Bompenger

Bompenger er en avgift som betales av bilister for bruk av offentlige og private veier eller annen infrastruktur som for veitunneler og broer. Bompengefinansiering er en finansieringsmodell for veiprosjekter der en veistrekning bygges, eller utbedres, ved at brukerne av veien betaler en avgift hver gang de passerer et betalingspunkt, typisk bom på en bomvei.
Flere land bruker bompengefinansiering for å bygge ut motorveinettet, som for eksempel i Frankrike hvor bompenger avgis for hver gang man nærmer seg en lokal avkjøring. Satsene varierer med avstanden mellom bodene. De som ikke ønsker å betale, har som regel et eldre veinett til rådighet som alternativ.
Det er et uttalt mål fra norske myndigheter at bompenger i hovedsak benyttes til å finansiere infrastrukturprosjekter og forbedre kollektivtrafikk. Hovedregelen er at etter at utbyggingsutgiftene er nedbetalt av bilistene, skal bompengeinnkreving på en gitt strekning opphøre.

I Norge ble det innkrevet bompenger ved 228 bomstasjoner i 2018, noe som var 58 flere bomstasjoner enn i 2013.

Typer av bompengeprosjekter

Man kan skille mellom ulike typer bompengeprosjekter etter type infrastruktur de handler om. Det er blant annet bombro, bomvei, bomtunnel, bomring.
Bombro er et bompengeprosjekt som har som mål å bygge bro og avløse ferjetrafikk ved å etablere vegforbindelse mellom to øyer, ei øy og fastland, over elver eller fjorder. Utbyggingsutgifter dekkes av bilister som passerer bombroen.
Bomtunnel er et bompengeprosjekt som handler om bygging av en tunnel. I Norge finnes det både undersjøiske tunneler og fjelltunneler som er finansiert med bompenger. Noen av disse tuneller er en del av større bompengeprosjekter, men noen, som for eksempel, Jondalstunnelen er et rent bomtunnelprosjekt.
Bomvei er offentlige eller private veier hvor man må betale bompenger. Slike bomveier kalles også bompengefinansierte veier, siden innbetalingene er direkte knyttet opp til veianlegget, vedlikeholdet og nedbetaling av prosjektet. Bompengefinansierte veier har ofte en bom som sperrer veien inntil avgiften er betalt, men av praktiske årsaker har som regel disse veiene automatiske betalingssystemer i egne filer som ikke er stengt med bom.Etter at en vei er bygd opp, monteres det en bompengestasjon omtrent midt på en avgiftspålagt vegstrekning, og bilistene betaler en fastsatt sum uavhengig av hvor lang strekning de har kjørt. Dette systemet for innkreving av bompenger på vei kalles for et åpent innkrevingssystem. Dette er typisk i Norge, i resten av Europa er det et såkalt lukket system som er mest brukt. Der beregnes avgiften individuelt avhengig av antall kjørte kilometer.
Det er to viktigste grunner til at Norge valgte et åpent innkrevingssystem. For det første er det mindre kostbart fordi det trenges kun én bomstasjon på strekningen i stedet for flere bomstasjoner på hver enkel avkjørsel. For det andre er ikke et åpent innkrevingssystem lønnsomt på norske veger hvor trafikken er relativt tynn.
Bomring er et system som består av flere bomveier inn mot et avgrenset område, som oftest et bysentrum. Vanligvis betales det i bare én retning, som oftest i retning mot sentrum. Bomringer er en måte å kreve inn bompenger fra bilister for å dekke kostnader for flere infrastrukturprosjekter i urbane strøk (bypakke, bompengepakke). Særtrekk ved bompenger innsamlet ved bomring, er at de brukes til flere formål enn bare veier. Bomavgift her kan også dekke utgifter på offentlig kollektivtransport, sykkel- og gangveger. Dette svekker et nytteprinsipp om at de som avkreves bomavgift, skal ha nytte av tiltaket som finansieres. Dette skjer fordi det bare er bilister som må betale bompenger. Mens det er flere trafikantgrupper som får nyte fellesgoder finansiert av bompenger.

