google/wiki40b huggingface dataset:
Grundtvigs kirke

Kirkebygningen

Grundtvigkirken er en syntese av flere arkitektoniske stilarter. I forberedelsene til prosjektet studerte Jensen Klint danske landsbykirker på Sjælland og deres tradisjonelle byggeteknikker, materialer og innredning var til inspirasjon. 
Det mest slående trekket ved kirkebygningen er vestfasaden som minner om utsiden av et kirkeorgel. Det inneholder det 49 meter høye klokketårnet. Den imponerende fasaden leder øynene mot himmelen. Den nederste halvdelen av tårnet er av enkel tegl mens øvre del gir inntrykk av en ruglet overflate. 
Skipet er av monumentale dimensjoner; total lengde med våpenhus og kor er 76 meter, bredden med sideskip er 35 meter. Interiøret er inspireret av gotikken og kan i størrelse sammenlignes med domkirken i København. Interiøret ligner en typisk gotisk kirke med skip, to sideskip og tverrskip. Også proporsjonene er gotiske; en lang smal kirke hvor det er høyt under taket og med søyler som stiger opp. 
Rundt seks millioner gul mursten ble brukt til byggverket.

Kirkens indre

Kirkerommet særpreges ved sin enkle eleganse. Selv om interiøret bygger på Jensen Klints skisser satte sønnen Kaare Klint sitt eget preg på det. Alterbordet er oppmurt av fem søyler og uten utsmykking. Kirken har to prekestoler; en i tårnkirken og en i hovedrommet. Begge er oppmurt av gul sten. 
Døpefonten er i motsetning til det øvrige inventar laget av faksekalksten, noe som medvirker til at den skiller seg ut i kirkerommet. Den er tegnet av Jensen Klint.
Jensen Klints utkast viser at han hadde planlagt at det skulle være benkerader i hele kirken. Kaare Klint valgte å endre det ved å designe stoler. Det var opprinnelig 1863 stoler i kirken.
Kirken har to orgler; et kororgel fra 1940 hvor fasaden er tegnet av Kaare Klint og et hovedorgel fra 1965 med fasade tegnet av Esben Klint. Begge orglene ble bygget av Marcussen & Søn.
Fiolettbrunt bakkefly

Utseende

Et middelsstort (vingespenn 38 – 43 mm), gulbrunt nattfly. Forvingen er gulbrun med et mørkt felt som går fra noe innenfor ringmerket til nyremerkets innerkant. Nyre- og ringmerkene er hvitkantede. Mellomlinjene er utydelige. Bølegelinjen, som går langs vingens ytterkant, går i sik-sak, området utenfor den er lysere enn resten av vingen. Bakvingen er gråbrun.

Levevis

Arten lever i løvskog, der larvene sannsynligvis lever på mange ulike løvtrær, busker og urter, blant andre bjørk og bjørnebær.

Utbredelse

Den er utbredt i Europa og videre østover til Iran. I Norge er den funnet nord til Møre og Romsdal.
Blindhet

Årsaker til blindhet

Betydelig nedsatt synsstyrke har en rekke årsaker:

Genetiske defekter

Mennesker med albinisme har ofte redusert syn.

Skader på hornhinnen

Skader på hornhinnen kan gi fra små til store brytningsfeil eller total blindhet.

Amblyopi

Amblyopi er redusert synsevne på et øye uten påviselige anatomiske forandringer.

Hjelpemidler

Det er utviklet en rekke hjelpemidler for blinde mennesker, fra talende utstyr (f.eks. vekter, klokker og mobiltelefoner) til avanserte datatekniske hjelpemidler med program for syntetisk tale, forstørret skjermtekst eller punktskrift. Punktskriften leses på ekstrautstyr som kalles leselist. De tradisjonelle lydbøkene på kassett leveres nå i Norge i form av Daisy-bøker på CD.

