verdenscupen i freestyle 2018/19 ble organisert av FIS og begynte i september i Cardrona og ble avsluttet i februar i Sveits.
Afrikansk nakenhund

Opprinnelse og alder

Intet er kjent omkring denne hundens opphav, annet enn at navnet peker mot en opprinnelse fra Etiopia eller strøk som tidligere lå under det abissiske riket vi i dag kjenner som Etiopia. Noen har hevdet at den kan være en slektning av chinese crested, men dette er høyst uvisst. Kan hende er den også en nær slektning av den nå antatt utdødde egyptisk nakenhunden, som av noen også ble kalt nubisk nakenhund og hårløs pyramidehund. Kanskje er det til og med snakke om at de er varianter av samme type.

Utseende, anatomi og fysikk

Afrikansk nakenhund kan minne om en blanding mellom chinese crested og små peruvianske nakenhunder, men dette er kun en visuell betraktning. Den skal finnes i en rekke fargevarianter, både uten og med behåring (trolig i forholdet 2:1).

Bruksområde

Afrikansk nakenhund brukes i sitt naturlige habitat som jakthund på rotter og andre små skadedyr. Trolig er den også en habil vakthund og familiehund, men svært lite er kjent om dens brukshundegenskaper.

Lynne og væremåte

Intet kjent, men den sies å være svært primitiv.

Annet

Noen hevder at såkalte nakenhunder har en generelt høyere kroppstemperatur enn andre hunderaser (opp mot 40°C sier noen), men dette medfører ikke riktighet. Det korrekte er at kroppstemperaturen er som for hunder flest, altså omkring 38 °C.
Alle nakenhunder har et gen som gjør at de ofte mangler noen tenner. Nakenhunder som er lyse i huden blir fort solbrendte i sterk sol og trenger beskyttelse, enten i form av bekledning eller solkrem med høy solfaktor. Mørke nakehunder tåler imidlertid nesten like mye sol som hunder med behåring.
For solkremer bør man rådføre seg med en veterinær før man velger merke og type, eventuelt med andre som har erfaring på området. Nakenhunder kan (og bør) bades fra tid til annen, men ikke for ofte og en bør bruke en svært mild shampoo som ikke har tilsetninger av parfyme, primært en shampoo beregnet for hunder.
Det skal også påpekes at såkalte nakenhunder ikke er spesielt allergivennlige, slik mange tror. Se artikkel om hundeallergi for flere detaljer om hvorfor.
Vigsnes Kobberverk

Vigsnes Kobberverk er et bergverk som ble startet i 1865. Det ligger på nordvestsiden av Karmøy, rett nord for Haugesund lufthavn. 
Torbjørn Brualand var den opprinnelige oppdageren av kobbermalm på Visnes og tok i samarbeid med Mauritz Kartevold kontakt med   Antwerpen Gruveselskap ved dens representant i Norge, Charles de France, som overtok rettighetene til malmfunnet og ble direktør i selskapet.
Gamlegruva var i drift fra 1865 til 1895. Det ble utdrevet 1,4 millioner metriske tonn råmalm hvorav 85 000 tonn ble eksportert.
Rødklev gruve var i drift fra 1899 til 1972. Her ble det utvunnet 2,8 millioner tonn råmalm hvorav 1,3 millioner tonn ble eksportert.
På folkemunne har det alltid vært hevdet at kobberet i Frihetsgudinnen i New York kommer fra Visnes. Høsten 1985 ble kobberet fra statuen analysert, og det ble da bekreftet at det er utvunnet på Visnes. Senere er disse resultatene trukket i tvil.
Vigsnes Grubemuseum er åpent i sommersesongen, eller etter avtale. Museet har i sin samling blant mye annet den første elektriske glødepæra som ble tatt i bruk allerede ca. 1870.
Svein Mossige

Karrière

Mossige ble cand.psychol. ved Universitetet i Oslo i 1974, er spesialist i klinisk psykologi med fordypning i barn og ungdom og ble dr. psychol. ved Universitetet i Oslo i 1998. Han arbeidet tidligere som klinisk psykolog. Fra 1996 til 2010 var han seniorforsker, forsker I og forskningsleder ved NOVA. Han ble professor i psykologi ved Universitetet i Oslo i 2011, og har en bistilling som forsker I ved NOVA.
I 2014 ble han leder for Voldsprogrammet ved NOVA, et femårig forskningsprogram etablert av Regjeringen.
Steinar og Bjørns bærbare fredagsparty

