GIMP

Historie

GIMP sto egentlig for General Image Manipulation Program. Dets opphavspersoner, Spencer Kimball og Peter Mattis, startet GIMP som en semesteroppgave ved University of California, Berkeley. Begge var integrerte medlemmer av en studentgruppe ved Berkley som kalte seg Experimental Computing Facility. Etter at både Kimball og Mattis var uteksaminert fra Berkeley i 1997, ble navnet endret til GNU Image Manipulation Program da det ble en offisiell del av GNU prosjektet. Versjon 2 ble frigitt i 2005.

Egenskaper

GIMPs redigeringsverktøy kan nås via verktøykassen, menyer og dialogbokser (som også kalles paletter). De inneholder filtere, pensel, transformasjoner, utvalg, lag og maskeringsverktøy.
For eksempel kommer GIMP med 48 standard pensler samt mulighet for å lage nye. Pensler kan brukes med skarpe kanter, myke kanter, som viskelær, bli påført i forskjellig gjennomsiktighet.

Støtte for farger

GIMP bruker en fargepalett med RGB, HSV, CMYK, fargehjul, mikset modus og et verktøy for å plukke farge fra bildet (pipette) med varierende gjennomsnittsmåling. Programmet har også heksadesimale fargekoder for bruk i HTML. CMYK-farger blir umiddelbart oversatt til RGB-farger når de brukes. GIMP har ingen innebygd støtte for CMYK for farger som ikke kan representeres i RGB, men kan til en viss grad simuleres via tredjepartstillegget Separate+.
GIMP støtter forløpninger som er integrert i andre verktøy som pensler og fyll for å fylle bilder med automatisk fargeblanding. Programmet kommer med et utvalg av innebygde forløpninger, men som for pensler finnes det mulighet for å lage sine egne forløpninger.

Utvalg og maskeringsverktøy

GIMP kan lage rektangulære, sirkulære, frihånds- eller «etter farge»-utvalg. Alternativt kan man bruke Smartutvalgsvertøyet for å velge ut sammenhengende områder. Man kan også velge ut områder som skiller seg klart ut med farge eller lysstyrke ved hjelp av Smartsaksverktøyet.
GIMP støtter lag og laggrupper. Lag kan vises, skjules eller gjøres delvis gjennomsiktige. Det er også støtte for gjennomsiktige og halvgjennomsiktige bilder (f.eks. GIF-filer). Kanaler legger til forskjellige typer av gjennomsiktighet og fargeeffekter til bilder.

Baner

Baner som inneholder linjesegmenter eller bezierkurver kan lages ved hjelp av penneverktøyet. Baner kan gis navn, lagres eller males med pensel, mønstre eller forskjellige linjestiler. Baner kan også brukes til å lage komplekse utvalg.

Effekter, scripts og filtere

GIMP har ca. 150 standard effekter og filtre, f.eks. uskarpmaske, «Drop Shadow», sløring, bevegelsesløring og støy. Flere skript og utvidelser finnes f.eks. på GIMP Plugin Registry, inkludert Wavelet Denoise, Wavelet Decompose, Liquid Rescale, Resynthesizer/Heal Selection (kjent som «Content Aware Fill» i Photoshop), m.fl.
GIMP-operasjoner kan automatiseres med ulike skriptspråk. Standardspråket er en variant av Scheme (TinyScheme, men også kalt «Gimp-Fu»), støtte for dette er innebygd. Skript kan også skrives i Perl, Python eller Tcl (skript i andre språk enn Scheme blir kalt plugins i GIMP). Ruby-støtte er under eksperimentell utvikling. Disse skriptene/utvidelsene for GIMP kan brukes interaktivt fra menyene, eller i satsvis modus.