Mobilitet

Mennesker med meget redusert syn kan forflytte seg ved bruk av førerhund og/eller en hvit stokk, det internasjonale symbolet for blindhet.
Cigaritis

Utseende

Små dagsommerfugler (vingespenn 20-35 millimeter). Bakvingen har to korte, tynne stjerter bakerst. Undersiden er hvit eller lyst brunlig med svartkantede, brune eller brunoransje tverrstreker, gjerne med et par oransje flekker ved bakhjørnet. Oversiden er oransje eller mer eller mindre metallisk blå eller blåfiolett, i alle fall hos hannene.

Levevis

Mange av artene er assosiert med maur. De lever ofte i tørre områder.
Larvene lever gjerne på planter i erteblomstfamilien eller mimosafamilien.

Utbredelse

Denne slekten er utbredt i Afrika og Sørøst-Asia, med én art i Europa. Den er den eneste av slektene i Aphnaeinae som forekommer utenfor Afrika.
Ghassan Kanafani

Bakgrunn

Ghassan Kanafani kom fra en mislimsk meddelklassefamilie i Akka. Han var tredje barn av advokaten Muhammad Fayiz 'Abd al Razzag, som var aktiv i den nasjonale bevegelse som opponerte mot den britiske styresmankter som tilrettela for sionistisk innvandring, og han hadde sittet i britenes fengsler flere ganger under Ghassans barndom. Ghassan fikk sin første sklolegang ved en fransk katolsk misjonsskole i Jaffa.
I mai 1948 ble familien tvunnget til å flykte unna krigshandlingene og måtte i landflyktighet,. De dro først nordover og inn i Libanon, men dro så til Damaskus i Syria som palestinske flyktninger. De var relativt fattige. Faren praktiserte sitt yrke men familieøkonomien måtte supplerers med sønnenes deltidsarbeide. Ghassan fullførte sin lærerutdannelse med hjelp fra United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees (UNRWA) i 1952. Han underviste først runst 1.200 barn i en paletinsk flyktningleir.

Forfatter

Ghassan Kanafani begynte å skrive korte historier mens han arbeidet i palestinske flyktningleirene, og disse ble ofte fortalt sett gjennom øynene til barn. Mens Kanafani bodde i Kuwait, tilbrakte han mye tid på å lese russisk litteratur og sosialistisk teori. Han publiserte sin første roman i 1962. Kanafani skrev også en rekke vitenskapelige arbeider om litteratur og politikk.
Flere dager etter Massakren på Lod lufthavn den 30. mai 1972 ble et bilde av Kanafani sittende sammen med en av de japanske terroristene offentliggjort. 8. juli 1972 ble Kanafani drept av en bombe plantet i bilen hans i Beirut, hans sytten år gamle niese Lamees Najim ble også drept i dette angrepet. Kanafani ble 36 år gammel. Hans kone Anni, deres lille sønn og datter kom uskadd fra hendelsen.
En samling av Kanafani`s dikt for den palestinske motstanden ble publisert etter hans død for å hedre hans minne. Ghassan Kanafani`s minne ble også opprettholdt gjennom etableringen av Ghassan Kanafani Cultural Foundation, som siden den gang har grunnlagt åtte barnehager for barn av palestinske flyktninger. Hans arv lever videre blant palestinerne, og han regnes som en av de største moderne arabiske forfatterne. Etter at han ble drept ble Ghassan Kanafani ble tildelt Lotus Prize for Literature under Konferansen av afroasiatiske forfattere.
Kanafani`s etterfølger, Bassam Abu Sharif, ble også angrepet og forsøkt drept av israelske etterretningsoffiserer. Sharif mistet synet på det ene øyet og flere fingre da en brevbombe eksploderte på hans kontor i Beirut.
Russlands føderale kretser

Russland er delt inn i åtte føderale kretser (russisk: Федеральные округа, federalnyje okruga). De ble opprinnelig dannet ved dekret av president Vladimir Putin den 13. mai 2000, og står over føderasjonssubjektene. Hver krets blir ledet av en «representant for presidenten» utnevnt av Russlands president. Presidentens representant har som oppgave å passe på at de føderale subjektene overholder den russiske grunnloven. Opprettingen av de føderale kretsene ble sett på som et tiltak for å sentralisere den russiske staten.
Nasjonal rødliste

Norsk rødliste

Gjeldende rødliste i Norge ble publisert av Artsdatabanken den 18. november 2015 og heter Norsk rødliste for arter 2015. 
Den første norske rødlista kom i 1984 og inneholdt lister over virveldyr og karplanter.

