google/wiki40b huggingface dataset:
Åpen standard

En åpen standard er en spesifikasjon som er fritt tilgjengelig, som gir fri bruksrett til standarden og som har blitt vedtatt gjennom en prosedyre hvor mange har kunnet øve innflytelse. Det omvendte av en åpen standard kalles gjerne en proprietær eller produsenteid standard. Åpne standarder for filer eller elektroniske dokumenter benevnes ofte åpne formater. Dersom en standard er underlagt restriktive kontraktsvilkår fra en eier, eller hvis spesifikasjonen ikke er allment tilgjengelig, regnes den ikke som en åpen standard. 
Hensikten med åpne standarder er å hindre fastlåsing til én leverandør, og bedre kår for fri konkurranse mellom produsenter. Åpne standarder skal motvirke monopolisering og konkurransevridning. Ved å tillate at alle kan bruke standarden kan kompatibiliteten mellom diverse maskin- og programvarekomponenter økes. Alle med en viss teknisk kunnskap og det nødvendige utstyret kan implementere løsningen, og dermed kan det utvikles noe som virker sammen med utstyr som blir produsert av et annet selskap. Dessuten skal det sikre at informasjon forblir tilgjengelig i fremtiden ved skifte i teknologi (bestandighet). 
Åpen standard ses ofte i sammenheng med åpen kildekode innen programvare, og innhold med fri bruksrett, som for eksempel Creative commons eller GPL.

Definisjoner

Forskjellige selskaper, forskere og standardiseringsorganisasjoner definerer begrepet etter ulike kriterier. Både etter måten standarden brukes og hvordan den vedtas. De fleste av ulikhetene skyldes hvilke lisens- eller patentkostnader som regnes som akseptable. Internettstandardiseringsorganisasjonen W3C definerer en åpen standard som en standard som kan implementeres uten å måtte betale godtgjørelse for bruk av den. Den samme betingelsen er grunnprinsippet for EUs definisjon som også er gjeldende i enkelte EU-medlemsland. Enkelte mindre restriktive definisjoner av åpen standard legger vekt på at lisensavgifter og vilkår for bruk er underlagt rimelige og ikke diskriminerende betingelser (på engelsk: reasonable and non-discriminatory, RAND). Av anerkjente internasjonale standardiseringsorganisasjoner er det bare IETF og Den internasjonale telekommunikasjonsunion som omtaler standarder som beheftet med patent- eller lisensutgifter som «åpne». ISO og IEC omtaler spesifikasjoner som medfører kostnader ved bruk som «standarder», men uten å omtale de som «åpne».

Åpning av proprietære standarder

Flere åpne standarder har sitt utspring i proprietære standarder som har blitt åpnet opp. Dette har ofte skjedd gjennom at spesifikasjonen har blitt offentliggjort, og at en standardiseringsorganisasjon med flere medlemmer har fått i oppgave å forvalte standarden. Kjente eksempler på åpnede standarder er filformatene PDF, TIFF, GIF og MP3.
Strinda videregående skole

Fortid og fremtid

Skolen ble etablert høsten 1933 av Strinda kommunestyre, som en 1. middelskoleklasse som hadde ettermiddagsundervisning på Berg skole. Den ble administrert av Berg skoles ledelse og fikk sin undervisning av denne skolens lærere. I 1934 fikk skolen navnet Strinda kommunale middelskole, lokaler ble leid av Gerhard Schønings skole i Trondheim kommune. I 1955 flyttet skolen til nytt bygg på Tyholt i Strinda kommune. Elevmassen besto av realskole- og gymnaselever. Skolen ble rent gymnas 1965. Som følge av loven om videregående opplæring i 1977, fikk skolen navnet Strinda videregående skole. Skolen fikk nytt tilbygg i 1979, med kantine, bibliotek, lesesal, scene og klasserom.
Sommeren 2011 startet riving og ombygging av skolens gamle bygninger på Tyholt. Samtidig flyttet gamle Strinda videregående skole midlertidig over i lokalene til Ringve videregående skole.
Odense amt

Odense amt ble samlet i 1793 av Odensegård amt, Rugård amt, Assens amt og Hindsgavl amt. (Amtet fikk nye grenser i 1809). 
I 1970 ble Odense amt lagt sammen med Svendborg amt til Fyns amt.

