Prevensjon

Prevensjon  (av latin praevenire – å komme foran) betyr forebyggelse. I Norge brukes begrepet først og fremst innen medisin og juss. I medisinsk betydning mener en da beskyttelse mot uønsket graviditet, men i de senere år har denne definisjonen i økende grad blitt utvidet til også (eller utelukkende) å fokusere på forebyggelse av kjønnssykdommer. I denne siste betydning vil begrepet sikker sex være synonymt med prevensjon.

Historie

Former for prevensjon er trolig blitt brukt helt siden menneskene forstod sammenhengen mellom samleie og befruktning. Eksempler på eldre former for prevensjon er langvarig amming, avbrutt samleie, skylling av skjeden etter samleie og kondomer laget av dyretarmer. Med fremstillingen av gummi på slutten av 1800-tallet fikk man sikrere prevensjonsmidler som kondom og pessar.
I 1960-årene kom p-pillen på markedet. I Norge ble den tillatt som prevensjonsmiddel i 1967. P-pillen ble over hele den vestlige verden symbolet på kvinnefrigjøring og seksuell frigjøring. Den nye prevensjonen ble møtt med stor skepsis, spesielt blant kirken og religiøse personer. Man fryktet at prevensjon var en trussel mot ekteskapet og at den ville føre til et «utøylet driftsliv». Moderne prevensjon har revolusjonert folks, spesielt kvinners seksualliv. Prevensjon har gjort det mulig å ha sex når man har lyst, uten å være redd for uønskede svangerskap. Det har også gitt folk muligheten til å planlegge når, og om, man vil ha barn.

Forebygging av uønsket graviditet

Prevensjonsmidler brukes av seksuelt aktive personer for å redusere risiko for uønsket graviditet. Noen prevensjonsmidler er mer sikre enn andre. Hormonspiral, p-piller, p-sprøyte og kobberspiral regnes som relativt sikre prevensjonsmidler, mens kondom, femidom, pessar og minipiller er mindre sikre. Metodefeil angir risiko for å bli gravid ved perfekt bruk av et prevensjonsmiddel i ett år. Brukerfeil angir risiko for graviditet hos en gjennomsnittsbruker. Uten noen form for prevensjon ville 80 % av seksuelt aktive kvinner i fruktbar alder blitt gravide i løpet av ett år.

Mekaniske prevensjonsmidler

Herunder kommer prevensjonsmidler som kondom, pessar og femidom som alle hindrer sædcellene i å nå eggcellene og hindrer dermed befruktning. Kobberspiralen virker blant annet ved å gjøre det vanskeligere for sædcellene å nå frem, og om dette skjer vil det hindre egget i å feste seg til livmoren.

P-ring

P-ringen er en liten myk og elastisk ring som kvinnen selv setter inn i skjeden. Den tas ut etter tre ukers bruk og etter en ukes pause (med blødning) settes det inn en ny. Den inneholder progesteronlignende hormon og et østrogen.

P-plaster

P-plasteret er et tynt, lite plaster som settes på huden. Hormonene (progesteronlignende hormon og østrogen) finnes i plasterets lim og tas opp gjennom huden. Hvert plaster varer i én uke.

Amming

Fullamming regnes som sikker prevensjon dersom barnet er under 6 mnd. Amming fører til produksjon av hormoner som undertrykker eggløsning. Metoden forutsetter hyppig fullamming. Med det menes det at barnet får morsmelk som eneste ernæring, og at det ammes også om natten. Mor må heller ikke ha fått igjen menstruasjonen. Det forutsetter også at mor ikke har hatt blødninger senere enn 6 uker etter fødselen. Metoden regnes som 97% sikker.