Neunkirchen (Østerrike)

Nabokommuner

Til Neunkirchen grenser i nordøst St. Egyden am Steinfeld, i øst Breitenau, i sørøst Natschbach-Loipersbach, i sør Wartmannstetten og i vest Ternitz og Würflach.

Historie

Neunkirchen er en av de eldste bosetningene i Wienbekkenet. Arkeologiske funn viser at det allerede i stein- og bronsealderen var menneskelig tilstedeværelse i det nåtidige byområdet. En keltisk gravplass fra midtre eller senere La-Tène-periode viser at byen har vært sammenhengende bebygd siden ca 150–15 f. Kr. På denne gravplassen, ved dagens Josef-Berr-Gasse, ble det mellom 1921 og 1928 (og også i 1964) avdekt 13 graver og gjort rike arkeologiske funn. Flere av funnene er utstilt i Städtisches Museum Neunkirchen (Neunkirchen bymuseum).
I det som i dag er byens sentrum var det fra ca 30 til 400 e. Kr en stor romersk bosetning. På grunn av beliggenheten ved den viktige romerske forbindelsesvegen mellom Donauområdet og Alpene (dagens Blätterstrasse), utviklet det seg her et økonomisk knutepunkt. Det romerske navnet for «Neunkirchen» er ikke kjent. 
Allerede fra tidlig middelalder (fra det 9. århundret) oppsto det igjen en betydelig bosetning med en stor sognekirke som omtales første gang i 1094. Det er denne kirken som har gitt byen dens navn. Beskrivelsen «bei der niuwen kirchen» («ved den nye kirken») ble etter hvert til «Neuenkirchen» og endelig «Neunkirchen». Før Wiener Neustadt ble etablert var Neunkirchen regionens økonomiske og handelsmessige sentrum.
I andre halvdel av 1400-tallet raste krigene mot tyrkerne som da hadde rykket inn i Steiermark og Kärnten. For å finansiere krigføringen ble jødiske eiendommer beslaglagt, og i 1496 ble jødene tvunget vekk fra Neunkirchen. Ved Mühlplatz 2 ble det i 1998 funnet murfragmenter fra den middelalderske synagogen. 
I 1631 ble minoritter-klosteret Neunkirchen grunnlagt av grev Hoyos, som hadde tilhørighet og eiendom i distriktet. I de påfølgende tiårene ble dette klosteret både et tilfluktsted for befolkningen, men også et forsvarsverk mot osmanske angrep. Likevel ble stedet erobret og ødelagt i 1683. Klosteret og kirken forble intakt på tross av en brann som i 1752 nesten utraderte hele stedet. 
Kolera- og pestepidemier på 1700-tallet rammet Neunkirchen hardt. Trefoldighetssøylen på torget er reist som minnesmerke over denne tiden. I det 19. århundre opplevde Neunkirchen en betydelig industrialisering, blant annet som følge av fabrikketablerere fra det franskspråklige Sveits. En kirkebrann 1. juli 1907 gjorde store skader, men kirken ble gjenoppbygd i årene 1908/09. 
7. august 1920 fikk Neunkirchen bystatus. Neunkirchen hadde også et jødisk samfunn som ble oppløst som følge av den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1940. Synagogen i Neunkirchen ble først revet i 1984. 
I 1960 ble «Blätterstraßensiedlung» (byområdet nord for «Südbahn») lagt inn under Neunkirchen. I 1969 ble også kommunene Mollram og Peisching lagt til Neunkirchen.

Religion

Ifølge data fra folketellingen i 2001 er 60,7 % av befolkningen romersk-katolske, 5,5 % protestanter og 0,6 % ortodokse kristne. 13,1 % er muslimer mens 17,1 % av befolkningen ikke bekjente seg til noen religion. 
Av sentrale gudshus kan nevnes den romersk-katolske sognekirken Mariä Himmelfart og den protestantiske kirken. Sistnevnte (bygd 1862/63) er det eldste gudshus i Niederösterreich planlagt og bygd som evangelisk kirke.

Handelsstedet Neunkirchen

Industriens tilbakegang de siste tiårene har forvandlet bybildet nokså dramatisk. I forbindelse med rehabiliteringen av det sentrale torget på 1990-tallet ble det lagt til rette for forretningsdrift i sentrum uten at det dermed skulle forstyrre den historiske atmosfæren. Ved bygrensen mot Ternitz har handelsområdet «Am Spitz» blitt etablert. Et kjøpsenter i indre by ble i 2011 ferdigstilt på området til den tidligere skruefabrikken.
I de senere årene har foreningen «aktive Wirtschaft Neunkirchen» (aktiv forretningsdrift i Neunkirchen) lansert «Lange Einkaufsnacht» (lang handelsnatt) med underholdning og utvidede åpningstider i butikkene.

Trafikk

Byen er et viktig trafikknutepunkt i sørlige Niederösterreich. Beliggenheten ved den gamle handelsvegen fra Wien (Semmering–Kärnten–Triest, Adria), har  medvirket til at økonomien i Neunkirchen alltid har vært preget av trafikk og handel.
Neunkirchen er forbundet med hovedvegnettverket via S6 Semmering Schnellstrasse, med A2 Süd Autobahn (Knoten Wr. Neustadt, avkjøring Neunkirchen Ost) og B17 Wiener Neustädter Straße. Blätterstraße som strekker seg fra Neunkirchen i nordøstlig retning over Weikersdorf til Bad Fischau kan påvises helt tilbake til romertiden.
Busstasjonen i Neunkirchen er plassert like i sentrum på Minoritenplatz. 
Det er også enkel forbindelse med tog fra Bahnhof Neunkirchen N.Ö. Til Wien Südbahnhof er reisetiden ca 45-50 mintter. Jernbanestasjonen, med det offisielle navnet Neunkirchen NÖ, har adresse Bahnstraße 49. Stasjonen har to plattformer. Plattform 1/2 benyttes i hovedsak av tog i retning Semmering/Bruck an der Mur, mens plattform 3/4 vanligvis har avgang for tog i retning Wiener Neustadt/Wien.

Handel og butikker

Butikker og innkjøpsmuligheter har tradisjonelt vært konsentrert til bykjernen (ved Hauptplatz og Holzplatz, Triesterstraße, Fabriksgasse, Wienerstraße). Handelsområdet «Am Spitz» ved bygrensen i retning Ternizt har siden 1990-årene blitt skrittvis utbygd med storskala-forretninger (supermarkeder, elektrohandel, byggvareforretninger, diverse bilforhandlere med verksteder, kontorbygg m.m.).
På området til den tidligere Brevillier & Urban skruefabrikk er det i bysentrum reist et kjøpsenter, «Pamoramapark».

Offentlige tjenester

Som distriktshovedstad er alle sentrale offentlige myndigheter representert i byen, blant annet en distriktsdomstol, et skattekontor og et sykehus med 395 sengeplasser. Også distriktstrygdekasse, politistasjon, arbeidsformidling, redningstjeneste og et frivillig brannkorps .

Barnehager

I alt sju offentlige barnehager i tillegg til Pater-Kolbe-Kindergarten (den katolske menighetens barnehage).

Andre utdanningsinstitusjoner

Musikkskole Neunkirchen, WIFI, Volkshochschule-Volksbildungsverein Neunkirchen, Kultursentrum ved Steiergraben (galleri, bibliotek)