google/wiki40b huggingface dataset:
Stora Journalistpriset

Historie

Prisen ble opprettet i 1966 etter ønske fra Albert Bonnier, Jr. I starten ble prisen delt ut i to kategorier: "Aviser" og "øvrige periodiske publikasjoner". I 1969 ble en tredje kategori for radio og tv etablert. I 1979 ble kategorien "tidsskrift|øvrige periodiske publikasjoner" delt i to kategorier, en for ukentlige tidsskrifter og en for spesial/organisasjonsmagasiner, samtidig som kategorien "radio og tv" ble delt i to kategorier, en for hver medietype.
I 1992 ble Lukas Bonniers Stora Journalistpris opprettet. Den tildeles for langvarige og fremdragende yrkesmessige bidrag innenfor journalistikken.
I 1998 ble kategorien for tidsskrifter igjen samlet og omdøpt til Nya medier.
I 2001 ble en tilsvarende pris etablert i Finland, under navnet Suuri Journalistipalkinto. 
I 2002 ble priskategoriene totalt endret, da forskjellige kategorier for de ulike media, ble erstattet med helt nye kategorier:Årets Avslöjande, Årets Berättare, Årets Förnyare og Lukas Bonniers Stora Journalistpris.
Basketball under Sentralamerikanske og karibiske leker 1930

Basketball under Sentralamerikanske og karibiske leker 1930. Basketball var en av ti sporter i de andre sentralamerikanske og karibiske leker som ble arrangert i Havanna på Cuba i perioden 15. mars til 5. april 1930. Det var andre gangen som basketball var med i de sentralamerikanske og karibiske leker. Det var kun en turnering for menn.
Teorien om hjertefeil hos danske konger

Teorien om hjertefeil hos danske konger er en ny medisinsk teori fra den danske rettsmedisineren Jørgen Lange Thomsen. Teorien ble presentert i en artikkel i Aftenposten 1.november 2015. Thomsen hevder at den danske kongen Svein Tjugeskjegg og mannlige etterkommere av ham kan ha hatt hjertesykdommen Brugadas syndrom, som gir høy risiko for plutselig død hos ellers friske individer.
Svein døde plutselig, 54 år gammel. Sønnene hans, Harald og Knut, ble bare henholdsvis 29 og 39 år gamle.
Den dansk-norske kongen Olav Håkonsson døde plutselig, bare 16 år gammel, i 1387. Han var direkte etterkommer av Svein Tjugeskjegg, som døde i 1014. Ved Olavs død stod Norge uten konge, noe som ble starten på Kalmarunionen, og en tid som tradisjonelt har blitt ansett som en nedgangstid for Norge. Hvorvidt historien kunne blitt annerledes dersom Olav hadde fått et langt liv, kan man selvfølgelig ikke vite, men ifølge universitetslektor John McNicol, som siteres i Aftenpostens artikkel, mener det fantes dypere strukturer som førte til at Danmark og Sverige ble politisk og økonomisk sterkere enn Norge i senmiddelalderen.
Teorien om de danske og norske kongenes hjertefeil er en såkalt retrospektiv diagnose. Hvorvidt dette har noe for seg innenfor historisk forskning, er omdiskutert.
Spekepølse

Spekepølse er en samlebenevnelse for en rekke pølsetyper som er konservert gjennom salting (speking) og/eller røyking og tørking. Spekepølser lages av hakket eller kvernet, renskåret kjøtt og fett som tilsettes ulike smaker, gjennom tilsetninger av krydder, urter, alkohol og lignende. I noen typer brukes også blod og innmat som ingredienser.

Tradisjonell

Spekepølser har blitt laget i Norge siden vikingtiden, typisk i forbindelse med slakting. Kjøtt og innmat ble saltet eller røkt, og deretter hengt til tørk på stabburet.