Om Norsk rødliste

Det er IUCN som har utarbeidet kategorier og kriterier for rødlisting. I den nye nasjonale rødlista har nye kategorier blitt innført for å passe til de internasjonale kriteriene.
Norges nasjonale rødliste forventes å bli revidert hvert femte år. Listen omfatter Fastlands-Norge, norsk økonomisk sone og fiskevernsonen ved Svalbard. Lista fra 2006 inneholder 3 799 arter, noe som utgjør ca. 21,0% av de ca. 18 500 vurderte norske artene. Det er utarbeida en egen rødliste for fugler og pattedyr på Svalbard, som altså kommer i tillegg. En vet at det finnes mer enn 40 000 arter i Norge, men det korrekte antallet kan være nærmere 60 000. Dermed er mørketallene store, og det er mange arter man har for liten kunnskap om til å kunne vurdere.

Gamle kategorier og kriterier

Kategoriene på den gamle norske rødlista var utrydda (Ex), trua (E), sårbar (V), sjelden (R), hensynskrevende (DC) og bør overvåkes (DM). Den største forandringa i den nye rødlista er at den i større grad tar for seg hvor trua artene er. Kategorien sjelden, som omfatta arter som hadde små eller svært spredte populasjoner, har dermed gått ut, og det har blitt flere kategorier for trua arter i stedet.

Norsk fremmedartsliste

Norsk fremmedartsliste (før: norsk svarteliste) er en oversikt over fremmede arter i Norge, med økologiske risikovurderinger for et utvalg av artene. Norsk svarteliste utkom første gang i 2007, utgitt av Artsdatabanken, og utarbeidet i samarbeid med vitenskapelige eksperter.
Forsvarets stasjon Fauske

Forsvarets stasjon Fauske lokaliseres på Veten i Fauske, Nordland fylke, og er en av etterretningstjenesten sine stasjoner. Stasjonen samler inn og analyserer informasjon fra utvalgte satellitter i verdensrommet. Den ble etablert i 1952. Fra 1965 til 1995 var der to stasjoner i Fauske. I 2017 er bare  en stasjon operativ.
Stasjonen skal ha hjulpet Storbritannia under Falklandskrigen i 1982, og USA i Gulfkrigen
Skredderens død

«Skredderens død» er opprinnelig et svensk skillingstrykk. Det ble trukket frem fra glemselen da Alf Prøysen presenterte den i sin visespalte i «Magasinet for Alle» i 1957.

Teksten

1.Ærede forsamling i januari måned

der drunknade en skreddere at bredvid en sjø.
2.Han hadde vært i byen han hadde kjøpt seg brennevin,

ha nvar nå lite pregalør det voldade hans død.
3.Så gikk han ned til sjøstrand og spente pås eg skridtskorna

han kunne inte ana at isen var så skral.
4.Og isen rauk i sunder og skredderen damp i hølet

han sank igjennom bøljorna og drunknad som en kalv.
5.Nu ligger han på sjøbotnen å ser de klare stjerner blenke

