Japan

Etymologi

Navnet «Japan» er ofte oversatt som «Soloppgangens land», kommer fra Kina og refererer til Japans posisjon øst for det asiatiske kontinentet. Før Japan hadde relasjoner med Kina, var det kjent som Yamato (大和). Wa (倭) var et navn tidlige Kina brukte til å referere til Japan, rundt «de tre kongerikers periode».
De japanske navnene på Japan er Nippon og Nihon, som begge blir skrevet likt på japansk. Nippon blir som oftest brukt til offisielle formål, for eksempel på penger, frimerker og ved internasjonale sportsarrangementer. Nihon er et mer dagligdags navn brukt i Japan. For eksempel kaller japanere seg nihonjin og språket sitt nihongo; direkte oversatt: «Japan-mennesker» og «Japan-språk». Navnet Japan, som også brukes på norsk, kom til Vesten via tidlige handelsruter. Det tidlige kinesiske ordet for Japan som ble skrevet ned av Marco Polo var Cipangu. Imidlertid er det kantonesiske navnet for Japan, som ordet Japan antagelig kommer fra, Jatbun.
På Malaysia ble det kantonesiske ordet til Japan, og det antas at det slik ble brakt videre til Europa av portugisiske handelsmenn i Malakka i det 16. århundre. Det ble først sett på engelsk i 1565, stavet Giapan.
På norsk og noen andre europeiske språk blir landet simpelthen kalt «Japan». Landets offisielle japanske navn er Nipponkoku (日本国), direkte oversatt: «solopphavslandet».

Naturkatastrofer

Den seismiske aktiviteten er høy og lavintensive jordskjelv forekommer i hele landet. Det registreres opp mot 1 500 i året, noe som gjør Japan til et av verdens mest jordskjelvutsatte områder Ut over det rammes Japan ofte av tyfoner og også av tsunamier. 
I 1923 inntraff det store Kanto-jordskjelvet nær Tokyo som la store deler av byen i ruiner og forårsaket rundt 140 000 dødsfall. Dette er skjelvet med det høyeste registrert dødstallet i Japans historie. Ikke like mange omkom da Japan 11. mars 2011 ble rammet av et nytt stort skjelv. Jordskjelvet ved Tōhoku satte likevel rekord da det var det kraftigste som noen gang var målt på momentmagnitudeskalaen. Jordskjelvet med de følgende etterskjelvene skapte omfattende tsunamibølger som skylte inn over store deler av den japanske kysten, og blant annet forårsaket et kjernekrafthavari.

Klima

Japan har i hovedsak fire klart avgrensede årstider, men lengst sør er klimaet fuktig subtropisk, mens det lengst nord er subarktisk. Den laveste temperaturen målt noen gang i Japan er -41º C (i januar 1902 i Asahikawa, Hokkaido), mens den høyeste er 41,1º C (i juli 2018 Kumagaya, Saitama).

Demografi

I oktober 2016 hadde Japan 126,93 millioner innbyggere. 2016 var sjette året på rad at innbyggertallet hadde gått ned. Nedgangen skyldes lav fødselsrate og lite innvandring. Befolkningen er aldrende. Per 2019 var andel barn (personer under 15 år) 15,33 millioner (7,85 millioner gutter og 7,48 millioner jenter), dvs. 12,1% av befolkningen, en nedgang 38 år på rad.
Det japanske samfunnet er kjent for å være veldig etnisk og språklig homogent, med seks minoriteter: koreanere (som har nord- eller sørkoreansk statsborgerskap) (0,5 millioner), kinesere (inkludert taiwanesere) (0,7 millioner), filippinere (0,23 millioner) og brasilianere (173 000), samt urfolket Ainu i Hokkaido (24 000 i 1984). I 2018 hadde Japan 2 497 656 utenlandske statsborgere. Den nasjonale lesekyndigheten er beregnet til å være 99 %. Japan er ansett for å være énspråklig.
Den japanske befolkningen er en av de raskest aldrende på jorden. Fruktbarheten blant japanske kvinner var 1,42 i 2014. Japan har også en av den høyeste forventede levealderen i verden: 81,25 år for menn, og 87,32 år for kvinner (2019). I 2018 var 27,6% av befolkningen over 65 år gamle. Den japanske regjeringens økonomiske planleggere førte en opphetet debatt om hvordan problemet skal håndteres.