Utvikling

GIMP sitt brukergrensesnitt er bygd ved hjelp av GTK+. GTK+-biblioteket var opprinnelig en del av GIMP-kildekodetreet, men har siden blitt skilt ut siden det har vist seg så verdifullt også utenfor GIMP. GTK+ er også brukt som widget-verktøykasse for GNOME skrivebordmiljøet. GTK+ var tenkt som en erstatning for den propriertære Motif-verktøykassen som GIMP opprinnelig var bygd på. GIMP og GTK+ ble opprinnelig laget for vindussystemet X som brukes på Unix-lignende operativsystemer, men har siden blitt portet til Microsoft Windows, OS/2 og SkyOS.
Dagens stabile versjon av GIMP er 2.6.0. Hovedendringer fra versjon 1.2 er en mer strømlinjeformet brukergrensesnitt og skillebrukergrensesnittet fra backend.
I framtiden er det planlagt å basere GIMP på et mer generisk grafisk bibliotek som blir kalt GEGL som gjør at en del begrensninger i dagens bibliotek som innebygget støtte for CMYK. Implementering av planen ble stadig utsatt fra 2000 til oktober 2006, da utvikleren Øyvind Kolås demonstrerte en begrenset virkende versjon av GEGL inkludert et nytt grafisk grensesnitt som er blitt utviklet av Sven Neumann, Michael Natterer og Kolås.
GIMPs neste versjon, 2.6, vil ha sterkt modifisert GUI laget av et firma som er spesialister på brukergrensesnitt MMIWorks. Evalueringsnotater kan ses på fotorealisme, fotokomposisjon, ikondesign, laging av webbilder og mer på GIMP's UI wiki.

Avgreninger og portering

Standard GIMP er inkludert som standardverktøy for bilderedigering på de fleste Linux-distribusjoner som Debian, Ubuntu, Mandriva, SUSE og Fedora. Det finnes en rekke variasjoner og derivater inkludert port til andre operativsystemer og avgreninger med oppgave- eller OS-spesifikke modifikasjoner.

Microsoft Windows

GIMP for Windows er en port av GIMP (sammen med GTK+) til Microsoft Windows-plattformen. Prosjektet ble startet av den finske programmereren Tor "tml" Lillqvist i 1997. I dag er Windows-versjonen praktisk talt lik en originale versjonen med hensyn på egenskaper og stabilitet. Det binære installasjonsprogrammet som er laget av Jernej Simoncic er tilgjengelig.

Mac OS X

Seashore er et program basert på GIMP for Mac som bruker Cocoa-grensesnittet i Mac OS X. Programmet er i dag i beta (0.1.9) og inneholder bare et lite subsett av de mange filtre tilgjengelig i GIMP.
Gimp.app er en applikasjonssamling av GIMP for Mac OS X. Gimp.app har mange egenskaper som Seashore mangler, men er bygget på GTK for sine GUI-egenskaper så det krever en versjon av X11 som det kan kjøre på. Gimp.app krever Apple's X11.app. Gimp.app er pakket av Aaron Voisine.
Et prosjekt kalt osx-gimp gir en versjon av GIMP på Mac OS X ved å bruke GTK+ bygget for Quartz. Den er for det meste funksjonell, men det er begrenset støtte for Quartz backend av GTK+ og må ses på som en betaversjon.

Varianter, grensesnitt og brukervennlighet

CinePaint, tidligere kjent som "Film Gimp", er en avgrening av GIMP versjon 1.0.4 brukt til bilde-for-bilde-retusjering av film. Dagens "Film Gimp"-versjon støtter opp til 32-bit IEEE-flytende tall fargedybde/kanal. Ulikt GIMP har CinePaint støtte for fargemanagement, HDR og mye mer. CinePaint er primært brukt i filmindustrien i vesentlig grad for sin støtte for bildeformater av høy kvalitet.
Opprinnelig var Gimp utviklet for X Window System, og overlot ansvaret for vinduhåndtering til vindushåndtereren. Som et resultat av dette brukte GIMP et single document interface og flere vinduer for sine verktøy, fargepalett og lignende. I senere versjoner kan brukeren imidlertid velge mellom et slikt og et mer tradisjonelt oppsett, hvor all funksjonalitet er samlet i ett vindu.
GIMP er ofte blitt kritisert for å ha problemer med brukervennligheten.
En spesialversjon kalt Instrumented GIMP ble laget på University of Waterloo som lager spor og rapporterer hvordan brukerne bruker programmet slik at det kan generere statistikker for å lette framtidige forbedringer.