å viftar med kalla handen farvel min festermø.
6.Men festermøen Johanna hun sørget seg fordervet

nu er a riktigt gift med skomakeren i byen.
7.Og vil i alla veta hvem denna visen diktade,

det var Palle Lander, skomakaren i byen
Kratersjø

En kratersjø er en innsjø som har blitt dannet inni et vulkansk krater, kaldera eller maar. Fordypningen fylles med nedbør og danner en stadig dypere innsjø fram til en likevekt har blitt oppnådd mellom vann som tilføres og vann som forsvinner på grunn av fordampning, drenering og i noen tilfeller også utstrømming over kraterkantens laveste punkt. Kratersjøer som dekker aktive vulkanske skorsteiner er ofte kjent som vulkanske innsjøer, og vannet i disse er vanligvis surt, mettet med vulkanske gasser, uklare og med en sterk grønnlig farge. Innsjøer som ligger i sovende eller utdødde vulkaner består vanligvis av ferskvann. Sikten er ofte ekstremt god på grunn av mangelen på innstrømmende elver og sedimenter.
En velkjent kratersjø er Crater Lake i Oregon i USA. Den befinner seg i kalderaen til Mount Mazama, og navnet er derav litt misvisende. Det er den dypeste innsjøen i USA med en dybde på 594 m. Crater Lake får tilførsel av vann utelukkende fra regn og snø, og har ingen inn- eller utstrømming på overflaten og har derfor det klareste vannet av alle innsjøer i verden.
Den høyeste vulkanen i verden Ojos del Salado (6 891 moh) har en permanent kratersjø som er rundt 100 m i diameter og ligger i en høyde av 6 390 m på den østre siden av vulkanen. Dette er trolig den høyestliggende innsjøen i verden.
På grunn av det ustabile miljøet eksisterer kratersjøer ofte bare periodisk. Kalderasjøer kan i motsetning være store og bestå i lang tid. For eksempel ble Lake Toba dannet av et vulkanutbrudd for rundt 70 000 år siden, og har et areal på over 1 000 km²
Selv om mange kratersjøer er svært naturskjønne kan de også være dødelige. Gass som ble frigitt fra Lake Nyos tok i 1986 livet av 1 800 mennesker ved kvelning, og andre kratersjøer slik som Mount Ruapehu sin har ofte har medvirket til ødeleggende laharer.
Innsjøer kan også dannes i nedslagskratere, men disse blir vanligvis ikke omtalt som kratersjøer unntatt i noen få frittstående tilfeller. Eksempler på slike innsjøer er blant annet Lake Bosumtwi i Ghana, Manicouagansjøen i Canada og Siljan i Sverige.
Fylkesvei 4278

Fylkesvei 4278 går mellom Hadland og Åse i Eigersund kommune. Veien er 1,5 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 54.
Acomoptera

Biologi

Larvene utvikles i sopp, ved råtnende treverk eller under bark.
Karbonplanet

En karbonplanet, også kalt diamantplanet, er en teoretisk type steinplaneter foreslått av Marc Kuchner med indre lag av diamant som kan være flere kilometer tykke. De diamantrike planetene kan formes av små partiklar i protoplanetariske skiver som finnes rundt mange stjerner om de er rike på karbon og har lite oksygen. Denne typen planeter ville ha utviklet seg annerledes sammenlignet med jorden, Mars og Venus, de såkalte silikatplanetene som hovedsakelig er bygd opp av silisium og oksygen.
Eksisterende teorier sier at karbonplaneter har en jernrik kjerne tilsvarende de kjente steinplanetene. Utenfor kjernen finnes et tykt lag av silisiumkarbid og titankarbid og utenfor dette et lag av karbon. Karbonet skulle være i form av grafitt, muligens med et lag av diamanter på bunn om planeten er tilstrekkelig stor til å skape det nødvendige trykket.
Planetens overflate skulle være rik på hydrokarbon og karbonmonoksid. Jordlignende karbonbasert liv med vann som løsningsmiddel skulle kunne eksistere på en slik planet om det finnes tilstrekkelig med vann, men sannsynligvis ville metabolismen få motsatt retning på grunn av de kraftige redokserende omgivelsene.
Oksygenholdige forbindelser ville altså inntas som føde for å reagere med den karbonrike atmosfæren.