Politikk og administrasjon

Japan blir generelt ansett for å være et konstitusjonelt monarki med et todelt parlament, Kokkai (国会), som betyr riksdag. Det japanske parlamentet ble skapt etter tysk forbilde. Noen få japanske akademikere mener imidlertid at Japan er en republikk. Japan har en keiserfamilie ledet av en keiser, men ifølge den nåværende grunnloven har han overhodet ingen makt.
Parlamentet, er delt i et representantenes hus (Shugi-in) som har 480 plasser valgt ved folkeavstemning hvert 4. år, og et råd (Sangi-in) med 242 plasser (redusert fra 247 i 2004), hvis folkevalgte medlemmer sitter i 6 år. I hvert hus blir medlemmer valgt enten direkte eller proporsjonelt etter parti.
Den utøvende delen er ansvarlig overfor parlamentet, og utgjøres av  kabinettet (regjeringen) og ministre, som alle må være sivile. Statsministeren må være et medlem av parlamentet, og blir utnevnt av sine kollegaer. Statsministeren har makt til å utnevne og fjerne ministre, og et flertall av disse må være medlemmer av parlamentet. Det er allmenn stemmerett for voksne med hemmelig valg for alle folkevalgte stillinger.
Japans liberaldemokratiske parti har dominert japansk politikk i etterkrigstiden. Ved valget 30. august 2009 ble det på forhånd ventet at Japans liberaldemokratiske parti kunne miste sitt flertall også i underhuset, og vike plassen som regjeringsparti til Japans demokratiske parti. Ved opptellingen fikk liberaldemokratene 119 representanter, mens Det demokratiske parti fikk 308 av de totalt 480 setene i nasjonalforsamlingens underhus. Den 16. september 2009 ble en koalisjonsregjering av Japans demokratiske parti, Det sosialdemokratiske parti og Folkets nye parti innsatt og Yukio Hatoyama valgt til Japans statsminister. I 2012 ble det liberaldemokratiske partiet igjen regjeringsparti. I 2016 slo Japans demokratiske parti seg sammen med et mindre parti, kalt «Ishin no to» (Fornyelsespartiet), og det nye partiet fikk navnet «Minshinto».

Dødsstraff i Japan

Dødsstraff har vært en del av det japanske straffesystemet i århundrer. I dagens straffelov kan tolv forbrytelser straffes med døden, men i praksis er det kun to av disse, mord og ran som forårsaker dødsfall, som har ført til dødsstraff siden 2. verdenskrig.
Den eneste lovlige henrettelsesmetoden er henging. Japan har ikke gjort noen nevneverdige endringer i sin henrettelsesmetode siden 1873, da en ny type galge ble produsert etter et mislykket hengingsforsøk.
Alle henrettelsesordrer må signeres av justisministeren personlig. 
Antallet henrettede hvert år er lavt sammenlignet med USA og Kina. De siste tiårene har det vært fire henrettelser i snitt hvert år, med 0 og 15 som ytterpunkter i henholdsvis 2011 og 2008. 
Alderen på dødsdømte ligger mellom 26 og 85, og tiden fra dom til fullbyrdelse av straffen ligger mellom rundt 3 og 30 år. Det store flertallet av dødsdømte er menn, kun fire kvinner er blitt henrettet siden 1950.
Dødsdømte fanger blir informert om sin egen henrettelse kun timer før den finner sted, og både denne og annen praksis rundt henrettelser og livet til de dødsdømte fangene i fengsel har ført til internasjonal kritikk.
85,6 prosent av japanere er for dødsstraff, ifølge en statlig undersøkelse fra 2010.

Turisme

Inntekter fra turismen representerer 0,5% av landets bruttonasjonalprodukt.
I 2016 foretok japanere omtrent 641 millioner innenlandske reiser, mens 17,889 millioner japanere reiste utenlands. I 2017 var Japan det tolvte mest besøkte landet i verden: 28,7 millioner utenlandske turister besøkte landet, de fleste av dem fra Folkerepublikken Kina, Sør Korea, Taiwan og Hongkong. Til sammenligning besøkte 3,3 millioner utenlandske turister landet i 1995.
Per oktober 2019 ga et japansk pass visumfri adgang (eller visum ved innreise) til 190 land- sammen med Singapore det høyeste antall i verden.

