FNs mål for bærekraftig utvikling

FNs mål for bærekraftig utvikling er verdens felles arbeidsplan for å utrydde fattigdom, bekjempe ulikhet og stoppe klimaendringene innen 2030. De består av 17 mål og 169 delmål. Målene skal fungere som en felles global retning for land, næringsliv og sivilsamfunn. Målene ble laget på en demokratisk måte gjennom innspill fra land over hele verden og over 7 millioner mennesker fikk sagt sin mening gjennom en spørreundersøkelse. Et av hovedprinsippene i mål for bærekraftig utvikling er at ingen skal utelates (Leaving no one behind). Ekskluderte grupper, som mennesker med nedsatt funksjonsevne, flyktninger, etniske og religiøse minoriteter, jenter og urfolk, er høyt representert blant de som fortsatt lever i fattigdom.

Bakgrunn

FNs tusenårsmål (engelsk: Millennium Development Goals) er regnet som en suksess. De har bidratt til mobilisering og partnerskap for fattigdomsbekjempelse, helse, likestilling og utdanning globalt. Arvtakeren, FNs nye utviklingsmål (engelsk: Sustainable Development Goals) har høy prioritet og ble offisielt vedtatt under FNs hovedforsamling i 2015. 1. januar 2016 trådte FNs bærekraftige utviklingsmål i kraft. Disse målene er globale mål for å gjøre slutt på alle former for fattigdom. Det krever handling fra alle land, både rike og fattige for å oppnå målene. De er ikke juridisk bindene, men det er forventet at alle land skal ha eierskap til målene og etablere nasjonale rammeverk for å nå målene. Hvert land har hovedansvaret for å følge opp og vurdere fremdriften.

Arbeidet

I motsetning til utformingen av tusenårsmålene, har FN ønsket en bred demokratisk prosess i utformingen av de nye målene. FN har blant annet stått for verdens største globale diskusjonsforum, arrangert møter i nesten 100 land og samlet inn stemmer fra rundt 4,5 millioner mennesker i verdens største spørreundersøkelse. På denne måten har mer enn syv millioner mennesker bidratt med forslag til mål.
I tillegg til å henvende seg direkte til folket, ble blant annet totalt 70 forskjellige land delt i arbeidsgrupper for å lage sine egne forslag til utviklingsmål på RIO+20 – konferansen i 2012. Norge har delt plassen i gruppe med Danmark og Irland. Utkastene ble lagt frem og presentert høsten 2014, som resulterte i en synteserapport fra FNs generalsekretær Ban Ki-moon i desember 2014, der 17 mål og 169 delmål ble presentert.
I de mellomstatlige forhandlingene som pågår i etterkant av rapporten preges av bred støtte til de 17 målene fra flertallet av medlemsland. Samtidig har flere land, deriblant Norge, lagt vekt på en ny gjennomgang og kvalitetssikring av delmålene en gang til, for å sørge for at de er målbare og mulig å følge opp i tråd med internasjonale standarder.
Forhandlingene har ikke vært enkle, blant annet har det vært stor diskusjon om demokrati skulle være et av punktene.
FNs mål for bærekraftig utvikling er blitt kritisert. Hovedvekten ligger på de mange delmålene. I motsetning til tusenårsmålene som lett kunne oppsummeres og huskes, er det nå 17 nye mål og 169 delmål. Kritikken går blant annet inn på om dette kan være for mange, samt om det kan bli vanskelig å måle. Det er også uenighet rundt hvordan man kan nå de forskjellige målene.

FNs mål for bærekraftig utvikling i Norge

FNs utviklingsmål er ikke bare for fattige land, men for alle land i hele verden. Norge er et velstående land med lite forskjeller. Likevel er det mål som det også fokuseres på her. Målene Norge har som høyeste prioritet er: utdanning, helse, utvikling i privatsektoren. skape arbeidsplasser, klima (fornybar energi) og humanitær hjelp. I tillegg styrer følgende forvaltningssektorer utviklingssamarbeidet: likestilling, menneskerettigheter, klimaendringer og korrupsjon. Norges diplomatiske og konsulære oppdrag er viktige frontlinjespillere. Oppdrag som allerede er engasjert i utviklingssamarbeid. Oppdrag som har fått mandat til å utføre andre oppgaver enn tradisjonelt utviklingssamarbeid har tema prioriteringer som i mange tilfeller er klart kompatible med utviklingsmålene. Generelt er det imidlertid for tidlig for å fastslå virkningen av utviklingsmålene på Norges internasjonalt samarbeid. Deres innflytelse vil bli synlig i løpet av tiden, og vil avhenge av tiden og ressurser investert i gjennomføringen av målene.