Observasjoner

Planetene som kretser rundt pulsaren PSR 1257+12 kan være karbonplaneter, sannsynligvis dannet av en splittet stjerne som produserte karbon når den ble eldre. Andre gode kandidater til karbonplaneter er de som ligger nær Melkeveiens sentrum hvor stjernene har mer karbon enn de som ligner på solen.
Karbonplaneter forutsies å ha lignende diameter som svovel- og vannplaneter av samme masse, noe som vil gjøre dem potensielt vanskelige å skille ut.
Mecopelidnota

Utseende

Middelsstore, metallisk fargede skarabider.

Utbredelse

Artene er utbredt i Sør-Amerika.
Lettvektsprosess

En lettvektsprosess er innenfor operativsystemer midler til å oppnå fleroppgavekjøring. I ordets tradisjonelle betydning, som er brukt i UNIX System V og Solaris, kjører en lettvektsprosess i brukermodus på toppen av en enkelt tråd i operativsystemkjernen. Den deler virtuelt adresserom og systemressurser med andre lettvektsprosesser innenfor same prosess. Flere tråder på brukernivå, som reguleres av et programvarebibliotek, kan plasseres på toppen av en eller mange lettvektsprosesser. Dette tillater fleroppgavekjøring på brukernivå.
I noen operativsystemer er det intet separat lag mellom tråder i kjernen og brukermodus. Dette bretyr at brukertråder er implementert direkte på toppen av kjernetråder. Noen ganger blir begrepet lettvektsprosess brukt om kjernetråder, mens tråder brukes om blrukertråder. På Linux er brukertråder implementert ved å tillate bestemte prosesser å dele ressurser, og dette gjør at disse prosessene noen ganger kalles lettvektsprosesser. I SunOS versjon 4 og senere refererte lettvektsprosess til brukertråder.
Stjerne (symbol)

Stjerne er brukt som visuelt symbol og grafisk figur fra tidlig historisk tid og i de fleste kulturer. En stjerne kan være gjengitt som to eller flere rette streker som er lagt i kryss, eller som en flatefigur med spisser, også kalt odder eller takker. For eksempel kan en stjerne kalles femoddet eller femtakket, når den har fem spisser som stråler fra et sentrum. Spesielle stjerner som tegnes i én strek er pentagram og heksagram. Stjerne skal være det mest utbredte enkeltsymbolet på makt og finnes i en mengde militære, politiske og kommersielle merker og flagg verden over, deriblant i EU-flagget, USAs stjernebanner og Kinas røde kommunistfane såvel som i militære distinksjoner, kvalitetsklassifisering av hoteller og Betlehemsstjernen ved Jesu fødsel.

Historikk, utbredelse og betydning

Vi kan se stjerner i helleristninger. De er elementer i bildende kunst og andre framstillinger. Stjernene inngår i mønster, design, allegorier, dekorasjoner og ornamenter, segl, kjennetegn, faner, flagg, bumerker og våpenskjold. Det er stjerner i en rekke lands nasjonalflagg og mange foreningsfaner. De finnes også i kongevåpen, riksvåpen, kommunevåpen og slektsvåpen fra mange forskjellige land. Blant svært mange kjente våpen med en eller flere stjerner, er hjerteskjoldet i Sveriges store riksvåpen, Chiles riksvåpen, Folkerepublikken Kinas riksvåpen, Steinkjers og Sørreisas kommunevåpen, Auberts, Grans, Gyldenstiernes, Mathiesens og George Washingtons slektsvåpen
Som symbol forekommer en stjerne plassert ved siden av eller delvis innfattet av en halvmåne. I europeiske segl fra middelalderen kan halvmåne og stjerne ved siden av hverandre være å forstå som måne og en stilisert sol, for å symbolisere natt og dag. I flere flagg og merker fra muslimske land står det halvmåne og stjerne som et viktig symbol.
En eller flere stjerner brukes på uniformer i de fleste land, for å gi uttrykk for militær grad eller rang, slik det framgår av betegnelser som femstjerners general.