Steinar og Bjørns bærbare fredagsparty er et norsk humorprogram med Steinar Sagen og Bjørn Eidsvåg som gikk på NRK Radio i 2013. Programmet gikk på fredagsettermiddager og ble sendt på P3. Det var alltid en gjest med i slutten av programmet.
Første sending gikk av stabelen 18. januar 2013.
Programmet ble lagt ut på podkast.
Potheinos

Biografi

Da Ptolemaios XII døde i år 51 f.Kr., hadde han gitt uttrykk for at Ptolemaios XIII og Kleopatra skulle være medregenter av Egypt, med den romerske republikk som deres voktere. Ptolemaios XIII var mindreårig, og Potheinos ble utpekt til hans regent. Generalen Akillas og retorikkeren Theodotos fra Khíos var også voktere av den egyptiske kongen. De fleste egyptologer mener at Potheinos brukte sin innflytelse til å snu Ptolemaios imot Kleopatra, og at Kleopatra i år 48 f.Kr. ble forsøkt forvist i den hensikt å gjøre Ptolemaios til enehersker. Potheinos skulle selv besitte makten bak tronen. De fikk kontroll over hovedstaden Alexandria, og Kleopatra var tvunget til forlate byen. Hun organiserte snart sin egen hær, og det var brutt ut borgerkrig i Egypt. Deres søster Arsinoe IV gjorde også krav på tronen.
Roma var også innviklet i borgerkrig, og etter slaget ved Farsalos søkte Pompeius asyl i Egypt. Innledningsvis hadde Potheinos gitt uttykk for å ha akseptert dette, men han fikk Pompeius stukket ned og halshogd den 29. september i år 48 f.Kr. i håp om å vinne Cæsars gunst. Da Cæsar ble presentert for hodet av Pompeius, reagerte han med sorg og avsky, og beordret liket av Pompeius sporet opp for å gi ham en romersk begravelse. Potheinos hadde oversett det faktum at Cæsar hadde innvilget amnesti for sine fiender i borgerkrigen, inkludert Cassius, Cicero og Brutus. Kleopatra brukte Potheinos feilgrep for å vinne Cæsars gunst, og ble etter hvert også hans elskerinne.
Cæsar sørget deretter for henrettelse av Potheinos og for å gifte Kleopatra til Ptolemaios. I det aller siste kapittelet av Cæsars bok Commentarii de Bello Civili (Kommentarer til borgerkrigen) er det beskrevet at Potheinos sørget for at Akillas angrep Alexandria og sendte en beskjed om ikke å nøle, men å fullføre planen, budbringerne ble avslørt og deretter lot Cæsar Potheinos fengsle og drept, sannsynligvis med en kniv. Hans død ble kort deretter fulgt av en ti måneders lang beleiring av Alexandria.
Oberea linearis

Utseende

En middelsstor (11-14 mm), svært slank, svart trebukk med oransje bein. Den er lett å kjenne på den smale kroppsformen og fargen. Antennene er svarte og tydelig kortere enn kroppen. Hodet er svart, noe rundet sett ovenfra. Pronotum er rektangulært, litt bredere enn langt. Dekkvingene er lange, slanke og parallellsidige, en tanke bredere enn pronotum, svarte, med grove punkter som danner punktrader i alle fall i den fremre delen, mellom punktradene med smale lengderibber. Beina er korte og oransje.

Levevis

Larvene utvikler seg i levende, tynne greiner og skudd av hassel.  Årsskudd er foretrukket. Hunnen gnager av skuddet slik at toppen visner, og legger ett egg like under brekken. Larven gnager en 30-40 centimeter lang gang nedover i skuddet. Utviklingen tar to år. De voksne billene finnes i juni-juli, og eter av hasselens blader.

