Mobbing

Bokmålsordboka

Om det å mobbe sier bokmålsordboka: særlig om gjeng, flokk: bruke fysisk eller psykisk vold mot en enkelt; plage, erte, tyne. Se Mobbing Ordet kom inn i norsk fra engelsk og ble først vanlig på 1970-tallet. På 70-tallet ble det fortsatt oppfattet som et fremmedord.

Arbeidstilsynet

Dersom partene som står mot hverandre er like sterke eller det handler om enkeltstående episoder, defineres det ikke som mobbing.
Tallene omkring mobbing på arbeidsplassen er usikre. Det skyldes både at det finnes for lite forskning på området, og at ulike undersøkelser bruker ulike definisjoner av begrepet. Noen undersøkelser ser på mobbing mellom kolleger, mens andre fokuserer på mobbing fra ledere. Men uansett hvilken definisjon og hvilke undersøkelser som legges til grunn, er problemet alvorlig og omfanget for stort.

Mobbing på universitet

Mobbing i barnealder kan gi alvorlige psykiske problemer som kan være i flere tiår. Dette problemet er imidlertid ikke isolert til barnealderen. Gjennom individuelle intervjuer og ryddig forskning har universitet i Agder i 2017 avdekket at 10 % av alle studenter blir utsatt for mobbing. Det er også kommet frem gjennom sammenligning med Studentundersøkelse 2016 gjennom samme undersøkelse at det er mer vanlig å bli mobbet på universitet enn på grunnskolen.
Universitetene tar ikke mobbing seriøst som problem (bla UIA og UIO) og svarer ikke på såkalte mobbevarsler. Kombinert med at 10 % blir mobbet, er det stor sannsynlighet for at mobbing kan utgjøre en av hovedårsakene til hvorfor så mange gjør det så dårlig i høyere utdanning. Dette kan gjøre at en potensielt mister gode kandidater til norsk arbeidsliv. 
Det har vært kjent at å bli mobbet som barn kan medføre at en havner i psykose. Mobbing (også rettet mot voksne) kan resultere i diverse liknende psykiatriske symptomer bl.a. PSTD-liknende symptomer og vrangforestillinger.

Omfang

I en undersøkelse av forholdene i EU oppga 9 % av arbeidstakerne – 12 millioner – at de hadde vært utsatt for mobbing i løpet av de siste 12 månedene. Det er anslått at mobbing omfatter 5 % av arbeidstakerne i Norge, som tilsvarer om lag 100 000 mennesker.
Det er også et stort problem i skolen. Mange skoler bruker Olweusprogrammet for å bekjempe mobbing. For arbeidstakere er HMS-arbeid viktig i kampen mot mobbing.
Daværende statsminister Kjell Magne Bondevik sa i 2002 at kampen mot mobbing må kjempes hver dag, ikke en gang for alle, og at mobbing må tas opp i alle skoleklasser og barnehager, slik at man kan bli enige om spilleregler for hva som ikke er tillatt.
Statens arbeidsmiljøinstitutt kartla i 2007 arbeidsmiljøet blant de ansatte i Landsorganisasjonen i Norge. Etter at Fougnerutvalget la fram sin knusende rapport om Gerd-Liv Vallas lederstil, svarte 74 prosent av LOs 260 ansatte at mobbing er utbredt i organisasjonen.
Fem prosent av grunnskoleelevene blir mobbet hver uke eller oftere. Det er ikke sjelden de redde, engstelige, sårbare samt ensomme som er utsatt for mobbing. Oftest skjer mobbingen mellom jevnaldrende barn. Det er flere gutter enn jenter som mobber, samtidig blir gutter og jenter mobbet tilnærmet like ofte.
Styrkeforholdet mellom partene handler ikke nødvendigvis om formell plassering i organisasjonen. Slik begrepet vanligvis brukes, kan en person bli utsatt for mobbing både fra ledere og kolleger.

Helseproblemer og nedsatt arbeidsevne

Mobbing har ofte svært negative konsekvenser for offerets helse. Det er funnet sterke sammenhenger mellom mobbing og psykiske plager, blant annet stress og depresjon, lav selvtillit, angst, søvnproblemer, muskel/skjelett-plager og problemer med fordøyelsen. Posttraumatiske stressymptomer som tilsvarer dem man ser etter ulykker og overfall, forekommer også hyppig hos dem som utsettes for mobbing. Andre konsekvenser kan være sosial isolasjon, familieproblemer og økonomiske problemer som følge av nedsatt arbeidsevne.
Sykefravær som følge av mobbing er omfattende, samtidig som et betydelig antall uføretrygdes og støtes ut fra arbeidslivet. Landsforeningen mot mobbing på arbeidsplassen anslår at mobbing koster samfunnet opp mot 30 milliarder kroner i året.

Selvmord

Det finnes ingen norske undersøkelser rundt sammenhengen mellom mobbing på arbeidsplassen og selvmord. Når det likevel ofte anslås at mellom 50 og 150 nordmenn tar sitt eget liv på grunn av mobbing i arbeidslivet, bygger dette på en bearbeiding av en svensk undersøkelse fra slutten av 80-tallet ². Det er imidlertid stor uenighet rundt denne undersøkelsen, og tallene er meget usikre.
Derimot er det dokumentert en sammenheng mellom mobbing og sannsynligheten for å vurdere selvmord. I en undersøkelse ³ blant personer som ble utsatt for alvorlig trakassering, svarte hele 40 % at de hadde vurdert selvmord. Tilsvarende har 7 % blant dem som ikke mobbes, vurdert å ta sitt eget liv.

Noter

¹ Definisjonen av mobbing og det anslåtte omfanget bygger på Ståle Einarsen og det øvrige miljøet ved Universitetet i Bergen.

² Heinz Leymann: Ingen annan utväg, Stockholm, 1988.

³ Einarsen m.fl.: Mobbing og harde personalkonflikter, Bergen, 1991