Metafor

Stjerne brukes også som et språklig symbol eller bilde, en metafor, særlig for berømtheter og kjendiser som utmerker seg som «et lysende punkt» innen et fag, for eksempel i musikk eller sport. Stjerner symboliserer ofte høye og ideelle mål, for eksempel i uttrykk som «gjennom motgang til stjernene» (per ardua ad astra).
Xenturion Prime

Xenturion Prime er et norsk elektronika-band med artistene Bjørn Marius Borg og Hasse Mattsson (Hans-Olof Mattsson) som begge tidligere tilhørte Code 64. Musikken er en hybrid mellom flere elektronika-stiler, som EDM, EBM og episk/orkestrale lydlandskap.
Xenturion Prime debuterte på ElektroStat-festivalen i Oslo i oktober 2013.
Hasse Mattson er også medlem av Essence Of Mind.
Jeg har sett en negermann

«Jeg har sett en negermann» er den norske tittelen på den populære danske barnesangen «Jeg har set en rigtig negermand» av Niels C. Andersen fra Hobro. Sangen beskriver forskjellige folkeslag med utgangspunkt i hudfargene («en negermand (...) sort (...) som en tjærespand», «en indianermand (...) rød (...) som en ildebrand» og «en kinesermand (..) gul (...) som en sodavand»), og har et antirasistisk budskap om at «alle folk sku' males blå, for så blev de nemlig sjovere at kigge på, så ku' sort og rød og gul og hvid, leve sammen i en verden uden strid».
Sangen ble først kjent gjennom den danske barnestjernen Bo Andersen som sang den da han var fire år gammel i 1970. Han var forfatterens sønn og medlem av hans sanggruppe Familien Andersen. Deres versjon av sangen på grammofonplate solgte i over 165 000 eksemplarer i Danmark. Året etter spilte Bo Andersen «Lille Per» i Far til fire i højt humør, en film i den populære danske serien om Far til fire. «Jeg har set en rigtig negermand» er en av de mest populære danske barnesanger de siste tiårene, og synges i mange danske barneskoler.
Sangen siteres i Thomas Vinterbergs film Festen fra 1998, der lillebroren «Michael», spilt av Thomas Bo Larsen, og resten av familien, synger den som en rasistisk nidvise.
«Jeg har sett en negermann» ble også fremført av den norske barnestjernen Darlén Bakke og utgitt i Norge. Denne versjonen ble gjenutgitt på cd som bilag til Are Kalvøs satiriske bok Kunsten å vere neger i 1996.
Zoltán Kodály

Bakgrunn

Selv om han ble født i Kecskemét i dagens Ungarn, vokste han opp i Galánta og Nagyszombat (nå: Trnava) i dagens Slovakia, den gang en del av dobbelmonarkiet Østerrike-Ungarn. Faren var stasjonsmester og en ivrig amatørmusiker og Kodály lærte å spille fiolin som barn. Han sang også i katedralens kor og skrev tidlig musikk, til tross for at han manglet formell utdannelse i dette.
I 1900 begynte Kodály ved Universitetet i Budapest og studerte moderne språk og studerte samtidig musikk ved Franz Liszt akademiet i Budapest, hvor han hadde Hans von Koessler som lærer i komposisjon.

Akademisk karriere

Fra 1907 var han professor ved Budapest musikkakademi og hadde stor innflytelse på utvikling av ny undervisningsmetoder. Kodály arbeidet fra 1905 med Béla Bartók med å kartlegge den ungarske folkloren. Hans komposisjoner er i impresjonistisk-nyromantisk stil og bruker ofte elementer fra folkemusikk.
Etter universitetseksamen i filosofi og lingvistikk, reiste Kodály til Paris hvor han studerte hos Charles-Marie Widor. Her ble han kjent og influerte av særlig Claude Debussys musikk.  Han fortsatte uavbrudt sitt arbeid med å samle folkemusikk gjennom hele første verdenskrig.
Kodály engasjerte seg i problemer knyttet til musikkundervisning og produserte en stor del musikk til bruk i undervisning, samt fagbøker innen musikkpedagogikk. Hans pedagogiske ideer blir ofte omtalt som «Kodály-metoden».
Step Up

