google/wiki40b huggingface dataset:
Afritada

Afritada er en filippinsk rett bestående av kyllingkjøtt, storfekjøtt eller svinekjøtt braisert i tomatsaus med gulrøtter, poteter og rød og grønn paprika. Den serveres med hvit ris og er vanlig som filippinsk hverdagskost. Den kan også være sjømatsrett.

Etymologi

Navnet afritada kommer fra spansk fritada  («stekt»/«frittert»), og viser til første stadium av tilberedelsen, innen kjøttet kokes i tomatsausen.

Beskrivelse

Afritada er en braissert rett. Først sautéres hvitløk og løk, så legges kjøttstykkene til for å stekes til de er møre. Etter at kjøttet er tilstrekkelig brunet, tilføres vann og tomatsaus (tomat- eller bananketchup kan også benyttes) til kokepannen, med oppskårne gulrøtter, poteter og røde og grønne paprikaer. Oppskårne tomater kan også tilføres, likeså  erter, kikerter eller bønner. Det kan krydres med salt, svart pepper, laurbærblader og fiskesaus. Blandingen småkoker til grønnsakene er klare. Det serveres med hvit ris.

Varianter

Afritada har forskjellige navn etter hv som er hovedingrediensene. Vanligst er afritadang manok (kylling-afritada), afritadang baka (storfe-afritada) og afritadang baboy (svine-afritada). Afritada kan også ha sjømat som hovedingrediens, som fisk (afritadang isda) eller muslinger (afritadang tahong).Afritada kan også kokes på hamonado-manér (med biter av ananas). Denne søte variant kalles vanligvis pineapple afritada Den skal ikke forveksles med pininyahang manok, braissert kylling også med ananas - denne siste er uten tomatsaus.

Lignende retter

Afritada ligner på filippinsk menudo og kaldereta ved det at begge benytter tomatsaus eller bananketchup. Men til menudo inngår det lever, og kaldereta bruker geitekjøtt.
Sambraut gravplass

Sambraut gravplass (Sambraut gravstad) ligger i Naustdal i Eid kommune i Sogn og Fjordane, et stykke vest for Nordfjordeid. Dette er en av tre gravplasser i området rundt Nordfjordeid, i tillegg til Stokkenes gravplass og kirkegården ved Eid kirke.
På gravplassen står et hvitmalt, tårnformet redskapshus.
Samlemani

Samlemani som lidelse er ofte definert som det å anskaffe, og ha vanskeligheter med å kvitte seg med eiendeler som er ubrukelige eller av lav verdi. En fast definisjon på samlemani som lidelse er likevel ennå ikke opprettet. Tidligere har samlemani blitt sett på som en undertype av en tvangslidelse (OCD), men senere forskning tyder på at samlemani kan representere et relatert men distinkt syndrom.
Det er fristende å se på tendenser til å være rotete som en mild form for samlemani eller som et opphav til samlemani. Likevel ser rotetendenser ut til å følge noe som kan kalles aksepterte «skjema for materiell orden», det vil si at plasseringen av tingene som utgjør rotet følger sunt folkevett i forhold til hvor ting opplagt hører hjemme.
Sett i kontrast kan samlemani sees på som forstyrrelsen av slike fornuftige skjema. De aller fleste har nok en større eller mindre samling av rot i en roteskuff, bod eller garasje, mens de synlige områdene holdes ryddige, og man holder seg i stor grad til en fornuftig organisering av ting. Mennesker med samlemani bryter derimot gjerne med disse konvensjonene og lagrer ting hvor som helst i huset, fyller gradvis opp rom fra periferien til sentrum, og former noen ganger veier eller ganger for å kunne gjøre det mulig å fungere i dagliglivet, og ofte også for å gjøre plass til mer.