Kritikk av bompenger

Bompenger som en måte å finansiere infrastruktur på, har både tilhengere og motstandere. Forskning viser at bompenger bidrar til rask gjennomføring av prosjekter og framskynder utbygging av nødvendige veger, broer og tunneler. I tillegg er bompenger en effektiv måte å regulere biltrafikken i rushtiden. Da trengselsskatten ble innført i Stockholm ble biltrafikken redusert med 22 prosent ved bomringen. Innenfor ringen ble det 15 prosent mindre trafikk, også utenfor ringen gikk trafikken noe ned. Det ble også mindre køer slik at kjøretiden ble reduserte med en tredjedel i morgenrushet og med 50 prosent om ettermiddagen. Innføring av køavgift i London førte til 21 prosent færre biler i det avgiftsbelagte området, og forsinkelser på grunn av kø ble redusert med 26 prosent fra 2002 til 2006. Mindre kø gir jevnere hastighet som gir mindre utslipp av forurensing.
Bompenger brukes dels til å finansiere fellesgoder (veier, broer, gang- og sykkelveger, kollektivtrafikk) som er til nytte for flere ulike trafikantgrupper, mens det kun er bilistene som må betale bomavgift. I «bypakker» går en mindre andel av bompenger til veger som i Stavanger der bare 30 % av alle bompengeinntektene går til investering i bilveger og de resterende 70 % skal finansiere kollektivtrafikk.
Utredning og innføring av nye bompengeprosjekter, samt forhøyelse av bompengesatser skaper ofte samfunnsdebatt og protestaksjoner. Dette gjelder spesielt i storbyene.
I Stavanger, for eksempel, ble det stiftet et nytt politisk parti, Folkeaksjonen Nei til mer bompenger, som et resultat av samfunnsmotstand mot kommunestyrets ønske om å innføre bompenger.
I Bergen i desember 2016 aksjonerte bilister minst 3 ganger. Det var både folkeopprop, bilaksjon og en demonstrasjon i byen.
I 2017 var det også mye debatt om innføring av bompenger i Tromsø.
Andre former for protest mot bompenger består i at bilistene ofte kjører ulovlige omveier og leter etter nye smutthull i bomringer for å unngå å betale.
Noen bilister har nektet å betale regninger for passering, og dermed blitt saksøkt av bompengeselskaper. De fleste rettssaker har endt med at bilistene tapte.