Industriell

I moderne fremstilling tilsettes pølsene melkesyrebakterier som forbruker sukker og danner melkesyre. Melkesyren gir spekepølsene en syrlig smak, og gir samtidig et utrivelig miljø for skadelige bakterier.
Xyridea

Utbredelse

Arten lever i delstaten Vest-Australia.
Sjonguj

Shonguy (russisk: Шонгуй) er et  (et bebodd område) under den administrative jurisdiksjon av den av Kildinstroy i Kolsky-Distriktet i Murmansk Oblast, Russland, lokalisert på Kola-Halvøya. Befolkning: 1,038 (2010 Folketelling).
Episactidae

Utseende

Middelsstore, slanke, vanligvis vingeløse gresshopper. De mangler høreorganer og organer for å lage lyd. Hodet er langstrakt, noe kjegleformet, fasettøynene er temmelig store. Antennene er korte og består av 10 eller færre ledd. Beina er ganske lange og kraftige, særlig bakbeina, leggene er piggete. De sitter vanligvis med bakbeina spredt ut til sidene.

Utbredelse

Denne familien er funnet spredt i tropiske områder: i Mellom-Amerika, på Madagaskar og i Kina og omkringliggende områder.
Sørsiden (Hønefoss)

Sørsida vokser fram

Etter at Hønefoss kirke sto ferdig på sørsiden av elva i 1862 og flere bybranner hadde herjet i den opprinnelige trehusbebyggelsen på Nordsia av byen, skjøt utbyggingen fart sør for Hønefossen (Begnaelva) fra 1870-åra og framover. I dag er Sørsida langt den viktigste og største av de to områdene, som forbindes via Hønefoss bru.

Sentrum

Det naturlige sentrumet på Sørsida er Søndre torv. I dag er dette området preget av murbygninger bygget i tidsrommet rundt år 1900, men det finnes fortsatt rester etter den gammel trehusbebyggelsen rundt torvet og i St. Olavs gate. De fleste trehusene har blitt restaurerte og er godt bevarte.
I dag er Søndre torv endel av gågatesystemet i byen, som inkluderer torvet og den første delen av gatene som går ut fra dette. Tidligere fantes det en rundkjøring midt på torvet, men denne forsvant da gågatesystemet ble innført. Rundkjøringen ble imidlertid mye benyttet i kjøreopplæringen av såvel ringerikinger, som drammensere og osloborgere. Den var nemlig unik på Østlandet i sin tid. Rundt torvet finner man små butikker og caféer, samt en rekke banker.
Et steinkast fra Søndre torv finnes byens største kjøpesenter, Kuben Hønefoss (det tidligere Hønefoss Senteret), som i løpet av 2008 vil ha omkring 65 butikker, etter en større utbygging. I sørenden av bybrua finnes dessuten Ringerike Stormarked, som var byens første virkelige kjøpesenter. Også rutebilstasjonen og taxisentralen er lokaliseert til dette området, som dessuten har et par hoteller og flere restauranter og puber. Også gamle ærverdig Hønefoss hjelpefengsel, som ble fredet i 2002 og nå brukes til langt hyggeligere begivenheter, befinner seg på sørsiden av byen, ikke langt fra Ringerike videregående skole. På sørsiden finnes dessuten byens største parkanlegg; Søndre park.

Bybrannene

Byen har hatt eget brannvesen siden 1855. Det kom i stand etter den store bybrannen som startet i proprietær Erik Tandbergs gård på Nordsiden i 15-tiden den 23. mai i 1854. Tjue bygninger ble lagt i aske, og bare ni av disse var forsikret. I halv sekstiden om kvelden den 12. august 1878 brøt det ut en ny storbrann på Nordsiden. Denne gangen trodde man det var ei limpotte som hadde tatt fyr hos snekker Løkken. Til tross for stor hjelp fra mange ble seksten bygninger lagt i aske. Ni mennesker ble dessuten skadd i brannen. Etter dette branntilfellet ble det bestemt at byen for ettertiden skulle utvikles på sørsiden av elva. Begrepene Nordsida og Sørsida kan derfor sies å stamme fra denne tiden.
Trollhassel