Kultur

Japansk kultur har gjennomgått en sterk utvikling gjennom tidens løp, fra landets opprinnelige Jomon-kultur til dets moderne kultur, som kombinerer en rekke påvirkninger fra Europa, Amerika og Øst-Asia. Kina og Korea var historisk sett de mest betydningsfulle påvirkningskreftene fra begynnelsen av Yayoi-kulturen fra rundt 300 f.Kr. Klassiske greske og indiske kulturelle tradisjoner, kombinert i greco-buddhisme, påvirket japansk kunst og religion fra det 6. århundre e.Kr., noe som nådde sitt høydepunkt ved Mahayana-buddhismens inntog. Fra det 16. århundret dominerte europeisk påvirkning, som ble avløst av amerikansk påvirkning etter andre verdenskrig. 
Japan har utviklet en unik kultur innen områder som kunst (ikebana, origami, ukiyo-e), musikk/forestillinger (gagaku, no), kabuki), folkedans, håndverk (dukker, lakkarbeid, keramikk), opptredener (bunraku), og tradisjoner (spill, onsen, sento, teseremoni), samt en unik japansk mattradisjon (se for eksempel sushi).

Idrett

Etter Meijirestaurasjonen i 1867-69 ble Japans tradisjonelle kampdisipliner modifisert til disipliner med sportspregede trekk etter vestlig konsept, for eksempel sumobryting, judō og kendō. Det finnes likevel fortsatt budo-grupper innenfor de omtalte disiplinene som ikke ønsker denne moderniseringen, til tross for de japanske anstrengelsene. En disiplin som har endret seg markant i en sportslig retning er judo. Judo har siden 1964 hatt status som olympisk kampsportsdisiplin. Kendo, en moderne form for kenjutsu, var per 2018 ikke olympisk disiplin. 
Baseball er den mest populære tilskuersporten i Japan, hvor den profesjonelle baseball-ligaen ble etablert i 1936. En av de mest berømte japanske baseballspillere er Ichiro Suzuki, som var tilknyttet North American major league baseball, etter at han vant prisen Japans Most Valuable Player i Japan tre år på rad (1994, 1995 og 1996). 
Siden etableringen av en profesjonell fotballiga i Japan i 1992 har fotball også fått mange tilhengere. Japan avholdt Intercontinental Cup fra 1981 til 2004 og var medarrangør på VM i fotball 2002 sammen med Sør-Korea. Japan har et av de mest suksessrike herrelandslag i Asia, og hadde per 2018 vunnet AFC Asian Cup tre ganger. Kvinnelandslaget vant verdensmesterskapet i 2011. 
Golf er også populært i Japan, og det samme gjelder motorsport.

Samfunn

De fleste japanere bekjenner seg ikke til noen spesiell religion. Imidlertid er shintoistisk og buddhistisk lære dypt sammenflettet med japanernes dagligliv.
29,4% av japanske menn og 7,2% av kvinnene var røykere per 2018.
Den sveitsiske stiftelsen Verdens økonomiske forum rangerte Japan i 2018 som nummer 110 av 149 land når det gjelder likestilling.
Til tross for at begravelse ikke er ulovlig i Japan,er reglene for det såpass strenge, at i praksis blir 100% av likene kremert.
Per 2019 var myndighetsalderen 20 år, men den vil bli senket til 18 år fra 2022.
Den seksuelle lavalderen var per 2019 13 år.
Per 2019 støttet 74% av japanerne landets keiserdømme slik det er definert i Japans grunnlov.
På Reporters Without Borders sin rangeringsliste fra 2019 er Japan nr. 67 av 180 når det gjelder mediafrihet.
Lesekyndigheten blant japanere 15 år gamle eller eldre har holdt seg konstant mellom 2008 og 2014: 99%.
Gjennomsnittsalderen ved inngått ekteskap i 2015 var 31,1 år for menn og 29,4 år for kvinner.
Per 2016 hadde japanske mødre rett til 36 ukers fødselspermisjon med lønnskompensasjon, mens fedrene hadde 30 uker, men bare én av 20 fedre gjorde bruk av den i 2017.