Rød panda

Beskrivelse

Rød panda minner om en rød vaskebjørn. I det vestlige Himalaya veier den normalt 3,7–6,2 kg, mens den i den østlige delen gjerne veier omkring 5,4–9 kg. Kroppen er omkring 50–65 cm lang og har i tillegg en 30–50 cm lang og buskete hale med tolv røde og tolv bleke fargeringer. Haletippen er mørk rødbrun. Halen har ingen gripeevne. Hodet er rundt med forholdsvis store stående ører.
Kroppen er dekket med lange rue dekkhår, mens underullen er tett, myk og ullen. Ansiktet er hovedsakelig hvitt med tåremønstrede markeringer i mørkere rødbrunt under øynene og nedover kinnene. På kroppen er pelsen gjerne mer rød enn rødbrun, mot noe mørkere (nærmest sort) på lår og nedover beina. Sålene på føttene er dekket av tette hvite hår.
Det er ingen forskjell på hunnen og hannen, hverken i størrelse eller farge. Pandaene i Kina og Burma er imidlertid ofte noe mørkere i fargen enn de i Himalaya, spesielt i ansiktet.
Rød panda har i likhet med kjempepanda en høyst uvanlig labb, som har bidratt til det vitenskapelige navnet. Labben har en tommelfingerlignende utvekst og fem tær. Den «ekstra» tommelfingeren er fleksibel og i virkeligheten en modifisert håndleddsknokkel (sesamiodbeinet). Tommelen gjør rødpandaen i stand til å håndtere bambusskudd og løv med stor fleksibilitet.

Etymologi

At den er rød, ser alle, men tilnavnet «panda» er trolig en anglifisering av de innfødtes navn på denne arten i østen – nigalya poonya («den som spiser bambus»). Dette ga den tilnavnet panda i vesten, men da kjempepandaen ble oppdaget, gled betydningen gradvis over til denne. Det var imidlertid rødpanda som først ble kalt panda.

Atferd

Rødpandaer er normalt dag- og demringsaktiv. De er solitære og kommer kun sammen i paringstiden. Hannens territorium dekker gjerne flere enn én hunn. Aktivitetsnivået varierer også med årstidene.
Rødpandaer tilbringer det mest av tiden i trærne og er ypperlige klatrere. De bygger rede i trærne til å sove og hvile i. Halen brukes som balanseror under klatring i greinverket, men den står rett til værs når dyret beveger seg på bakkenivå. På bakken beveger rødpandaen seg i sakte, travende eller sprettende gange. 
Når pandaen har sovet eller spist, er det vanlig at den steller seg grundig gjennom å slikke seg ren over hele kroppen. Den bruker potene på labbene til denne jobben, men ryggen må den stelle mot en trestamme eller lignende. Den er svært nøye med renholdet.

Reproduksjon

Paringstiden begynner tidlig på vinteren, som regel sent i januar til tidlig i mars. Hunnen er som regel kun mottagelig i en svært kort periode, vanligvis kun i 18–24 timer. Selve paringsakten finner sted på bakken. Drektighetstiden varer i ca. 134 dager. (Den nøyaktige drektighetstiden er litt uklar; noen hevder også at den er 131–132 dager.) Det er også kjent at rødpanda har en såkalt embryonisk diapause som kan variere fra 20 (kanskje til og med fra 0) til 70 dager.
Når fødselen nærmer seg, bygger hunnen et rede av kvist, gress og løv i en hul trestamme eller en kløft i et berg. Valpene fødes i som regel i juni, men dette kan variere noe.  Alle fødsler skjer om morgenen mellom fire og ni. Som regel føder hun én til fem valper, vanligvis to. Nyfødte rødpandaunger veier gjerne ca. 110–130 gram.
Mora vil være sammen med valpene 60–90 % av tiden de første dagene. Først etter en uke begynner hun å gå vekk fra redet. Valpene er stedbundet av redet i omkring 90 dager. De første gangene valpene forlater redet, skjer det om natten. Ungene er utvokste og avvennes før de er tolv måneder gamle, men blir først kjønnsmodne når de er omkring 18–20 måneder. Hunnen vil jage dem før hun kommer i ny brunst, noe hun som regel gjør årlig.
Rød panda kan bli opp mot 17,5 år når den lever vilt i naturen, men den lever sjelden mer enn 8–10 år i fangenskap. Det er kjent at rødpanda av begge kjønn kan reprodusere til de blir opp mot tolv år gamle.

Matvaner

Noen hevder at så mye som 95 % av dietten består av vegetabilsk føde, men denne prosentsatsen har ikke latt seg verifisere. Viktigst er bambusløv og friske skudd av bambus, men den spiser også rhododendron, bær, frukt, sopp, egg, fugl og små pattedyr. To tredjedeler av føden består av bambus, og da kun friskt løv. Den er mest aktiv med spisingen tidlig om morgenen og i skumringen.
Siden rødpanda er et rovdyr utnytter den dårlig den vegetabilske føden den spiser, noe som fører til at den må tilbringe mye av tiden med å spise for å få nok næring. Pralad Yonzon, som studerer rødpanda i Nepal, og Ken Johnson, George Schaller og Hu Jinchu, som studerer den i Kina, har funnet ut at rødpandaen bruker ca. 13 timer daglig til å spise. Den er også svært selektiv med hensyn til dietten, og den spiser kun friske blader og nye skudd fra bambusen, i motsetning til kjempepandaen som spiser nesten hele planten. Den trenger daglig å spise ca. 30 % av kroppsvekten sin for å vedlikeholde vekten.
Den høyt spesialiserte dietten har hatt dramatiske konsekvenser for rødpandaen, fordi den inneholder lite energi og kan dårlig utnyttes: Det er estimert at rødpandaen kun utnytter ca. 25 % av energien som finnes i den bambusen den spiser. For å bøte på dette har den utviklet et ekstraordinært lavt stoffskifte. De er også i stand til midlertidig å senke stoffskiftet ytterligere over en kort periode, slik at energibehovet kan minimeres.