Assens og Odense amtsrådskrets

I 1842 ble amtet delt i to amtskommuner, nemlig Assens amtsrådkrets og Odense amtsrådskrets. Frem til 1970 var det altså to amtsråd på Nordfyn. I noen sammenhenger ble området betraktet som to amter, mens Nordfyn i andre sammenhenger ble betraktet som ett amt. 
Assens amtrådskrets bestod av Nordvestfyn (Vends herred med Middelfart og Båg herred med Assens. Odense amtsrådskrets bestod av de øvrige seks herreder (med Bogense, Odense og Kerteminde).
Cappelen Damm Akademisk

Cappelen Damm Akademisk (CDA) er et norsk akademisk forlag, som utgir læremidler og fagbøker til høyere utdanning og profesjonsmarkedet. Forlaget har utgivelser rettet mot de fleste store studieretningene innen høyere utdanning; lærerutdanningene, samfunnsvitenskapelige og humanistiske fag, sykepleie og helse- og sosialfag, juridiske fag og økonomi, markedsføring og organisasjonsfag. Cappelen Damm Akademisk utvikler også litteratur og digitale produkter og tjenester for profesjoner, som VAR Healthcare og Open Access-publisering via Nordic Open Access Scholarly Publishing (NOASP). 
Forlaget har drøyt 40 ansatte, fordelt på kontorer i Oslo, Kristiansand og København. Forlagssjef fra 2012 er Birgit Skaldehaug.
Cappelen Damm Akademisk er godkjent som utgiver av vitenskapelige antologier og monografier på nivå 1 i Universitets- og høgskolerådets (UHR) liste over publiseringskanaler.

Historie

Cappelen Damm Akademisk er en del av forlagshuset Cappelen Damm. Cappelen Damm ble dannet da forlagene J.W. Cappelens Forlag, opprinnelig grunnlagt i 1829 og i dag eid av Nordens største mediekonsern Bonnier, og N.W. Damm & Søn, grunnlagt 1843 og eid av Egmont, slo seg sammen i 2007. Fusjonen ble meldt på en pressekonferanse 11. juni 2007. Forlagets avdeling for faglitteratur, Cappelen Akademisk Forlag, byttet noen år senere navn til Cappelen Damm Akademisk. Cappelen Damm kjøpte i 2011 Høyskoleforlaget  og i 2012 Akribe , som etter en overgangsperiode ble en del av Cappelen Damm Akademisk. I 2017 kjøpte forlaget Portal Forlag
John Lyng

Liv og arbeid

Lyng ble født i Trondhjem og var utdannet jurist. I studietiden hadde han vært tilknyttet den kommunistiske bevegelsen Mot Dag, men sluttet seg etter hvert til Frisinnede Venstre, før han i 1945, etter dettes nedleggelse, gikk inn i Høyre. I 1947 var han høyesterettsadvokat.
Under andre verdenskrig i Norge dro Lyng til Sverige der han arbeidet ved det såkalte Rettskontoret, en norsk etterretningsorganisasjon, ved den norske legasjonen i Stockholm. Han var først leder for III avdeling, personalkontoret, før han gikk over til overvåkningsavdelingen. Fra mai 1944 var han ved Justisdepartementet i London. 
Fra 1945 til 1947 var John Lyng statsadvokat i landssviksaker og han gjorde seg spesielt bemerket som aktor i den store Rinnan-saken. Han var dommer i Trondheim byrett i 1945, lagmann i Agder i 1951 og fylkesmann i Oslo og Akershus i 1964 til 1970. Lyng var medlem av Trondheim bystyre, formannskap og finansutvalg 1935–1945. Han representerte Trondheim og Levanger på Stortinget 1945–1953. Han forsøkte å vinne et mandat for Høyre i Telemark ved valget 1953, men nådde ikke opp. Medlem av Skien bystyre 1955-59 og stortingsrepresentant for Akershus 1958-65.
I Høyre fremstod John Lyng snart som C.J. Hambros arvtager og ble parlamentarisk leder fra 1958 til 1965. Han markerte seg som en meget dyktig parlamentariker med realpolitisk legning. På flere områder kom Lyng til å forestå en omforming av sitt partis politiske retningslinjer, og han utbygde gradvis tillitsforholdet mellom de borgerlige partiene. Da Einar Gerhardsens tredje regjering gikk av på Kings Bay-saken i 1963, var Lyng den naturlige statsministeren i den borgerlige koalisjonsregjering, John Lyngs regjering, som satt fra 28. august til 25. september 1963.
John Lyng var medlem av Nobelkomiteen fra 1. januar 1964 til 12. oktober 1965. 
Lyng var far til tidligere advokat, politiker og forfatter Jon Lyng og fetter av den verdenskjente eventyreren Thor Heyerdahl.
Alti Brotorvet