Behandling

Samlemani har vist seg å respondere dårlig på farmakologiske og atferdsmessige behandlingsmetoder som har vist seg å være effektive for OCD, som f.eks ERP (eksponerings og responsprevensjonsterapi).
Behandling basert på den kognitive atferdskonseptualiseringen av samlemani, ser lovende ut ved å forbedre behandlingen av samlemani. Kognitiv atferdsterapi (CBT) henvender seg til mangelen på informasjonsprosessering, knyttelse og tenkemåte i forhold til eiendeler, og den atferdsmessige unnvikelsen assosiert med samlemanien. Å bruke tradisjonelle kognitive atferdsintervensjoner som spesifikt angriper samlingsatferd og tenkemåte, har CTB for samlemani som lidelse produsert bedre utfall enn hva man ser ved bruk av ERP. Tilføringen av bruk av motivasjonelle intervjustrategier ser ut til å øke effektiviteten behandlingen, ved å henvende seg til den motstridende motivasjonen som ofte er sett hos samlere.
Mer forskning trengs både for å forstå samlemani i seg selv og samlemani i kontekst av OCD, med tanke på at samlemani kan være tilstede ved OCD med like stor sannsynlighet som uten.
Han Suyin

Livsløp

Han Suyin ble født som Zhou Guanghu; faren var en belgiskutdannet ingeniør tilhørende den hakkakinesiske folkegruppe, og moren stammet fra det belgiske Flandern. Hun begynte på medisinstudiet og studerte ved det protestantiske Yenchinguniversitetet i Beijing og i Brussel. Under annen sino-japanske krig fikk hun et avbrudd i studiene, og arbeidet da som jordmor ved et protestantisk amerikansk sykehus i Chengdu i provinsen Sichuan. 
I 1938 giftet hun seg med Kuomintanggeneralen Tang Paohuang, som ble drept i 1947 på Mandsjuriafronten under den kinesiske borgerkrig. Fra 1944 til 1948 fullførte hun sin legeutdannelse i London. Under Koreakrigen var hun lege i Hongkong. Der skrev hun i 1952 sitt mest kjente litterære verk, «A Many-Splendoured Thing», som også ble filmatisert (1955). Hun skrev ikke bare romaner, men også sakbøker. Hennes biografier om Mao Zedong og Zhou Enlai var svært rosende, noe som førte til endel kritikk mot henne. Det samme gjorde hennes positive bedømmelse av kulturrevolusjonen i Mao-biografien Wind in the Tower (1976). Året etter omtalte hun i Lhasa, The Open City: A Journey to Tibet kinesernes tiltak i Tibet som en frigjøring av tibetanerne fra livegenskap. Etter at hun fikk mer overblikk og mer avstand til særlig Mao og kulturrevolusjonen snudde hun om og ble mer kritisk.
Senere i livet arbeidet hun ved tuberkuloseklinikk i Johor Bahru i sultanatet Johor i Britisk Malaya, i dag Malaysia. 
Etter å ha skilt seg fra sin annen ektemann, Leonard Comber, giftet hun seg med den indiske oberst Vincent Valantine Ruthnaswamy (død 3. januar 2003 i Bangalore i India). Fra 2008 bodde hun i Lausanne i  Sveits.
Cactus Mobile

Internasjonalt

Cactus strategi er internasjonal utrulling av teknologi, konsepter og tjenester som har vist positiv inntjening i det Norske markedet. Selskapet samarbeider bl.a. med Ericsson om tilgang til internasjonale mobiloperatører og har tilkobling som muliggjør levering og fakturering av mobiltjenester i mer enn 20 land, over 80 teleoperatører og mer enn 600 millioner mobilabonnenter.

Norge

Selskapet drifter alle tjenester og systemer fra sin Norske kjernevirksomhet og har uttalt at de ønsker å forbli sterke i det Norske og Nordiske markedet. I Norge har selskapet samarbeidet og markedsført sine tjenester med aktører som: Telenor, NetCom, Tele2, Ventelo, P4, Kanal24, TVNorge, TV3, NRJ, Dagbladet m.fl.