Utbredelse

Arten er utbredt i Europa, bortsett fra den vestligste delen, østover til Kaukasus. I Norge er den funnet på noen steder ved Oslofjorden, men ikke siden 1938, så det er uvisst om arten fortsatt forekommer i landet.
Ɖ

Ɖ ɖ, såkalt «afrikansk d», brukes på en del afrikanske språk for å representere en stemt retrofleks plosiv, som minuskelen representerer i det internasjonale fonetiske alfabetet.
I Unicode kodes ɖ som U+0189 (Ɖ) og U+0256 (ɖ).
Radiotelevizija Slovenija

Bakgrunn

De første radiosendingene i Slovenia kom via prøvesendinger fra Radio Ljubljana 1. september 1928. Knappe to måneder senere var kanalen i gang med faste sendinger. 1. april 1949 begynte kringkasteren sine første prøvesendinger for fjernsyn. I starten ble tv-sendingene drevet uavhengig av Radio Ljubljana, men etter hvert fikk radiokanalen ansvaret for å etablere en fjernsynskanal. I 1958 startet slovensk fjernsyn med regulære sendinger, og radioselskapet skiftet navn til Radiotelevizija Ljubljana (RTV Ljubljana). Under jugoslavia-tiden var RTV Ljubljana en del av den føderale kringkasteren JRT.
I 1990 ble RTV Ljubljana omdøpt til dagens navn, og året etter brøt Slovenia ut av Jugoslavia og ble en suveren stat. I 1993 ble kringkasteren medlem av Den europeiske kringkastingsunion (EBU).
RTV Slovenijas oppgaver og formål er hjemlet i en lov fra 12. november 2005. Loven definerer kringkasteren som en offentlig institusjon med særlig kulturell og nasjonal viktighet.
Quisling

Quisling, også skrevet Qvisling, Quislin, Qvislin og Quislinus, er en norsk telemarksslekt som kan føres tilbake til den danske presten Laurits Ibsøn Quislinus (også skrevet Lars Ibsen Qvislin, 1634–1700), som kom til Christiania som slottsprest  i 1665. Navnet er en latinisering av Kvislemark som ligger sør på Sjælland i Danmark. Leddet «kvisle» i ordet kvislemark skal henge sammen med «todelt (elv)» eller «elvedele» og er i slekt med ordet «kvist». Den mest kjente navnebæreren er Vidkun Quisling, «fører» for det nasjonalistiske partiet Nasjonal Samling og dødsdømt som landssviker etter å ha samarbeidet med den tyske okkupasjonsmakten i Norge under andre verdenskrig. Medlemmer av slekten lever i dag i USA, særlig i Wisconsin der flere av dem er leger.

Quisling som skjellsord

Under andre verdenskrig gjorde den nasjonalsosialistiske politikeren Vidkun Quislings upopulære samarbeid med de tyske okkupasjonsmyndighetene navnet «quisling» til et skjellsord. Ordet ble synonymt med «landssviker» og «forræder» i flere språk.«Quisling» har siden særlig blitt brukt om en person som samarbeider med en okkupasjonsmakt, gjerne i en marionetteregjering. Andre synonymer er kollaboratør. Den britiske avisen The Times brukte Quisling i betydningen «landsforræder» første gang 19. april 1940 og fikk følge av Daily Mail fire dager senere. Via det statlige radioselskapet British Broadcasting Corporation (BBC) ble uttrykket spredt utover verden.
29. januar 1944 hadde Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning en karikaturtegning av Quisling på trykk, utført av den norske avistegneren Ragnvald Blix. Tegningen, som senere er blitt klassisk, viser Quisling på vei til audiens hos Hitler. Quisling strekker ut armen til nazihilsen og sier: «Jeg er Quisling», hvorpå vaktsoldaten svarer: «Og navnet?». Tegningen bidro etter krigen til å forsterke begrepet quisling som ensbetydende med forræder.
Ordet «quisling» ble under krigen også brukt som skjellsord om folk som var medlemmer av Nasjonal Samling (NS), eller som på annet vis samarbeidet med okkupasjonsmakten. En som var «god nordmann» kunne bli kalt en «jøssing». I  1940–41 prøvde myndighetene å vende den negative betydningen av ordet, og «quisling» ble forsøkt brukt som en hedersbetegnelse av NS selv. Blant annet brukte forsyningsminister Albert Viljam Hagelin begrepet under en tale i Colosseum kino i Oslo i mars 1941: «Ja, jeg er en quisling, og jeg er stolt over å være en quisling!». Forsøket mislyktes.
En «quisling» kunne på folkemunne dessuten bety en tokroneseddel. Det ble spøkefullt sagt at det gikk to uslinger på en quisling. En «usling» var da en enkroneseddel.
Som et motsvar til dette og andre kritiske kallenavn, forsøkte NS i 1941 å etablere «jøssing» som skjellsord for engelskvennlige antinazister i Norge. Betegnelsen var dannet etter navnet på Jøssingfjorden dit britiske styrker like før okkupasjonen hadde jagd Altmark, et tysk krigsskip med britiske krigsfanger, uten protester fra det nøytrale Norge. «Jøssing» ble imidlertid snart overtatt som en hedersbetegnelse blant «gode nordmenn».
Loci-metoden