Alti Brotorvet (tidligere Amfi Brotorvet) er et kjøpesenter som ligger i Stathelle i Bamble kommune. Det har rundt 75 butikker, inkludert to dagligvarebutikker, apotek, Vinmonopolet, kafeer og restauranter. 
Brotorvet Senter ble etablert i 1983 av bl.a. Skagerrak Sparebank. Dagligvaregrossisten O.G. Ottersland AS i Arendal, kjøpte senere lokalene til daværende Rimi-butikk. I 1998 overtok O.G. Ottersland Eiendom AS senteret og renoverte og utvidet det i 2004 til 12.500 m². Senteret er etter dette blitt utbygd og oppgradert flere ganger og er per 2019 på ca. 35.500 m². I 2015 ble Brotorvet kjøpt av LL Sørco AS.
19. september 2019 endret senteret navn fra Amfi til Alti Brotorvet, og ble en del av kjøpesenterkjeden Alti. Senteret forvaltes av Alti Forvaltning AS og eies av LL Sørco AS.
Litteraturkritikernes Lav

Litteraturkritikernes Lav (Litteraturkritikernes Laug) er en dansk forening av litteraturkritikere, som har en fast tilknytning til dansk trykt eller elektronisk presse. Lauget ble stiftet 3. mars 1966.
Det er foreningens formål «... å representere danske litteraturkritikere og ivareta deres interesser».
Laugets fremste oppgave er den årlige utdelingen av de to litteraturprisene Kritikerprisen og Georg Brandes-Prisen.
Kritikerprisen ble opprinnelig innstiftet av Forlæggerforeningen i 1957, men utpekingen av prismottakere ble fra 1971 overdradd til Litteraturkritikernes Lav. Den årlige prismottakeren finnes etter en uravstemning blant foreningens medlemmer. Prisen deles ut ifølge de nåværende regler «... for et verk, som er utkommet siden siste prisutdeling og hvis litterære kvalitet, gjør det fortjent til større offentlig oppmerksomhet» og «... for et verk, som i seg selv eller som ledd i et forfatterskap gjør seg fortjent til Kritikerprisen».
Georg Brandes-Prisen er grunnlagt av lauget selv i 1969. Prisen deles ut av et nedsatt utvalg og gitt «... til fremhevelse av et verk innen for dansk litteraturkritikk og -forskning».
Lycée Alain Chartier

Lycée Alain Chartier er en videregående skole som ligger i Bayeux. Den norske seksjonen ved Lycée Alain Chartier ble opprettet i 1979. Samarbeidet med skolen i Frankrike forvaltes av Senter for internasjonalisering av utdanning (SIU)
Dette er en liten videregående skole etter fransk målestokk, med ca. 700 elever. Hvert år tas det opp seks norske elever til et tre årig utdanningsløp. Bare norske jenter kan søke om opptak på denne skolen fordi elevene bor sammen på internatet (men det er både gutter og jenter på skolen.) Ettersom den er relativt liten, må elever som velger økonomisk/sosialøkonomisk linje de to siste årene, ta denne ved naboskolen, Lycée Arcisse de Caumont.
Bayeux ligger i Normandie og har ca. 15 000 innbyggere. Byen ligger i et typisk jordbruksområde og er seg sine nordiske tradisjoner bevisst. Byen er kjent for sin vakre katedral og det over 70 m lange Bayeux-teppet fra 1000-tallet. 27 kilometer fra Bayeux ligger Caen, med ca. 150 000 innbyggere. Caen er en universitetsby med blant annet et skandinavisk institutt.

Kost og losji

Skolen har ikke eget internat, men har ordnet plass på internatet på Arcisse de Caumont. I tilknytning til sovesalene er det dusjer og vaskeservanter samt toaletter. De seks norske bor sammen på et rom. Ved siden av hver sovesal bor en kvinnelig lærer eller tilsynskvinne.
Internatet er stengt i helgene. Frokost serveres 0715 – 0745, lunsj spiser elevene i skolens matsal fra kl. 1145 til 1315 og middagen er kl. 1845. I andre og tredje året er elevene selv ansvarlige for kosten. Kantinekort kan kjøpes om en ønsker å spise på skolen.
Elevene bor hos vertsfamilier i Bayeux eller omegn fra fredag kveld til mandag morgen.