Cactus Core Middleware Platform

CCMP (Cactus Core Middleware Platform) er Catus Mobile's mellomware plattform for utvikling og levering av interaktive tjenester for mobil, herunder strømmetjenester. Plattformen gir selskapet fordel med hypping og rask utvikling og kort vei til markedet for lansering av nye-  eller utvidelse av eksisterende produkter.

Mobil TV

Mobil TV ble første gang testet av NRK tidlig på 00'tallet og ble kommersielt lansert i 2004 av NRK i samarbeid med teknologileverandøren RubberDuckMediaLab. Cactus Mobile har utviklet en egen plattform for Mobil Streaming og er markedsledende i Norge på Mobil TV og Mobil Video On Demand -tjenester. Selskapet leverer mobil streaming over mobilnettet i samarbeid med Telenor og NetCom, som begge tilbyr innholdsleverandører tilgang til et eget CPA Streaming-produkt.

Mobil Chat

Cactus Mobile er kjent som en markedsleder i det mobile dating-markedet. Selskapet var den første aktøren som tilbød Mobil Chat med MMS-støtte, slik at personer som benytter chat-tjenesten kunne se hverandre ved å sende bilde og video over tjenesten.
Habbarstad (Ullensaker)

Habberstad er en gård i Ullensaker. Det ligger flere gårder i Norge ved navn Habberstad. Den eldste ligger i Ullensaker kommune i Akershus. På Habberstad er det registrert stolpehull etter fem hus, som er C14-daterte til perioden 100-550 e.Kr. (fra eldre romertid og opp til folkevandringstid). Dette vitner om at noen av gravminnene som hører til gården antagelig er fra eldre jernalder og at folk har bodd på Habberstad gjennom store deler av jernalderen. De rike funnene i gravene som er blitt gravd ut kan dessuten fortelle oss at de som bodde her hørte til høyere sosiale sjikt i samfunnet.
På Habberstad ligger det i dag et gravfelt med over ti gravhauger fra jernalderen. Gravfeltet kalles «Hagan», og består av to langhauger og åtte rundhauger. Det finnes også flere mulige gravminner mellom de sikre registrerte. Det er dessuten vanlig at man på gravfelt fra jernalderen kan finne flatmarksgraver mellom gravhauger. Flatmarksgraver er branngraver eller skjelettgraver uten synlig markering i terrenget. Flere gravminner på Habberstad er undersøkt tidligere, og har vist seg å være rike graver av både kvinner og menn fra vikingtid. Gravfeltet på Habberstad er del av et mye større gravfeltområde. I åkerområdene rundt er det mange gravminner som i dag er blitt pløyd vekk. Dette kan ses fra luften som ringer i åkeren når forholdene ligger godt til rette.
Det er naturlig å se bosetnings- og gravminnene på Habberstad i sammenheng med de mange sporene fra jernalderen som finnes i Algarheimområdet generelt.
Hauketo skole

Beliggenhet

Med en beliggenhet i skogkanten finnes uteområder med skateramp, klatrevegg, basketball- og sandvolleyballbaner. 
Skolen ligger i Grønliåsen, rett nord for Prinsdal skole. Grovt sett definerer Hauketo skole og Hauketo jernbaneholdeplass yttergrensene av området Hauketo, som er en del av det større området Prinsdal. Hauketo og Prinsdal er oppkalt etter hver sin bondegård, som fortsatt delvis finnes, men ikke lenger er i drift. 
De to skolene disponerer store idrettsanlegg rett sør for Prinsdal skole, bestående av to store fotballbaner der den ene er skøytebane om vinteren, en tennisbane og en innehall der elevene har gymtimer. Anleggene eies av Hauketo Idrettsforening. I Grønliåsen er det opplyste skiløyper på henholdsvis 3 og 5 kilometer. En kort avstikker av «lysløypa» fører til Bjørndal, som ligger på andre siden av skogen.