Historie

Det finnes ulike synspunkter angående spørsmål om når og hvordan bompenger dukket opp i Norge. Historiker Yngve Nedrebø mener at allerede på 1600-tallet fantes det avgifter for innkjørsel av varer inn i Bergen som kan anses som en prototype til nåværende bompenger.
Nygårdsbroen i Bergen er det andre infrastrukturprosjektet som kan regnes som et utgangspunkt til utvikling av bompenger i Norge. Broen ble bygd av et privat aksjeselskap og sto ferdig i 1851. Bompenger ble samlet av broeieren for å dekke byggekostnader. Det var både kjørende og gående som betalte bompenger. En del av innsamlede midler gikk også til fergemannen som mistet inntektene sine for skyss på vann ved åpningen av broen.
Det første prosjektet hvor bompenger oppsto i den formen de har i dag er Vrengen bru mellom Tjøme og Nøtterøy i 1932. Her sto det offentlige bak brobygging og innsamling av bompenger, i motsetning til Nygårdsbroen som opprinnelig var privat. Vrengen bru sikret helårsforbindelse mellom Tjøme og fastlandet. Broen var et bedre alternativ enn fergeskyss fordi bilistene fikk større fleksibilitet. Tilgjengeligheten til øya ble bedre, mens prisen for bompasseringen var den samme som for fergebilletten.
Fra 1930-tallet til 1960 var biler en rasjoneringsvare i Norge. Derfor var antall biler begrenset og behov for ekspansiv utbygging av vegnettet var ikke prioritert. I 1960 ble rasjoneringen av biler avskaffet og nordmenn fikk fri tilgang til bilmarkedet. Bilparken vokste kraftig og daværende infrastruktur svarte ikke lenger til transportbehovet. 
Europas tre eldste bomringer er norske. Bergen åpnet bomring i 1986, Oslo i 1990 og Trondheim i 1991. Etter år 2000 er det etablert en rekke bomringer rundt i landet, og det kommer stadig nye. En del områder har rushtidsavgift på bomringene, blant annet Trondheim (innført i 2010), Kristiansand (innført i 2013), Bergen (innført i 2016) og Oslo (innført i 2017). Den 16. juni 2017 vedtok Stortinget lovendringer til fordel for miljødifferensierte bomsatser. Lovendringene trådte i kraft 1. oktober 2017. Miljøfifferensierte bomsatser ble umiddelbart innført i Oslo. I bomringen i Bergen innføres miljøfifferensierte bomsatser 1. juni 2018. Formålet med bomringene har i utgangspunktet vært kronerulling til ymse samferdselsprosjekter. Den positive bieffekten er redusert biltrafikk og bedret luftmiljø. I senere år er redusert biltrafikk og positive miljøkonsekvenser løftet fram som stadig viktigere argumenter; argumentet om behov for inntekter er nedtonet.
Fra 1980-årene har omfanget av bompengefiansiering økt som en følge av sterk trafikkvekst og økt behov for investeringer; bompengeandelen har økt fra å utgjøre 15 % i 1985 til 45 % i 2010. 
Bompengefinansiering er nå vanlig i forbindelse med større offentlige (statlige, fylkeskommunale eller kommunale) veiprosjekter, broer og tunneler. På enkelte ferjestrekninger blir det tatt inn forskudds- eller løpende bompenger som er øremerket utbygginsprosjekter trafikantene vanligvis vil nyte godt av fordi de fleste bruker den finansierte strekningen.
Ifølge Nasjonal transportplan for 2002–2011 er målet et samordnet betalingssystem for transporttjenester. AutoPASS bærer med seg en rekke muligheter for framtida og arbeidet for å innføre AutoPASS på ferje og ved parkering er i gang. Det første ferjesambandet med systemet var Flakk–Rørvik der systemet ble innført 4. januar 2010, og fra 1. januar 2017 brukes AutoPASS også på fergesambandet Moss–Horten. Det arbeides nå med å innføre AutoPASS på alle riksferjesamband. Ferjestrekninger fylkeskommunene har ansvaret for vil også bli oppfordret til å ta i bruk AutoPass-regulativet, men dette bestemmer fylkeskommunene selv. På ferjesambandet Lote-Anda planlegges oppstart med AutoPASS i mai 2018.
Med AutoPASS tar man på ferjene betalt per kjøretøy, ikke per passasjer. Siden man ikke kan endre dette midt i avtaleperiodene med ferjeselskapene, vil innføringen av betaling med AutoPASS på ferjer derfor foregå over noe tid. Staten vil kreve bruk av automatisk lengdemåling og innføring av AutoPass-regulativet når det inngås nye kontrakter for ferjestrekningene. Den 1. januar 2019 innfører Statens vegvesen AutoPASS for ferje på de aller fleste ferjene i Norge, med unntak av Moss-Horten, noen ferjer i Trøndelag og ferjer i Troms og Finnmark. Trafikanter kan da skaffe seg en rabattavtale, og man kan betale med AutoPASS-ferjekort eller AutoPASS-brikker på de ferjesambandene som har innført det. Avtaletegning for AutoPASS for ferje skulle åpnet 15. april 2018,men ble utsatt.
Regjeringen Solberg har foreslått en bompengereform. Bompengereformen har fire deler – reduksjon av antall bompengeselskap, en utskilling av utstederrollen fra bompengeselskapene, en rentekompensasjonsordning for bompengelån og en forenkling av takst- og rabattsystemer.