Sammenligning og kompatibilitet med Adobe Photoshop

Photoshop er ikke kompatibelt med GIMP sine plugins eller scripts. GIMP har ikke støtte for eller har (med PSPI plugin) veldig svak støtte for plugin laget for Photoshop slik som 8BF-filtre.
Med abr2gbr  kan penslene til Photoshop (Paint Shop Pro-pensler er det innebygget støttet for) i versjon  ⇐1 bli konvertert til GIMP sitt innebygde format, .gbr.
Photoshop støtter ikke GIMP sitt innebygde XCF-filformat, men GIMP kan lese og skrive de fleste av Photoshop sine innebygde PSD-format-filer.
Som Photoshop har GIMP støtte for 8-bit pr. kanal bilder. GIMP sin Intelligent saks er nesten lik Photoshop sitt Magnetisk Lasso-verktøy og mange basis-verktøy og -filtre har identisk funksjonalitet i begge.
Photoshop har mange fordeler når det gjelder fargebehandling. Den har støtte for 16-bit-, 32-bit- og flyttall-bilder, støtte for Pantone fargesystem eller punktfarge og støtte for fargemodeller andre enn RGB(A) og gråskala som CIE XYZ. Photoshop har god støtte for gammakorreksjon.
I tillegg inneholder Photoshop forskjellige produktivitetsegenskaper og verktøy som ikke er støttet av GIMP, så som innebygget støtte for justeringslag (lag som virker som filtre),, angrehistorie-"snapshots" som lagres mellom redigeringsøkter, historisk pensel-verktøy, mapper i lagvindu, et fritransformasjonsverktøy for å rotere, skalere og flytte i et verktøy og interpoleringskode for å tegne jevne penselstrøk med bruk av tegnebrett. GIMP krever også grunnleggende programeringskunnskap for lage automatiserte operasjoner vanligvis med Script-Fu eller Python-Fu, mens Photoshop kan ta opp hva du gjør og gjenta det ved hjelp av en avpillingsknapp.
GIMP sin åpne utviklingsmodell betyr at den er tilgjengelig til ingen kostnad, på flere operativsystemer og utvikling av plugin er ikke begrenset til utviklere. Til sammenligning krever tilgang til Adobe Photoshops SDK-autorisasjon.

Filtyper

GIMP støtter åpning og lagring av en hel rekke filformater. GIMPs eget format er XCF og er oppkalt etter foreningen hvor GIMP ble skrevet.
GIMP har støtte for å lese og skrive populære bildeformater (bitmap) som JPEG, PNG, GIF og TIFF, i tillegg til filformater til en rekke konkurrerende applikasjoner som Autodesk flic-animasjoner, Paintshop Pro-bilder og Adobe Photoshop-dokumenter. Andre formater med støtte for lesing og skriving er PostScript-dokumenter, X-bitmap og Zsoft PCX. GIMP kan også lese og skrive baneinformasjon fra SVG-filer.
GIMP kan også importere Adobe PDF-dokumenter og RAW, brukt i mange digitalkameraer, men kan ikke lagre i disse formatene.
GIMP kan eksportere til lagvise MNG bildefiler, til HTML (som tabeller med fargede celler), programmeringsspråket C sin kildekode (som et array) og ASCII-kunst (ved bruk av plugin for å representere bilder med bokstaver og alfanumeriske tegn), selv om programmet ikke kan lese disse formatene.