Medieomtale

Skolen var bakgrunnen for filmen Ungdommens råskap (2003) av Margreth Olin.
Kiruna IF

Kiruna IF er en ishockeyklubb fra Kiruna i Sverige. Den ble grunnlagt i 1988, og spiller for tiden i Division 1, det tredje høyeste nivået i Sverige.
Manufacturer's empty weight

Manufacturer's empty weight (MEW), også kjent som manufacturer's weight empty (MWE), er en engelsk betegnelse for vekten et luftfartøy har slik det er bygget (engelsk as built) og når det forlater fabrikken, og omfatter vekten av skroget, motorer, innredning, installasjoner, systemer og annet utstyr som anses å være en integrert del av fartøyet, før mer operatørspesifikke løsninger og utstyr blir lagt til ved idriftsettelse. Dette er den offisielle tomvekten slik den oppgis fra produsenten av luftfartøyet, derav navnet. 
Basic empty weight (BEW) er i hovedsak det samme, og ekskluderer all bagasje, passasjerer og nyttbart drivstoff. Avhengig av flyprodusenten kan denne vekten i enkelte tilfeller inkludere vekten av all olje, og piloten må undersøke vekt- og balanserapporten før avgang for å avgjøre om olje er tatt med i vekten.
Signalinstrument

Signalinstrument er et musikkinstrument som brukes for å kommunisere over lengre avstander. Trompet og tromme ble brukt av hærer for å gi signal under strid.
Ruth Maier

Ruth Maier (født 10. november 1920 i Wien i Østerrike, drept 1. desember 1942 i konsentrasjonsleiren Auschwitz) var en østerriksk-jødisk flyktning som var venninne av Gunvor Hofmo.

Biografi

Ruth Maier ble født i en assimilert jødisk familie i Wien. Faren var Ludwig Maier (1882–1933), og moren het Irma (1895–1964). Søsteren Judith var viktig for hennes oppvekst. Til henne skrev hun mange brev fra Norge til England, hvortil Judith var emigrert sammen med bestemoren.
Ruth Maier bodde i Norge deler av livet sitt og var svært begavet og kunnskapsrik. Hennes dagbøker spenner fra 1933 til 1942. Hun studerte i Norge, og emigrerte ikke til England, selv om hun hadde visum - hun ville først ta eksamen artium. Da tyskerne invaderte Norge i april 1940 kom hun likesom de øvrige jøder  Norge i faresonen. Da hun senere ville komme seg unna, var hennes visum til England allerede utløpt, og til tross fra at flere av forsøkte å gå i bresjen for henne ble hun ikke invilget visum til USA (som ikke ble med i annen verdenskrig før i desember 1941).
Hennes siste tilholdssted i Norge var et jente-internat i Dalsbergstien 3 i Oslo der hun ble hentet av politiet 26. november 1942 for transport ut av Norge med skipet DS «Donau». Da hun ble ført ned trappen i Dalsbergstien av politiet spurte hennes venninner om skulle ta vare på klokken hennes til hun kom tilbake. «Jeg kommer aldri tilbake», svarte hun. Gunvor Hofmo var tilstede på kaia da «Donau» ble lastet opp.
Maier ble sammen med andre kvinner og barn drept av tyskerne ved ankomst i et av Auschwitz' gasskamre.