Bompengeselskaper

Innsamling og forvaltning av bompenger gjennomføres av bompengeselskaper. I de fleste tilfeller er disse bedriftene kommunalt eide aksjeselskaper. Det betyr at det er kommuner og/eller fylkeskommuner som stifter og eier et bompengeselskap. Noen få bompengeselskaper har også banker og andre organisasjoner som minoritets aksjeeiere.
De fleste bompengeselskaper regnes som ideelle foretak. Det vil si at økonomisk profitt ikke er et mål for denne bedriften. Statusen som ideell organisasjon gir bompengeselskapene skattefritak. Hovedformålet med å stifte et bompengeselskap er å finansiere og administrere et bomveiprosjekt, samt organisere og forvalte bompengeinnkreving.
Retten til å kreve bompenger får bompengeselskapet fra Statens vegvesen ifølge bompengeavtale.
Det er viktig å skille mellom bompengeselskap og driftsselskap. Det førstnevnte tegner en bompengeavtale med Statens vegvesen og får rett å kreve bompenger. Som et konkret eksempel av slike bompengeselskaper, Fjellinjen AS, Østfold Bompengeselskap AS og Bergen Bompengeselskap AS. Et driftsselskap er en bedrift som vant bompengeselskapets anbud om administrative tjenester tilknyttet bompengeinnkreving på offentlig vei. Et eksempel på slike selskaper er Agder Bomdrift AS og Skjåk Utbyggingsselskap AS.
Ulike kilder angir ulikt antall bompengeselskaper i Norge. Den offisielle nettsiden til AutoPass meddeler at det er 46 bompengeselskaper. Per 2017 gjelder det et prinsipp om at et bompengeselskap skal administrere ett bompengeprosjekt med én eller flere bomstasjoner. Det vil si at antall bompengeselskaper kan være enda høyere enn 46.
Regjeringen Solberg har foreslått en bompengereform. Bompengereformen har fire deler – reduksjon av antall bompengeselskap, en utskilling av utstederrollen fra bompengeselskapene, en rentekompensasjonsordning for bompengelån og en forenkling av takst- og rabattsystemer. Målet er blant annet å redusere antall selskaper som krever inn bompenger for å redusere administrasjonsutgiftene. I april 2017 redegjorde Regjeringen for at det pågår et arbeid for å slå sammen alle de om lag 60 eksisterende bompengeselskapene til fem regionale bompengeselskap som skal forvalte alle bompengeprosjektene i landet. Svinesundsforbindelsen er heleid av Statens Vegvesen Vegdirektoratet, og er et fellesprosjekt mellom norske og svenske myndigheter. Selskapet reguleres av en egen landsavtale, og holdes utenfor reformen i denne omgang. 23. september 2019 undertegnes en revidert bompengeavtale mellom Norge og Sverige. Endringene gjelder omlegging innenfor takst- og kjøretøygrupper og oppheving av tilleggsavgift ved uteblitt bompengebetaling, som er innført i Norge.

Utstedere

Som del av Bompengereformen ble det i Meld. St. 25 (2014-2015) tydeliggjort at utstederrollen skal skilles ut fra bompengeselskapene for å etablere uavhengige utstedere. Dette medfører at bompengeselskaper med integrert utstedervirksomhet må skille denne ut i egne juridiske personer, eller avhende kundeporteføljen.
Forskrift om utstedervirksomhet for bompenger og ferjebilletter (utstederforskriften) ble vedtatt 14. desember 2018 med ikrafttredelse 1. januar 2019. Selskapene som opererte som utstedere før forskriften trådte i kraft har fått dispensasjon fra forskriften, begrenset til 18 måneder, og o løpet av denne perioden må de avhende sin utstedervirksomhet.
Fjellinjen etablerer datterselskaper Fjellinjen Utsteder AS den 1. juni 2019, og alle kunder blir overført til Fjellinjen Utsteder AS. Alle AutoPASS-avtalene vil fortsette som før og man trenger ikke foreta seg noe.