Ragnar Frisch

Biografi

Slekten Frisch kom til Norge fra Tyskland på 1600-tallet og var i flere hundre år knyttet til Kongsberg Sølvverk. Ragnar Frisch var sønn av gullsmed Anton Frisch (1865–1928), og det var meningen at han skulle overta familiens gullsmedforretning i Christiania, som farfaren hadde startet i 1856. Han tok examen artium som preseterist ved Aars og Voss' skole i 1913, og arbeidet en tid i familiebedriften og som lærling i gullsmedfirmaet David-Andersen. Ved siden av lærlingepraksisen studerte han sosialøkonomi, fordi det ifølge ham selv var korteste og letteste studiet ved universitetet (cand.oecon. var da en toårig utdannelse, opprinnelig bare ment som en videreutdannelse for jurister, men siden mulig å ta uten juridisk embedseksamen). Frisch avla cand.oecon.-graden i 1919, og studerte i Paris og England før han tok sin doktorgrad i matematisk statistikk i 1925. Han ble utnevnt til universitetsstipendiat ved Det Kongelige Frederiks Universitet i 1925 og dosent i 1928. Han ble i 1931 utnevnt til professor i økonomi og statistikk ved Det juridiske fakultet. I 1932 grunnla han Økonomisk institutt ved universitetet, med økonomisk støtte fra Rockefeller-stiftelsen, og ble dets første forskningsdirektør. Han var dekanus for Det juridiske fakultet fra 1942 til 1943.
På Frischs tid var Alfred Marshalls principles of economics standardverket benyttet i all undervisning. Frisch kom med flere og flere rettelser, kommentarer, utvidelser og noter til dette verket. Til slutt var det klart at fagets innhold måtte omskrives. 
Han mottok Premio Feltrinelli fra Accademia Nazionale dei Lincei i 1961 og Nobelprisen i økonomi i 1969 (sammen med Jan Tinbergen) for sine analyser av økonomiske prosesser og utvikling av dynamiske økonomiske modeller.
Han bidro til flere betydelige fremskritt innen økonomi, og introduserte nye ord innen feltet som økonometri (av fransk économétrie). Hans avhandling i 1926, Sur un problème d’économie pure, om forbrukerteori hjalp for å sette opp ny-walrasiansk forskning. Han formaliserte produksjonsteori (1965). Innen økonometri arbeidet han med tidsserier (1927) og lineær regresjonsanalyse (1934). 
Hans arbeid fra 1933 om impuls-utbredende konjunktursykler var et av prinsippene bak den moderne realkonjunkturteori.
Han spilte også en viktig rolle med å introdusere økonometrisk modellering til statlig økonomisk planlegging og regnskap. Han var en av grunnleggerne av Econometric Society og redaktør av Econometrica i mer enn 20 år. Han produserte store modeller for en hel sosialistisk økonomi og trodde Sovjetunion ville økonomisk utkonkurrere USA, dette i motsetning til en av hans studenter Trygve J. B. Hoff som mente sosialistisk planlegging umulig kunne effektivt allokere ressurser til rett bruk.
I 1995 ble det gitt ut en artikkelsamling med noen av Frischs mest kjente artikler: Troen på nøkken. Artiklene var utvalgt og hadde innledning ved Jens Chr. Andvig, Olav Bjerkholt og Tore S. Thonstad. De første kapitlene er populærvitenskapelige. I 1999 ble det samfunnsøkonomisk forskningsinstitutt, Frischsenteret, oppkalt etter ham. 
I tillegg til sin omfattende vitenskapelige virksomhet, søkte Frisch å forankre faget i politikkutforming. Han var en av strategene bak det såkalte «jerntriangelet».
Han er bestefar til programlederen Nadia Hasnaoui.