Dagbok, snublestein, skulptur

Ruth Maiers dagbøker og brev ble tatt vare på av dikteren Gunvor Hofmo. I 2007 ble de utgitt i bokform, redigert av Jan Erik Vold. Boken er senere oversatt til flere språk, deriblant engelsk og tysk. Vold utga i 2012 Maiers dikt i en egen samling En lys sommers usigelige smerte: dikt og prosaskisser 1939-1942.
30. august 2010 ble det satt ned en «snublestein» til minne om Ruth Maier i fortauet foran det tidligere pensjonatet for jenter og unge kvinner Englehjemmet i Dalsbergstien 3 i Oslo.  Det var en av de første norske «snublesteinene» som ble satt ned av den tyske kunstneren Gunter Demnig i rammen av et internasjonalt prosjekt. Statsminister Jens Stoltenberg nevnte Ruth Maier spesielt i talen på minnemarkeringen på holocaustdagen 27. januar 2012.
Ruth Maier sto modell for Gustav Vigelands  skulptur «Overrasket» (1942) som har stått i Vigelandanlegget siden 2002. Ansiktet på skulpturen forestiller imidlertid Inga Syvertsen som sto modell da Vigeland påbegynte skulpturen nesten 40 år tidligere. Skulpturen sto i gips på Vigelandmuseets lager inntil den ble støpt i bronse i 2002. Ruth Maier var også portrettmodell for maleren  Åsmund Esval.
Gamle-Erik

Gamle-Erik, også skrevet gammelerik, GamleEirik og annet, er en av de folkelige omgåelser av navnet på «den onde» eller djevelen, i Bibelen kalt Satan eller Shaitan, «mørkets fyrste» og annet, i folkediktningen omtalt som fanden, hinmannen og annet. Å bruke det rette navnet på en demon, en trussel eller fare kunne ifølge folketroen virke som en påkallelse av onde krefter, og slike navn ble derfor unngått eller erstattet med nøytrale ord og mer spøkefulle eufemismer. Også uvær og rovdyr ble derfor ofte omtalt indirekte eller med forskjønnende kallenavn. 
Den norsk-danske 1700-talls-forfatteren Ludvig Holberg omtaler djevelen som «Gammel Erick, Hersker over Blocksbierg, Heckenfield, Lyderhorn.» Betegnelsen Gammel-Erik er en del brukt i folkeeventyr.

Navnevarianter

I norske dialekter opptrer også navnevarianten Gammel-Sjur som synonym til Gammel-Erik. Sjur er en form av navnet Sigurd og enkelte mener dragedreperen Sigurd Fåvnesbane i sagaene kan være opphavet til Gammel-Sjur som et alternativt navn på djevelen. Kanskje vel så sannsynlig er Sigurd etter en gammel norsk helgenkult, knyttet til Sigurd, den første erkebiskop av Nidaros. I svenske dialekter brukes i tillegg til Gammal-Erik og liknende former, Gammel-Jerk og annet. Også mannsnavnet Simon har vært et vanlig kallenavn og generell personbetegnelse, sælig på en enfoldig person, i flere faste uttrykk i Skandinavia. For eksempel ble «Rødesimon» brukt som synonym til Gammelerik på dansk på 1800-tallet. 
De engelske kallenavnene Old Nick («gammel-Nils») og Old Harry tilsvarer det skandinaviske «Gamle-Erik».

En degradering av den svenske helgen Erik?

I Sverige stod Erik den helliges helgenkult sterkt i folkedypet i lang tid etter at reformasjonen formelt var innført. Slik helgendyrking ønsket de lutherske ledere å demme opp for. Heri kan man se et parallelltilfelle i midt- og nord-Norge samt i Jämtland og Härjedalen, med den kjente lokalhelgen Sigurds degradering fra en helt til ond ånd: Erik den hellige gjennomgår en forvandling til «Gammal-Erik», og med tiden er dette blitt en slitesterk folkelig benevning på Den onde. Likesom de kristne misjonærene satte det underjordiskes stempel på hedenske helter, så gjorde reformasjonens predikanter med katolisismens helgener. I den katolske kirkes makttid i Sverige var det den høyeste edsformel å si: «..så sant mig hjälpe Gud och sankte Erik konung». Når en luthersk prest hørte slik tale, slo han ned på den gammeldagstroende omtrent slik: Du tillbeder den onde. Så ble Erik den hellige litt om senn «Gammal-Erik».

