Åros (Buskerud)

Åros historie

Det som i dag er tettstedet Åros var opprinnelig ei samling gårder ved Åroselva i det sørøstre hjørnet av Røyken. Ved utløpet av elva ligger Åros store på nordsida og Åros lille på sørsida av elveosen. Lenger oppe ligger gårdene Frøtvet og Follestad (og den nå forsvunne gården Skofterud) på sørsida av Åroselva, på hver sin side av bekken som renner inn i elva fra Sætervannet, Skånevannet og Svartvannet. På nordsida av elva ligger gårdene Sundby, Hov og Lingsom, og de nå forsvunnede gårdene Ammerud og Reksom. Til Åros regnes også gården Beston, som ligger sør for Åroskastet, ved grensa mot Hurum.

Navnet Åros

Navnet Åros kommer av det norrøne navnet Áróss, som betyr «elveutløp». Navnet har dermed samme opprinnelse som Aarhus.

Forhistorisk tid

Området rundt utløpet av Åroselva var bosatt allerede i eldre steinalder. Steinalderlokaliteter fra denne perioden er bla. registrert på Sundbyåsen, ved Margrethes ås på Frøtvet, og i området rundt Bestondammen. Lokalitetenes høyde over havet tyder på at de fleste stammer fra den såkalte Nøstvetkulturen (ca. 6300-4600 f.Kr.). 
Det er også gjort en del funn av lokaliteter og gjenstander fra yngre steinalder i området. På Åros store og Sundby er det funnet to spissnakka rettegga steinøkser fra den eldste delen av perioden, tidligneolitikum (ca. 3900-3300 f.Kr.). Fra den midtre delen av perioden, mellomneolitikum (ca. 3300-2350 f.Kr.) er det funnet ei jysk stridsøks av stein på Åros lille. Enkle skafthulløkser av stein fra seinneolitikum (ca. 2350-1800 f.Kr.) er funnet på Åros store, Sundby og Lingsom.
Fra bronsealderen (ca. 1800-500 f.Kr.) er det kjent et funn fra Beston. Ved bortgraving av ei fylling ca. 200m vest for husene på Skogsborg ble det i 1929 funnet ei nakkebøyd steinøks fra denne tida og ei enkel skafthulløks av en forseggjort type like ved hverandre. Disse øksene kan stamme fra et ødelagt gravfunn eller offerfunn. Det er også mulig at ei gravrøys på Gråøya kan stamme fra bronsealderen.
Det skal tidligere ha vært flere gravhauger fra jernalderen i Åros. Alle disse er i dag forsvunnet. På Åros lille ble det i 1917 funnet ei jernøks fra vikingtida. Det finnes fortsatt ei jordblanda gravrøys på Sundby, på toppen av Frydenlundbakken, og to jordblanda gravrøyser på Hov. I nærheten av disse er det funnet spydspiss av jern fra den yngre delen av vikingtida (900-tallet eller 1000-tallet).

Middelalderen

I middelalderen har Åros vært en av Røykens større gårder. Den var delt i to, i en østre og en vestre gård. Gården er første gang kjent nevnt i et brev datert 27. januar 1335 i Oslo, da Aslak Amundsson solgte Simon Nikulasson to øresbol jord i Sætre i Hurum, og stilte en tilsvarende part i gården Åros som sikkerhet for kjøpet. 
Laksefisket i Åroselva har vært av stor verdi for gården, og i Hovedøya klosters brevsamling fantes det flere brev datert 1375/1376 hvor det ble oppgitt at klosteret eide rettigheter til laksefisket her. Det fantes også et annet, udatert brev om laksefisket i elva. Samme sted fantes et brev datert 1432, som opplyste at klosteret hadde solgt en del av fiskerettighetene sine til Olavsklosteret i Tønsberg for 14 mark penger. Biskop Eysteins jordebok fra 1396 opplyser at også Nonneseter kloster i Oslo eide 2 markebol og 1 øresbol jord i Åros. I klosterets brevsamling fantes et brev datert 1439 som var et kravbrev på Åros vestre, sannsynligvis for å sikre seg fortsatte laksefiskerettigheter da gården skifta eier dette året. Av et par andre brev framgår det at det hadde vært en rettstvist om laksefisket, der biskopen i Oslo dømte i Nonneseter klosters favør.
Av et brev datert 18. desember 1435 framgår det at en mann ved navn Klaus Bunte da solgte en part på et halvt markebol jord i Åros til Harald Gardsson. Haralds slekt ble siden sittende som storbønder på Åros i flere hundre år. Harald Gardsson må ha vært en vel ansett mann, og han ble valgt som utsending fra Røyken for å delta i kongevalget i Lödöse i 1442, der Kristoffer av Bayern ble valgt til norsk konge. 
Åros vestre var i 1439 eid av stormannen Torgils på Lahell i Lier. Etter å ha deltatt i Hallvard Gråtopps bondeopprør ble han idømt ei svær bot, og av to brev datert henholdsvis 17. april 1439 i Oslo og 30. april 1439 på Myre i Røyken framgår det at han da ble tvunget til å selge 1 markbol jord i gården til Herlaug Mattisson for å betale bota.

