Kjendis

En kjendis er en levende person som er godt kjent i samtiden på grunn av omfattende omtale i massemedier som TV og radio, aviser og ukeblader. 
Betegnelsen kjendis kan brukes om alle som ofte viser seg eller blir vist og kommentert offentlig, og som blir gjenkjent av svært mange, men brukes sjelden om medlemmer av kongefamilier.

Etymologi

«Kjendis» er et nyord som ble skapt i formen kändis i det svenske fjernsynsprogrammet «Skäggen» i 1963. Det svenske ordet (med typisk stockholmsk ordslutt -is) ble deretter lånt i formen kjendis i norsk, der det første gang ble brukt  i 1968.

Historikk

Selv om det har vært en mengde berømtheter i offentligheten opp gjennom historien, særlig etter at aviser og andre trykte massemedier for alvor kom på 1700- og 1800-tallet, blir kjendisfenomenet gjerne knyttet til den personorienterte massekulturen på 1900-tallet.

Kjendisjournalistikk

I takt med veksten i underholdningsindustrien i den moderne verden, har behovet for kjendiser og kjendisstoff økt. Kjendisfenomenet og -journalistikken har dermed blitt en stadig viktigere del av mediehverdagen, og kjendishysteriet er i dag en karakteristisk del ved vår tids informasjonssamfunn og globale kultur. Kjendisomtale foregår særlig i tabloidpressen, enten det er ukepresse, løssalgsaviser, kommersielle fjernsynskanaler eller nettsteder. Ofte er det nyhetssaker om kjendisenes privatliv, gjerne formidlet i en lett sensasjons- og skandalepreget form. De ulike mediene kommenterer dessuten gjerne hverandres saker, for eksempel ved at ukebladene skriver om personer som har vært på TV. Kjendisene og journalistene er også helt avhengige av hverandre. Mange artister, forfattere og andre bruker mediene bevisst for å få redaksjonell omtale av seg selv, klatre oppover i kjendishierarkiet og få gratisreklame for sine underholdningsprodukter, mens mediene på sin side får tilgang til svært populært stoff som blir solgt i stort omfang til et nysgjerrig publikum. Dette kan i neste omgang gi mediebedriftene gode inntekter fra salg av reklame- og annonseplass.
Kjendisindustrien er med andre ord en viktig del av pressemakten, men også trykkefriheten, selv om eliten i samfunnet ofte er kritisk til den.
I Norge er kjendisjournalistikken særlig utbredt i Se og Hør, Her og Nå og en mengde andre ukeblader, riksavisene VG og Dagbladet og TV-kanalene TV 2 og TVNorge. Slikt stoff kan omfatte intervjuer og bildereportasjer, men også egne TV-programmer der kjendiser deltar i leker og talkshow. Fjernsynet skaper også nye kjendiser gjennom reality-serier som Big Brother og amatørkonkurranser som Idol. 
Et eksempel på en moderne «webkjendis» er den såkalte Numanuma-gutten Gary Brolsma som ble verdenskjent da han la ut en enkel videofilm av sin egen mimesang på Internett. 
Kjendiseri har ofte en selvforsterkende natur ved at medieoppmerksomhet på et visst nivå lett gir enda mer oppmerksomhet, og mange kjendiser blir omtalt utelukkende fordi de allerede er kjendiser, og ikke på grunn av faglige prestasjoner eller samfunnsnyttige bidrag.
Selv om kjendiser er offentlige personer, har det vært store diskusjoner om hva som har offentlig interesse. Det har blitt reist kritikk mot kjendisjournalistikken og vært debatter om beskyttelse av enkeltindividet og respekt for privatlivets fred, både med hensyn til kommersiell utnyttelse og offentlig kontroll. Det har også vært flere rettssaker der kjendiser har følt seg krenket av for nærgående journalister, blant annet fra Se og Hør.