Mester Erik

Gamle Erik ble i dansk også brukt om Mester Erik, en spøkefull betegnelse på en kjepp, en pisk, et ris, en krabask eller et annet redskap som ble brukt til å rise og straffe ulydige barn, skolelelever, tjenere og underordnede. Mester Erik nevnes blant annet i Holbergs Jeppe på Bjerget der Jeppe klager over sin strenge kone Nille, som stadig straffer ham med pisken «Mester Erik».
FREDET

FREDET er en forening stiftet 13. mai 2006 som en forening for eiere av fredet eiendom. Foreningen skal jobbe med følgende punkter et bedre kulturminnevern for private eiere av fredet eiendom. Målet er å redusere konfliktnivået i kulturminnevernet og gjøre kulturminnemyndighetene til en naturlig samarbeidspartner for private eiere av fredet eiendom.

Påvirke myndighetene

Foreningen skal også arbeide for å skape økt forståelse både hos myndighetene og allmennheten for eiernes situasjon når det gjelder fredet eiendom. I dette ligger det også å bedre situasjonen når det gjelder erstatninger og å arbeide for at myndighetene bekoster sine arkeologiske utgravinger selv.

Folkevalgt råd for Riksantikvaren

Riksantikvaren er en medspiller for FREDET, som også arbeider for at riksantikvaren får et folkevalgt råd som kan  vurdere foreslåtte vedtak ut fra en praktisk, økonomisk og samfunnsmessig synsvinkel.

Høringsinstans

FREDET ønsker også å være høringsinstans ved nye lover og forskrifter, og påvirke Stortinget, Regjeringen og andre myndigheter.

Støtte for medlemmene

Foreningen vil samarbeide tett med et stort advokatfirma for å sikre den beste juridiske kompetanse og assistanse innen fagfelt som kulturminneloven, forvaltningsloven og personvern og i enkeltsaker. Slik vil de heve medlemmenes juridiske kompetanse. Dette vil de også gjøre ved å holde seminarer og fagmøter for å gi medlemmene ajourført orientering om bevaringstekniske forhold, rettsregler, politisk håndtering og økonomiske forhold innenfor fagområdet
Den estiske sosialistiske sovjetrepublikk

Industri

Den estiske sovjetiske sosialistrepublikk var et lite senter for lettindustri og ferdigprodusering av metaller fra resten av Sovjetunionen, ettersom Estland er fattig på mineralressurser. Mindre industri fantes allikevel i byen Narva ved den russiske grensen. Her ble det utvunnet oljeskifer, som senere ble smeltet for å utvinne oljen.

Slutten for sovjetrepublikken

Den 16. november 1988 var den Estiske SSR den første republikken innenfor sovjetisk innflytelse til å erklære suverenitet fra Moskva. Den estiske sovjetiske sosialistrepublikk gikk til grunne under den syngende revolusjonen i Baltikum på begynnelsen av 1990-tallet og ble erklært å ha vært et okkupert land siden 1940. Den 8. mai 1990 endret Den estiske sovjetiske sosialistrepublikk navnet sitt til Republikken Estland. Republikken Estland ble gjenopprettet den 20. august 1991 da Sovjetunionen gikk i oppløsning. De russiske troppene forlot Estland i 1994.
Simrad

Historie

Simrads historie startet i 1947, da Willy Simonsen startet et firma for å produsere radiotelefoner for fiskeflåten. Med finansiell oppbakking av Johan Mustad, ble Simonsen Radio A/S etablert i Oslo 31. desember 1946. Firmaet skiftet navn til Simrad i 1957 da det åpnet kontor i Horten. Simonsen arbeidet i selskapet i 21 år, og forlot det i 1968.
Fiskeren og kona hans

