Jellestadskipet

Skipsfunnet

Radarbildene av haugen med spor etter Gjellestadskipet viser førti cm matjord øverst og én meter avtrykk av skipets nederste del under det. Skipsformen er omkring 20 meter lang og plassert sentralt i en rund skipsgrav. Medregnet stevnene, som trolig forsvant da en pløyde ned haugen for å få mer åkerjord, kan Gjellestadskipet ha vært 23–24 meter langt. Det er usikkert om noe av treverket i skipet er bevart, men bildene kan tyde på at kjølen og et par bordganger i bunnen av skipet ikke er råtnet bort. Formen på skroget kan trolig rekonstrueres dersom en forsiktig og systematisk graver fram de gjenværende metallnaglene og nøyaktig kartlegger hvor båtsømmen ligger i jorda.Skipet ser ut til å være et langskip bygd for roing, men kan ha ført seil. Gjellestadskipet kan ellers minne om det 22 meter lange Tuneskipet. Det er også uklart om denne haugen har vært plyndret eller om den fortsatt inneholder rester av gravgavene som ble hauglagt sammen med skipet og en eller flere døde. 
Dateringen av Gjellestadskipet er inntil videre usikker. I 1968 og 1969 ble det gravd en sjakt inn i den ni meter høye Jellhaugen på Viksletta. Haugen, som er bygd over en naturlig knaus og er Nordens nest største gravhaug, ble da datert til 400- eller 500-tallet, til overgangen mellom folkevandringstiden (ca. 400–500/600 evt.) og merovingertiden (ca. 550–800 evt.). Skipsgraver er vanlig i hele yngre jernalder (ca. 550–1050 evt.), og Gjellestadskipet kan være fra merovinger- eller vikingtid (ca. 800–1050 evt.).

Arkeologisk oppfølging

Skipsfunnet på Gjellestad krever svært skånsom utgraving fordi eventuelle rester av treverk lett kan smuldre opp. Derfor har sesongene 2018 og 2019 gått med til flere undersøkelser med georadar for å få inntrykk av jordlagenes beskaffenhet med hensyn til variasjoner i jordens fuktighet, og få bedre detaljoversikt over skipsnagler og eventuelle andre beslag. Noen større utgraving skjedde ikke i 2019, men det ble antydet at en grunn tverrsjakt ville graves ut allerede i august/september for å finne ut mer om treverk kunne påvises.
Den 23. august 2019 ble arbeidet påbegynt, og i løpet av de følgende 12 dagene fant arkeologene blant annet spor etter forråtnet treverk. Den siste utgravingsdagen ble rester av kjølen funnet, i form av en noenlunde kompakt trebjelke. Denne var så smal at det kunne tyde på at Jellestadskipet var dimensjonert for roing heller enn havseilas. Arkeologene tok prøver av treverket for å kunne bekrefte skipskjølens alder og tresort. Som avslutning av sommerens utgraving ble restene pakket inn i leire og tildekket, og så får fremtiden vise om det vil bli fulgt opp med en full arkeologisk undersøkelse.

Spor etter gravhauger og hustufter

Kartleggingen av jordet på Jellestad gård, nord og nordvest for Jellhaugen, ble foretatt fra april til september 2018. Norsk institutt for kulturminneforskning (NIKU) undersøkte grunnen med en georadar som ved hjelp av elektromagnetiske signaler registrerer ulike jordsmonnsegenskaper, og som på denne måten kan lage et digitalt kart over strukturer under matjorden. Undersøkelsene av det flate jordet avslørte et bosettings- og gravhaugområde som var større enn det som var kjent fra før. Resultatene ble offentliggjort 15. oktober samme år. 
Gravfeltet på Jellestad omfatter restene etter en langhaug på minst 35 meter, tre monumentale hauger, spor etter takbærende stolper til fem langhus samt seks til åtte mindre hauger. Selv om en tidligere visste at det fantes gravminner på jordet, har flere av haugene vært ukjent i moderne tid. På 1860-tallet skal det på jordet mellom Jellhaugen og tunet på Jellestad gård ha blitt funnet båtrester og en hellelagt grav med skjelett som ble gravd ned igjen. I nyere tid skal flere ved hjelp av metalldetektor ha funnet smykker og mynter på jordet.
Mens funnstedet i dag ligger omkring én kilometer fra havet, var havnivået 4,5 meter høyere i vikingtiden og avstanden til sjøen 650 meter. Ved flo sjø kunne en derfor føre båter på elva på stedet nesten fram til gravplassen. Østfold er rikt på fornminner og funn fra jernalder og vikingtid, og det er sannsynlig at også områdene like ved kan skjule arkeologiske kulturminner, kanskje tilogmed en kaupang, en handelsplass som den ved Gokstadhaugen ved Sandefjord i Vestfold. 
En liknende samling av gravhauger og spor etter bygninger finnes i Borre nasjonalpark utenfor Horten i Vestfold på den andre siden av Oslofjorden.