Utbredelse

Rød panda er utbredt i det multinasjonale området som kalles Hindu Kush-Himalaya, som blant annet inkluderer deler av det nordlige India og store deler av Nepal i vest, samt provinsene Sichuan og Yunnan i Kina og det nordlige Myanmar (tidligere Burma) og Bangladesh i øst og sør.
Vestlig og østlig rødpanda regnes som ulike underarter. Brahmaputraelven på østsiden av Himalaya regnes som en slags grense mellom dem.
Hvor mange rødpandaer som finnes vilt i naturen er uklart, men i 1999 estimerte IUCN at det var færre enn 2 500 voksne individer igjen i verden. Choudhury (2001) hevdet imidlertid at den totale populasjonen var omkring 16 000–20 000 dyr. Kendal et al. (2015) estimerte, at det fantes cirka 17 400–22 400 individer i Nepal, cirka 3 200–5 700 i Vest-Bengal (India), cirka 900–600 i Bhutan, cirka 5 000–2 900 i Myanmar (Burma), og cirka 13 100–8 100 i Sichuan (Kina).

Habitat

Habitatet er fuktig og har temperert klima. Det ligger i fjellsidene mellom ca. 2 200 og 4 800 moh, der det finnes godt med stående og nedfallen eviggrønn barskog, hule trestammer og god tilgang på frisk bambus. Gjennomsnittstemperaturen ligger omkring 10–25 °C, og nedbøren er ca. 3 500 mm årlig.

Klassifisering

Klassifiseringen av gyldenpandafamilien (Ailuridae) har vært både omdiskutert og vanskelig. Den har tidligere blitt regnet til ulike grupper blant rovpattedyrene (Carnivora). Nå klassifiseres familien som søster til Canidae (hundefamilien) og regnes til Caniformia (hundelignende rovpattedyr). Panda og rødpanda er ikke spesielt nære slektninger, men derimot et resultat av konvergent evolusjon. Begge har utviklet seg fra kjøttetende forfedre til høyt spesialiserte bambusetere.
Slekten rødpandaer (Ailurus) tilhører underfamilien Ailurinae i gyldenpandafamilien (Ailuridae), men i denne familiegruppen er alle andre underfamilier, slekter og arter for lengst utdødd. Rød panda er derfor unik på flere måter. Dens nærmeste fossile aner går til slekten Parailurus i samme underfamilie, men denne døde trolig ut for omkring 3–4 millioner år siden.
Plasseringen av rød panda innenfor systematikken har gjennom flere tiår bydd på problemer, fordi den er så forskjellig fra andre dyr. Den ble derfor lenge regnet som en del av halvbjørnfamilien (Procyonidae), på grunn av likheter i tenner, skalle, hale og endel andre morfologiske forhold. Senere studier medførte imidlertid at den ble flyttet til bjørnefamilien (Ursidae), men også dette var problematisk. Forskning med DNA viste at rød panda ikke var en riktig bjørn, men at den i bredere sammenheng hørte hjemme i en gruppen Arctoidea, under mårlignende rovpattedyr (Mustelida), sammen med blant annet halvbjørner (Procyonidae), mårfamilien (Mustelidae) og stinkdyr (Mustelidae). Den ble flyttet dit, men i ettertid har også dette vist seg problematisk.
En studie, publisert i det rennomerte vitenskapelige tidsskriftet Molecular Phylogenetics and Evolution i mars 2010, tar for seg fylogenien i Carnivora (rovpattedyr) og konkluderer med, at Ailuridae faktisk er søstergruppen til Canidae (hundefamilien). Dette følges her.

Annet

På grunn av avskoging og økt menneskelig aktivitet i området er den røde pandaen en utsatt art. Også væpnede konflikter og forurensning i der den lever har ført til reduksjoner i bestanden. Den blir også tatt i ulovlig jakt med feller av og til.
Før 1994 visste man ikke nok om rødpandaens trusselbilde, men da fikk den status som sårbar på IUCNs rødliste. Statusen ble oppskalert til sterkt truet i 1996. I 2008 ble den imidlertid nedskalert til sårbar, for så å bli oppskalert igjen til sterkt truet i 2015. Årsakene til at arten igjen regnes som sterkt truet er hovedsakelig tap av habitat og fragmentering av leveområdene. Rød panda står også oppført på CITES Appendix I, som omhandler verdens mest truede arter.
I Norge kan man se rød panda i Kristiansand Dyrepark.
Nettleseren Mozilla Firefox er oppkalt etter rød panda (firefox er ett av synonymene for rød panda på engelsk).