Vágar

Naturgeografi

Den 176,38 km² store Vágar er forholdsvis kompakt i formen, men er ca. 22 km på det lengste i nordvestlig–sørøstlig retning. På det bredeste er øya ca. 12 km. Vágar er adskilt fra Streymoy ved Vestmannasund i øst og fra Mykines ved 4 km brede Mykinesfjørður i vest. Mikkjal á Ryggi har beskrevet Mykinesfjørður som «det verste havstykket på Færøyene». Den 3,5 km lange Sørvágsfjørður skjærer inn i landskapet vestfra.
Øya er som resten av øygruppen av vulkansk opprinnelse. De nordøstre delene av Vágar er forholdsvis lavtliggende, mens de nordvestre delene er kuperte og bratte. Øyas høyeste fjell er Árnafjall (722 moh.) og Eysturtindur (715 moh.) ved Gásadalur. Disse er henholdsvis de 37. og 40. høyeste fjellene på Færøyene. Det færøyske kartverket teller i alt 41 fjell på Vágar.
På Vágar ligger øygruppens to største innsjøer, Sørvágsvatn (3,57 km²) og Fjallavatn (1,03 km²). Grensen mellom øyas to kommuner er trukket gjennom disse to innsjøene, i nordvestlig–sørøstlig retning. Fjallavatn drenerer i havet nordover gjennom en 80 m høy foss i den 1,5 km lange elven Reipsá. Sørvágsvatn drenerer i havet sørover gjennom den 32 m høye Bøsdalafossur. Sørvágsvatn er på det meste 59 m dyp, 6 km lang og 0,8 km bred. Vatnsoyrar i innsjøens nordlige ende er Færøyenes eneste innlandsbygd.
Rundt Vágar ligger 62 holmer og skjær, flesteparten i nordvest og sør. Færøyenes største holme, den 65 hektar store Tindhólmur, ligger ved Sørvágsfjørður. Den høyeste av Tindhólmurs fem tinder rager 262 moh. Den 10 hektar store Gáshólmur er Færøyenes fjerde største, og rager på det meste 65 moh. Andre holmer er Skerhólmur, Trøllkonufingur, Dunnusdrangar og Filpusardrangur. Drangarnir mellom Tindhólmur og Vágar er to karakteristiske staurer. Stauren Trælanípan rager på det meste 142 moh.

Flora og fauna

Vegetasjonen domineres av gresshei som i høyden går over i fjellvegetasjon. En utbredt karplante på øya som regnes for hjemmehørende på Færøyene, er kysttjønnaks. Det er også registrert perlevintergrønn. Av mer nylig innførte arter som har etablert seg på Færøyene, er blant andre hundegress, tunbalderbrå og strandbalderbrå registret på Vágar. Det finnes noen krattvekster, men ingen naturlige skoger på øya. I 1980 ble 11,7 dekar ved kirken i Miðvágur utlagt til skogplantasje.
Farvannene rundt Vágar er rike på fisk. Både Sørvágsvatn og Fjallavatn er gode ørretvann. De langgrunne vikene ved Miðvágur og Sandavágur er blant stedene som er godkjent av de færøyske myndighetene for grindhvalfangst – grindadráp. Fra 1709 til 2011 ble det gjennomført 265 grindadráp i Miðvágur, over 14 % av alle fangstepisoder på Færøyene i perioden, noe som gjorde det til det beste fangststedet.

Religion

Den folkekirkelige kristendommen dominerer på Vágar, hvor over 90 % av befolkningen i prestegjeldet var medlemmer av Fólkakirkjan i 2019. Kirken er blant de viktigste sosiale møtestedene i øysamfunnet. En rekke kristelige organisasjoner har sitt virke innenfor rammene av Fólkakirkjan. Heriblant er Kirkjuliga Heimamissiónin (Indremisjonen), som samarbeider tett med kirken på mange områder, og som har egne forsamlingshus i Miðvágur, Sandavágur og Sørvágur.
Det nest største trossamfunnet på Færøyene, den vekkelseskristne bevegelsen Brøðrasamkoman, kom til øya med en vekkelse i Sørvágur i 1907, og det nåværende forsamlingshuset i bygda, Kedron, ble reist i 1938. Siden 1967 har den kristne barne- og ungdomsleiren Zarepta, tilknyttet Brøðrasamkoman, holdt til på Vatnsoyrar.