Miljø, fritid

En bør merke seg at det er forholdsvis strenge utgangsregler for skolen og internatet. Elevene kan fritt gå ut av skolens område i friminutt og fritimer, mellom 1210 og 1330 og mellom 1730 og 1830. Etter denne tid er det ikke anledning til å gå utenfor internatets område. Onsdag ettermiddag har elevene fri fra kl. 1200 til 1900. Lørdag har elevene fri.
Det er gode muligheter for fritidsaktiviteter. Skolen har eget lag i håndball, volleyball og basketball. Teatergruppen setter opp et par stykker årlig, og det er eget kor for elever og lærere. Det er ellers anledning til å drive med tennis, dans, svømming, bordtennis, golf etc. utenom skolen. 
Norskseksjonen disponerer to små klasserom på skolen. Her  finnes det norske bøker, aviser og tidsskrifter. I et rom er det datamaskiner med internett-tilgang.

Skolestart

I løpet av første trimester ved skolen vil de norske elevene få intensiv undervisning i fransk og bare følge den franske klassen i enkelte fag. Senest i andre trimester, i november, vil de bli fullstendig integrert i franske klasser.  Ekstraundervisning opprettholdes i enkelte fag, bl.a. fransk.
Litlåsfjellet

Litlåsfjellet er et fjell på 109,2 moh. i Austrheim kommune, Hordaland. Det er det høyeste punktet i kommunen.
Filippinergropa

Filippinergropa eller Angelo Tayag (også kalt filippinerdybet, Mindanao-gropa og Mindanao-dybet, Engelsk: Philippine Trench) er en dyphavsgrop øst for Filippinene.
Filippinergropas lengde er omkring 1320 km og og med en bredde på 30 km fra midten av den filippinske øya Luzon i sørlig retning. Filippinergropas dypeste punkt er Galathea-dypet, som har en dybde på 10.540 meter og er dermed det tredje dypeste punkt i verden.
Cremastinae

Utseende

Middelsstore, gjerne brunlige praktvepser.

Levevis

De er parasitoider som snylter på larver av sommerfugler, av og til biller. De angriper helst larver som har et skjult levevis i ganger, tunneler eller miner i planter.

Utbredelse

Gruppen er utbredt i alle verdensdeler.
Minitel

Minitel var en fransk onlineservice for teledata (fransk: Vidéotex) som var tilgjengelig via telefonnettet. Den blir ansett for å ha vært en av verdens mest suksessfulle onlinetjenester før World Wide Web.
Testing av Minitel begynte i 1978 i Bretagne og bredte seg til hele Frankrike i 1982 med hjelp av Poste, Téléphone et Télécommunications (PTT). Det ble utviklet en egen terminal med sort-hvit skjerm, tastatur og modem, som ble gitt bort til kundene. I Norge ble det gjort testforsøk med et minitel-prosjekt på Gjøvik, Lillehammer og Rjukan i Tinn kommune, der det ble delt ut et stort antall gratis terminaler. Disse byene kunne således kommunisere med hverandre via Minitel i prosjektet. Det norske prøveprosjektet var et forskningsprosjekt i regi av Teledirektoratet, og terminalene ble produsert av Alcatel STK i en norsk utgave, for øvrig omtalt i et hefte "Minitel i husstander : Minitelprosjektet på Rjukan og Lillehammer", utgitt av Televerkets forskningsinstitutt i 1992.
På et tidspunkt ble det gjort forsøk på skolesamarbeid mellom Norge og Frankrike i franskundervisning, "Sans Passeport - telekommunikasjon med Minitel" i franskundervisningen.
I Minitels glansdager kunne man benytte seg av over 26 000 tjenester, hvorav en ikke uvesentlig del var chatterom med erotiske temaer. Man kunne også bestille varer, togbilletter, sjekke børskurser og telefonkatalogen samt ha en epostboks. Minitel toppet med over 25 millioner franske og belgiske brukere. I 2012 var det fremdeles 810 100 eksemplarer av Minitel i omløp. Lørdag den 30. juni samme år stengte allikevel tjenesten for godt.
Yingxiuwan-demningen

