Hans Majestet Kongens 3. Gardekompani

Historie

Da Hans Majestet Kongens Garde etablerte seg i Stockholm i 1856, var det beordret tre signalhornblåsere til å spille leirsignaler. Senere anskaffet musikkinteresserte gardister seg instrumenter og sluttet seg til de tjenestegjørende musikerne. Denne gardemusikkgruppen fungerte foreløpig bare som underholdning på kasernen, i felten eller i parken på søndager. Drillen fikk sitt gjennombrudd etter første deltakelse ved Edinburgh Military Tattoo i 1961.
Etter at drillprogrammene ble innordnet i tjenesten i 1961, ble det vanskeligere å gjennomføre de nødvendige signaloppdragene da trommeslagere og trompetister fra korpset tok seg av disse oppdragene i tillegg til drilltrening og musikkøvelser. Signalkorpset ble derfor opprettet i 1962. Musikktroppen ble da delt inn i ett hovedkorps og ett signalkorps. I 2018 fikk hovedkorpset navnet janitsjarkorpset for å likestille korpsene mer.

Musikktroppen

Musikktroppen omfatter et janitsjarbesetning og et signalkorps med slagverk og hornblåsere. Hele kompaniet består kun av vernepliktige soldater som påbegynner tjenesten i september/oktober med to måneder rekruttperiode med mye sluttet orden og musikkøvelser. Unikt for musikktroppen er at den består av ca 50 % vernepliktige jenter, mot 17 % i resten av forsvaret.

Janitsjarkorpset

Janitsjarkorpset rekrutteres etter prøvespill blant dyktige amatører og musikkstudenter, og består av ca. 60 musikere. Korpset gjennomfører konserter og er med resten av kompaniet under drilloppvisninger og oppmarsjer.

Signalkorpset

Signalkorpset har samme type inntak som janitsjarkorpset, men består kun av signaltrommer og signal- og fanfarehorn. Korpset opptrer alene under forskjellige seremonielle former, sammen med janitsjarkorpset på konserter, og marsjerer i tet med musikktroppen under oppmarsj og drill. På grunn av fanfarehornenes lengde, står de under drilloppvisninger på siden av kompaniet som stageband sammen med gardister som akkompagnerer på slagverkinstrumenter som timpani og gong.
Hornblåserne utfører også oppdrag alene, i duetter, kvartetter og 6+6 (6 slagverk + 6 signalhorn). Det kan være kransenedleggelser, avdukelser, båremotagelser og andre seremonielle oppdrag.
Signalkorpset har mellom tre til fem overlappere på signalhorn som har innrykk mellom to hovedkontingenter, gjerne i januar. Deres rekruttperioden på den tiden resten av kompaniet øver inn Oladrillen og holder konserter. Kun måneder etter innrykk er også overlapperne blitt gardister og stiller likt med resten av troppen frem til de overtar hornblåsertjenesten frem til ny hovedkontingent har hatt sin debutkonsert og signalevaluering, og blitt godkjente hornblåsere i november samme år.
Tidligere, da musikktroppen hadde rekruttperiode på lik linje med resten av HMKG, hadde signalkorpset inntak tre måneder før janitsjarkorpset for å bli trent opp i tide til seremonielle oppdrag om vinteren.
Det vil si at Signalkorpset hadde inntak i oktober og resten av kompaniet i januar året etter.

Storkorps

Ved flere tilfeller har Hans Majestet Kongens 3. gardekompani gått som en del av et storkorps. Et storkorps er gjerne 12 rekker i bredden, til forskjell fra seks som er vanlig. Korpset blir da ledet av opptil fire tamburmajorer. Korpsmusikantene som er med å danne storkorpset har vært enten tidligere gardemusikere som er kalt inn på repetisjonsøvelse, sånn som i forbindelse med HMKGs jubileum i 2006, eller med Norske Gardevetanenes Drillkontingent som prøver å ha det som en årlig tradisjon å gå oppmarsj som storkorps i Oslo sentrum.

Drilltroppen

Drilltroppen er en parade- og oppvisningsavdeling som består av ca 40 soldater. Soldatene rekrutteres blant vernepliktige soldater og soldater som har søkt seg dit spesielt. Søknadsprosessen består av et intervju og fysiske tester som velger ut hvem som kan være med i aspiranttroppen. I løpet av en to måneder lang seleksjonsprosess velges de beste ut og drilltroppen bestemmes medio desember. Drilltroppen er ikke med på konsertsesongen, men trenes opp til å bli klar til drillsesongen i mars/april.
Drillgardistene anvender geværet Garand M1 – i Norge benevnt som Selvladegevær (SLG) – på trening og oppdrag.

Varianter

Oladrillen danner grunnlaget for nedkortede versjoner av drillen. Tattoo-drillen som utføres på ulike tattoo-arrangementer på grunn av tidsbegrensninger. Mest kjent er nok kompaniets oppvisinger under den prestisjefylte Edinburgh Military Tattoo eller Norsk Militær Tattoo.
En annen nedkortet variant er gatedrillen som er tilpasset steder hvor det ikke er god plass, som i trange gater. Den mest kjente gatedrillen er den kompaniet utfører før barnetoget på 17. mai foran Universitetsplassen som består av drilltroppens egendel og stilledel (gjerne modifisert for anledningen), trommestunt og valsen hvor drilltroppen danser med publikum.

Norske Gardeveteraners Drillkontingent

Norske Gardeveteraners Drillkontingent er en sivil veteranorganisasjon for tidligere gardister som alle har avtjent verneplikt eller tjenestegjort som befal ved henholdsvis Musikk- eller drilltroppen ved Hans Majestet Kongens Garde. Kontingenten utfører oppdrag for seg selv, sammen med og for 3. gardekompani. De benytter uniformer lik de Hans Majestet Kongens Garde benyttet fra rundt 1870 frem til tiden rundt 2. verdenskrig, samt de samme geværene (M1 Garand) som inneværende kontingent anvender.