Steinhuset på Åros

På Åros store står det en gammel steinbygning, som man tidligere mente kunne være en kirkeruin eller en steinbygning fra middelalderen. Huset er imidlertid sannsynligvis oppført i 1696, ettersom ei steinhelle som tidligere har stått i murveggen har følgende innskrift: "Frygte Gud og ere Kongen - Frands Jørgensen Frits - Sidsel Aslesd Aaræs - Anno 1696". Husets opprinnelige funksjon er ukjent, men det har siden blitt brukt som bryggerhus.

Perlefisket i Åroselva

I Åroselva fantes tidligere såkalte elveperlemuslinger (margaritafera margaritifera), som kan produsere vakre og verdifulle naturperler. Det foregikk sporadisk fiske etter slike perlemuslinger i elva allerede fra 1600-tallet av. I 1696 skal Thomas Adamsen Åsgård ha funnet 70 blanke og 100 mørke perler her, som ble beslaglagt av myndighetene fordi han ikke hadde tillatelse til å gå på perlefiske uten kongelig bevilgning.

Sagbruk og kvernbruk

Åroselva har bestandig vært en pålitelig kraftkilde til sagbruk og kvernbruk. I 1614 var det sager både på Åros og Follestad, i 1624 også på Sundby. Staten strammet etterhvert inn på bøndenes sagbruksdrift, men Sundby og Åros fikk i henholdsvis 1664 og 1688 fortsatt kongelig bevilgning til å skjære 1400 bord hver årlig. Matrikkelen fra 1723 opplyser også at begge disse gårdene hadde bekkekverner i Åroselva.
At trelasteksporten fra Åros er av gammel dato vitner stedsnavnet Åroskastet om. Dette er navnet på det stupbratte fjellpartiet ved fjorden mellom Åros og Beston. Slike steder som har navn som er sammensatt med ordet «kast» har ofte vært steder hvor tømmer har blitt kasta ned på sjøen, for videre transport sjøveien.

Røken Klædesfabrik

Røken Klædesfabrikk var en ullvarefabrikk som ble bygd ved en foss i Åroselva i 1898. Fabrikken ble kalt "Filletulten" på folkemunne, og sysselsatte rundt 50 personer.
ÅROS KERAMIKKFABRIKK drev i de samme lokalene fra 1936-50.

Utdanning

Barneskolen i Åros, Frydenlund barneskole, ligger på toppen av Åros og har elever fra 1. – 7. klasse. Her finnes også Frydenlund barnehage. Spiren Barnehage ligger også i Åros, og drives av Salem Åros. 
Skolen er bygget i 2004, og tok over for gamle Frydenlund skole som ligger omtrent 1 km unna, etter å ha fungert som skole i Åros siden 1863. 
Elever som skal ta videre utdanning, ungdomsskole og videregående, må reise til Røyken (Midtbygda) eller Slemmestad, og Drammen og Lier for spesielle studielinjer.

Transport

Fylkesvei 11 går gjennom Åros fra Krokodden til Åsveien bru i Sætre. Den var opprinnelig en del av riksvei 165 før Riksvei 23 ble tatt i bruk i 2001.
Nærmeste jernbanestasjon ligger i Røyken sentrum, omtrent en mil unna, men det er bussforbindelser til Drammen, Oslo og Asker.
Åros ligger sentralt ved Oslofjorden, og ved Skogsborg ligger småbåthavnen Lagahølet, hvor det tar en time med båt til Oslo.