Yingxiuwan-demningen er en demning med et vannkraftverk i elva Min, ei venstre sideelv (øst for Dadu He-elva) til midtre Chang Jiang i provinsen Sichuan i det sørlig-sentrale Kina. Installert effekt er 135 MW.
Olga av Kiev

Bakgrunn

Olga sies å ha vært en kvinne av skandinavisk, trolig svensk herkomst, med varjagiske foreldre; Nestorkrøniken sier at hun var datter av stattholderen  Gostomysl av Novgorod, mens andre kilder utpeker andre som hennes far.
Nestorkrøniken oppgir at hun ble født 879, men det er lite sannsynlig da hennes eneste sønn ble født ca. 65 år senere.

Fyrstinne av Kiev

I år 903 giftet hun seg med Igor I, som i 912 arvet tittelen storfyrste av Kiev. De fikk en sønn, Svjatoslav I. Etter ektemaken Igors (Ingvars) død i år 945 regjerte hun et titalls år som fyrstinne av Kievriket mens sønnen Svjatoslav fortsatt var mindreårig. 
Ifølge Nestorkrøniken hevnet hun sin mann Igors død med flere felttog mot drevljanerne, som brutalt hadde myrdet hennes ektemake. Drevljanerne sendte tyve av sine beste menn, som forsøkte å få henne til å gifte seg med deres fyrste, prins Mal, slik at de gjennom Mal skulle få makten over Kievriket. Olga, fast besluttet på å beholde makten for å gi den videre til sin sønn, lot dem brenne levende. Krøniken nevner lignende grusomme henrettelser hun skulle ha utført, hvorpå hun ødela deres hovedstad Korostenj (nåværende Ikorostj) og underkuet dem definitivt i 946. Kort etterpå forsvant drevljanerne ut av historien, og med hennes sønnesønn Oleg av drevljanerne tok Rurikætten formelt den arvelige makten over deres rike.
Lignende felttog ble foretatt mot stammer som bebodde landet mellom elvene Luga og Msta, hvorpå hun lot oppføre fort langs veien tilbake. Et av disse fort var Rjurikovo Gorodisjtsje («Ruriks gamle by»), nær Novgorod . 
Ved et besøk i Konstantinopel år 955 lot hun seg døpes og få undervisning i den kristne tro, og i år 957 foretok hun et andre besøk i Konstantinopel der hun ble praktfullt mottatt av keiser Konstantin VII Porfyrogennetos.
I 959 tok Olga kontakt med kong Otto I av Tyskland, med forespørsel om assistanse med å kristne folket i Kiev, og å innsette en biskop. Foruten innføring av kristendommen var det hennes mål å minske avhengigheten av Konstantinopel, og i stedet styrke kontakten med det vestlige keiserdømmet. Som følge av denne forespørsel kom munken Adalbert (senere erkebiskop i Magdeburg) som misjonsbiskop til Kiev, men Albert vendte tilbake med uforrettet sak til Tyskland i 962 under en reise der han hans følgesvenner ble drept og han selv bare med stort besvær lyktes i å komme unna med livet i behold. Olgas egen sønn Svjatoslav I skal ha spilt en rolle i biskopens mislykkende misjonsferd. 
Olga lyktes ikke med å omvende sin sønn Svjatoslav I til kristendommen, men var sterkt medvirkende til at sønnesønnen og Vladimir I av Kiev senere lot seg døpe, hvorpå den gresk-ortodokse kirke ble etablert i Kiev som offisiell religion i Kievriket fra 988.
Olga klarte å beholde makten takket være lojaliteten fra sin arme og folket, hun nektet å gifte seg på nytt, og lot sin sønn overta fyrstetittelen på 960-tallet og ledet forsvaret av Kiev under beleiringen i 968.