Handling

Tyler Gage (Channing Tatum) er en rebell fra feil side av Baltimore som dømmes til samfunnstjeneste som vaktmester på en eliteskole (MSA) som blant annet utdanner dansere. Han er utenfor, men utstråler en selvtillit som gjør at ballettdanserinnen Nora Clark (Jenna Dewan) får øynene opp for hans talent som hiphopdanser.
Nora er på desperat søk etter en dansepartner til eksamensshowet, mens Tyler er på søken etter et bedre liv. De kommer fra totalt forskjellige verdener, men når deres skjebne møtes slår det en gnist rundt dem – både på og utenfor dansegulvet.

Oppfølgere

I 2008 kom oppfølgeren Step Up 2: The Streets ut, og i 2010 kom den tredje i Step Up-serien Step Up 3D ut i 3D på kino.
Ansgarskolen

Det Norske Misjonsforbunds Missionsskole

Skolen ble opprettet som Det Norske Misjonsforbunds Missionsskole, en predikant- og misjonærskole, i Oslo i 1913. Skolen ble nedlagt i 1951, men gjenoppsto i 1959 under navnet Ansgar Bibel- og Ungdomsskole på Slemdal i Oslo. Skolen ble i 1966 flyttet til Vettakollen i Oslo og i 1988 flyttet videre til Kristiansand, da det ble bygget helt ny skole i bydelen Hånes. Ansgar Teologiske Høgskole ligger på samme campus.
Cathrine Holst

Karriere

Holst ble cand.polit. i 2000 ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen. I 2000 ble hun stipendiat ved Senter for vitenskapsteori samme sted. Hun ble dr. polit. med avhandlingen Feminism, Epistemology & Morality i 2005, og var deretter ansatt som førsteamanuensis i samfunnsvitenskapenes vitenskapsteori ved Universitetet i Bergen fra 2005 til 2007. I 2008 ble hun postdoktor ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi ved Universitetet i Oslo. Hun ble deretter forsker ved ARENA – Senter for europaforskning ved Universitetet i Oslo. Fra 2016 er hun førsteamanuensis ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi. I 2017 ble hun professor samme sted. Holst har vært gjesteforsker ved The New School for Social Research i New York og ved Freie Universität i Berlin.
I 2002 redigerte hun boken Kjønnsrettferdighet på oppdrag fra Makt- og demokratiutredningen. I 2009 utgav hun innføringsboka Hva er feminisme i Universitetsforlaget serie Hva er. Holst ble i 2010 ansvarlig redaktør for Nytt Norsk Tidsskrift. Hun er fra 2016 også leder for Norges kvinnelobbys ekspertutvalg for kvinne- og likestillingspolitikk. Hun holdt Skjervheimforelesningen i 2005.
Ramsløk

Bruk

Den blir brukt i folkemedisin og til matlaging.
Vær varsom når en plukker blader slik at de ikke forveksles med liljekonvallblader; de er giftige og lukter heller ikke hvitløk.
Kirovsk (Leningrad oblast)

Kirovsk (russisk: Ки́ровск) er en by i Leningrad oblast i Russland. Den ligger på sørbredden av elva Neva, 33 km øst for St. Petersburg. Innbyggertall: 24 361 (folketelling 2002), 23 655 (folketelling 1989).
Byen ble grunnlagt i 1929 som bosetningen Nevdubstroj av Sergej Kirov. Den fikk bystatus i 1953, og ble samtidig oppkalt etter Kirov. Byen består av den gamle byen, bygget på 1950-tallet, og Ladoga, delen som ble bygget under den sovjetiske byggeboomen på 1980-tallet. De viktigste industriene i byen ble sterkt rammet av omveltningene under Jeltsin-tiden på 1990-tallet.