Handling

Et gammelt ektepar lever i en fattigslig liten jordhytte ved sjøen. En dag drar mannen til havs for å fiske og får der en merkelig fisk som snakker til ham. Fisken ber for sitt liv og lover mannen gull og grønne skoger hvis han blir sluppet ut i havet igjen. Mannen er imidlertid fornøyd med livet og slipper den derfor ut igjen uten noen gjenytelser. Men når mannen forteller det hele til sin kravstore hustru blir hun sint og sender ham tilbake for å finne fisken på ny, slik at de kan få sine ønskedrømmer oppfylt. Mannen finner fisken og forteller at kona ønsker seg et nytt vaskebrett. Ønsket blir oppfylt, men kona er fremdeles ikke fornøyd og ønsker nå et nytt hus. Mannen tar atter kontakt med fisken og med ett blir også dette ønsket oppfylt. Når mannen kommer tilbake til sitt nye hus er kona fremdeles misfornøyd. Etter det ønsker hun seg i tur og orden et palass, dronningtittel – og til slutt å bli herskerinne over havet slik at hun kan få sin vilje over den magiske fisken. Når mannen går tilbake til fisken for å be om konas siste ønske oppstår det en storm på havet. Når mannen kommer hjem oppdager han at alle av konas ønsker er blitt fratatt dem og at de har blitt hensatt til den fattigslige tilværelsen de hadde tidligere.
Logic

Logic er et program for redigering av musikk, utviklet av Apple som finnes i versjoner: Logic Studio og Logic Express.
Logic er regnes som en av industristandardene innen software for musikkproduksjon (sammen med ProTools, Sonar, Cubase og Reason).
Alderspsykiatri

Alderspsykiatri, eller gerontopsykiatri, er en spesialisert form for psykiatri som har som mål å forebygge, diagnostisere og behandle eldre med psykiske lidelser. Faget har utviklet seg først innen geriatrien inntil det har blitt et eget selvstendig fagområde innen psykiatri. Det hele startet i Storbritannia og har utviklet seg videre spesielt i den vestlige verden og Japan i løpet av 1970- og 80-årene. Etter 1990 har det skjedd en dramatisk endring ved de alderspsykiatriske enhetene i Norge. Man fokuserer nå på kortere utrednings- og behandlingsopphold; samtidig har den ambulante virksomheten og samarbeidet med kommunal helsetjeneste økt betraktelig. Kompetanseheving gjennom forskning, undervisning, rådgivning og veiledning er en integrert del av alderspsykiatriens utvikling videre. De vanligste behandlingsformene innen alderspsykiatri er som innen andre psykiatriske fagområder samtaleterapi/psykoterapi, medikamentell behandling, psykoedukasjon, miljøterapi og samarbeid / rådgivning til pasient, pårørende og annet hjelpeapparat.
Alderspsykiatri har spesialisert seg på psykiske lidelser som opptrer første gang i alderen over 65 år. Noen unntak fra dette som allikevel ofte følges opp fra alderspsykiatri er demenssykdommer som kan oppstå i yngre alder, som Alzheimers sykdom med tidlig debut eller frontotemporallappsdemens. Pasienter med demens må vanligvis ha atferdsproblemer eller en psykisk lidelse som for eksempel angst eller depresjon som tilleggssymptomatikk for å få et tilbud innen alderspsykiatrien. 
Forekomsten av psykiske lidelser øker med alderen, og mange lidelser som demens, er først og fremst utbredt blant eldre mennesker. Kroppslig sykdom og aldringsprosesser, og degenerative forandringer i sentralnervesystemet disponerer for utvikling av psykiske lidelser. Eldres sosiale miljø er ekstra utsatt for dyptgripende endringer på grunn av egen sykdom eller sykdom som rammer de man er glad i, flytting til omsorgsboliger eller sykehjem og tapsopplevelser som skyldes dødsfall av ektefeller eller gode venner. Den alderspsykiatriske pasient har derfor oftest en betydelig sammensatt problematikk, både fysisk, psykisk og sosialt. 
Det fins mer utfyllende informasjon om norsk alderspsykiatri og framtidsperspektiver under lenken til Plandokument for norsk alderspsykiatri 2001 – 2010.