Helgen

Etter sin død i 969 ble hun erklært helgen, og hun feires den 11. juli.
Robert Junius

Misjon på Formosa

Etter ankomsten på Formosa bosatte Junius seg i landsbyen Sakam, i nærheten av Fort Provintia i det som i dag er del av Tainan.
Han beskrives som mer energisk enn sin samtidige, Georgius Candidius, og tok del i «temmingen» av taiwanere etter at seksti hollendere var blitt drept av folk fra Mattau. Dette skjedde ved et kort straffetokt der nederlandske styrker gikk løs på landsbyer i området og drepte «noen få dusin» innfødte. En Pax Hollandica fulgte etter at de gjenstridige stammer slik var blitt kuet. Etter at felttoget var over oppfordret Junius gjentatte ganger myndighetene i Batavia om å sende flere geistlige til Formosa for å bistå med trosopplæringen og omvendelsen av innfødte, noe som ble støttet av den daværende guvernør, Hans Putmans. Men hans fremstøt møtte bare døve ører i Batavia, som var det administrative senter for de nederlandske kolonier i Det fjerne østen.
I 1641 ble han kalt til Batavia for å rapportere til konsistoriet, det religiøse administrative styre for Asia, og ble der spurt om han ønsket å fortsette på Formosa. Han gikk med på å fortsette i to år, på betingelse av at han fikk økt sitt salær og at styret skrev til guvernør Paulus Traudenius om ham fordi denne hadde voldet ham besvær. Han vendte så tilbake til Formosa og ble der til sent i 1643.
Junius forestod et høyt antall dåp, selv om hans virke begrenset seg til noen få landsbyer rundt de nederlandske støttepunktene Fort Zeelandia og Fort Provintia.

Tilbake til Holland

Den 4. desember 1643 dro Junius atter til Batavia. Der ble han igjen bedt om å fortsette på Formosa, men denne gang avslo Junius og dro i stedet hjem til Holland. Der levde han til sin død i Amsterdam i 1655.
Sykling under samveldelekene 1986

Sykling under de britiske samveldeleker  1986. Sykling var en av flere sporter under de trettende samveldelekene som ble arrangert i Edinburgh i Skottland i perioden 24. juli til 2. august 1986. Det var tolvte gangen som sykling var med på programmet i Samveldelekene. I lekene i 1986 ble det konkurrert i sju øvelser, fem i bane- og to i landeveissykling, kun for menn. Australia ble beste nasjon med fem gullmedaljer foran England med to.
San Ramón (Uruguay)

Historie

Byen ble grunnlagt i 1867.

Kommune

Byens ordfører (alcaldesa) er Beatríz Lamas (2010-2015).

Transport

Ruta 6 forbinder San Ramón med Montevideo, San Bautista og Sarandí del Yí.
Kit Kat

Kit Kat er en sjokolade som produseres av Nestlé. Sjokoladen ble introdusert for det engelske markedet i 1935 av Rowntree Limited. Rowntree Limited ble kjøpt opp av Nestlé i 1988. Sjokoladen består av tre lag kjeks omtrukket av melkesjokolade. Sjokoladen er verdens nest mest solgte sjokolade, rett etter Snickers. Kit Kat tilsvarer norske Kvikk Lunsj som produseres av Freia.
Kolonisering av månen

Kolonisering av månen vil innebære etablering av menneskelige bosetninger og/eller robotisert industri på månen.
Såvel science fiction-forfattere som forelesere for romforskning har lenge sett den relativt nærliggende månen som det første logiske steget for en menneskelig ekspansjon ut i rommet. Flere stater har de senere årene offentliggjort planer om rombaser på månen. Blant annet har NASAs «Vision for Space Exploration» et delmål om å komme tilbake til månen rundt 2020, og i årene etter å etablere en permanent base – en plan som forøvrig ble slått fast av USAs tidligere president George W. Bush.
Samtidig har Russland planer om å sende et menneske til månen rundt 2025 med en permanent base i sikte en gang i perioden 2027–2032. Også Kina og Japan har planer om å i det minste en etablering på månen, mens Europa med Den europeiske romfartsorganisasjon i spissen spekulerer i en eventuell internasjonal rombase.
Strandskuddvikler

Utseende

En middelsstor vikler (vingespenn 12-15 millimeter), forholdsvis tettbygd. Forvingen er brunlig med to brede, gulaktige tverrbånd. Bakvingen er lyst brunlig.

Levevis

Arten lever nesten utelukkende ved kysten, der hovednæringsplanten fjærekoll (Armeria maritima) vokser. Den kan imidlertid også forekomme i hager der denne er plantet. Larvene lever på blomsterhoder og frø av fjærekoll, av og til også på tiriltunge (Lotus corniculatus). De voksne viklerne flyr i juni-juli og igjen i en ny generasjon i september, fra ettermiddag utover.

Utbredelse

Den er utbredt i Nord-Afrika og det vestlige Europa, inkludert Island.
I Norge finnes den langs kysten nord til Hordaland.