Loci-metoden eller Ars memoriæ (hukommelsens kunst på latinsk) er en teknikk for å huske som har blitt brukt siden den klassiske tidsalderen. Det er en mnemoteknikk som benytter lenking basert på lokaliteter eller steder.
Loci-metoden (loci, flertall av locus, er latin for «steder») er tilpasset fra antikkens romerske og greske retoriske avhandlinger som i den anonyme Rhetorica ad Herennium, Ciceros De Oratore, og Quintilianus' Institutio Oratoria. I grunnleggende trekk er det en erindringsmetode som benytter visualisering for å organisere og gjenfinne informasjon. Mange som konkurrerer med å huske best hevder å ha benyttet denne teknikken for å huske ansikter, tall og lister med ord. Deres suksess har lite å gjøre med hjernestruktur eller intelligens, men mer på deres teknikk for å bruke deler av hjernen som har å gjøre med romlig læring.
Furuset kulturpark

Furuset kulturpark er en park ved Furuset kirke på Furuset i Oslo, åpnet i 2009 som en del av Groruddalssatsingen.

Beliggenhet og størrelse

Parken ligger på Furuset i øvre Groruddalen, bydel Alna, og grenser i vest til et skrånende terreng ned mot Micheletveien og villaområdet Gamle Furuset, i nord til Furuhuset familiesenter, i øst til Ulsholtveien med gang- og sykkelvei og et friområde på andre siden av vegen, og i sør til Furuset kirke.  
Området ligger langs oldtidsveien Pilegrimsleden (Gudbrandsdalsleden), og turvei D9, som går på tvers av Groruddalen fra Huken pukkverk i nord til Østmarka ved Øvre Furuset i sør, går gjennom parken ved bjerkealleen langs Ulsholtveien. Turvei D7 starter ved parken og følger Pilegrimsleden til bygrensen ved Gjelleråsmarka.
Plasseringen med skrånende terreng gir utsikt mot den nordvestlige delen av Groruddalen og Lillomarka.
Parken er 15,2 dekar stor, grunnen er eiet av kommunen og den er regulert til friområde.

Parken og historie

I parken finnes en blomstereng og blomstrende trær. Hagen ved Kurland gård, som lå på parkområdet, hadde en dam. Denne er rekonstruert i kulturparken, med vannliljer. Ved dammen er satt opp en drikkefontene, der de som vandrer Pilegrimsleden og andre kan drikke. Ved dammen står en fast grill. Parken er anlagt for å sikre naturverdiene knyttet til dammen og den rike edelløvskogen i skråningen ned mot Micheletveien. 
Om sommeren slippes geiter fra Nordre Lindeberg 4H-gård på beite i en innhegning i parken. Langs Ulsholtveien er det plantet en bjerkeallé. Stien som går langs parken brukes om vinteren til øvelse i skigåing for nybegynnere. 
På parkens høyeste punkt står et utsiktstårn, inspirert av tårnet på stabburet til Furuset gård. 
Antikvariske myndigheter antar at det lå en stavkirke i parkområdet eller på andre siden av Ulsholtveien. Det er sannsynlig at kirken ble forlatt midt på 1300-tallet, da svartedauen kom.
Furuset kulturpark kostet 5,6 mill. kr da den ble åpnet i mai 2009, og av dette bidro Miljøverndepartementet med 4 mill. kr, Husbanken med 1,5 mill. kr og Kirkelig fellesråd i Oslo med 100 000 kr. Byggherre var Oslo kommune ved Friluftsetaten. Parken er prosjektert av Landskapsfabrikken ved Aaste Sakya og Hp-landskap ved Hettie Pisters. Utkikkstårnet er tegnet av arkitekt Ole Møystad.