Beskrivelse

Artene er løvfellende busker eller små trær, som sprer seg med rotskudd eller utløpere. Kvister, unge blad og blomsterknopper har stjernehår. Barken er grå til gråbrun og ganske glatt. Bladstilken er kort. Bladene er bredt elliptiske til omvendt eggformede, fjærnervede og har asymmetrisk bladgrunn. Bladranden er bølgende. Akselbladene felles tidlig og etterlater tydelige arr.
Blomsterstanden sitter i bladhjørnene og består som regel av tre blomster. Blomstene er tvekjønnede, og blomstringen starter før eller samtidig med løvsprett. Blomsten har fire hårete begerblad, fire båndformede, gule, oransje eller røde kronblad, fire korte, fertile pollenbærere, fire nektarproduserende staminodier og to grifler. Frukten er en kapsel med to frø. Begerbladene sitter igjen etter blomstring og vokser sammen med kapselen. Når frøene er modne, spekker kapselen, og frøene slynges ut med stor kraft.

Utbredelse

Slekta omfatter seks arter. Det er to arter i Øst-Asia, kinatrollhassel (Hamamelis mollis) i østlige og sørlige Kina og japantrollhassel (H. japonica), som er vanlig i japanske fjellskoger. I sentrale og østlige Nord-Amerika er det fire arter. Virginiatrollhassel (H. virginiana) har en vid utbredelse fra Canada til golfkysten og fra atlanterhavskysten til Minnesota, Iowa, Missouri, østlige Oklahoma og østlige Texas. Hamamelis vernalis vokser bare på Ozarkplatået i sentrale USA. Hamamelis mexicana står nær H. vernalis og vokser i Nuevo León i nordøstlige Mexico. Hamamelis ovalis fra sørlige Mississippi ble ikke vitenskapelig beskrevet før i 2006.

Dyrking

Den tidlige blomstringen med merkelige, duftende blomster gjør at trollhassel dyrkes i hager overalt i tempererte strøk. Det er helst kinatrollhassel, japantrollhassel og hybriden mellom disse to, hybridtrollhassel (H. × intermedia), som dyrkes. Virginiatrollhassel har ikke så oppsiktsvekkende blomstring, men brukes ofte som podestamme for de andre sortene. Det er derfor viktig å fjerne rotskudd, så de ikke tar luven fra de blomstrende delen av busken.

Etymologi

Virginiatrollhassel var den første arten i trollhasselfamilien som ble kjent for europeere, og egenskaper ved denne arten ligger bak de norske og vitenskapelige navnene på slekta og familien. De europeiske nybyggerne i Nord-Amerika syntes at bladene minte om hassel, og de Y-formede greinene kunne brukes til ønskekvister, akkurat som hassel ble brukt i Europa. De kalte derfor busken for witch-hazel.
Carl von Linné visste at frøene til virginiatrollhassel først blir modne etter ett år, samtidig som busken blomstrer på nytt. Han ga derfor slekta det vitenskapelige navnet Hamamelis, som er sammensatt av de greske ordene hama, «sammen med» og melis, «eple».

Fossiler

Fossiler viser at trollhassel i tertiær også vokste i Europa, vestlige Nord-Amerika og i andre områder i Asia. De eldste sikre funnene er fra eocen. I neogen var Hamamelis svært sjelden i Sentral-Europa, men vanligere i Øst-Europa og middelhavsområdet. I Georgia døde slekta ut i overgangen mellom tidlig og sen pliocen for 3,6 millioner år siden, men i Tyskland fantes den kanskje enda i gelasium, som varte fram til for 1,8 millioner år siden.
Querini

Querini er en operaforestilling basert på den sanne historien om Pietro Querini, adelsmanenn fra Venezia som forliste og drev i land på Røst i Lofoten i januar 1432. Librettoen er skrevet Ragnar Olsen, musikken av Henning Sommerro.

Om forestillingen

Operaen er skrevet som en fortelleropera,  inspirert av balladediktningen som var svært populær i Europa på Querinis tid. Gjennomgangsfigur og forteller er en skarv som også er et viktig symbol på skjebnen og døden i forestillingen.
Librettoen er skrevet på nordnorsk av Ragnar Olsen og vant Edvardprisen for beste tekst til musikk i 2013.
Musikken til operaen ble skrevet av Henning Sommerro.
Forestillingen er produsert av Cirka Teater. Videokunsten og kostymene er laget av Tone Myskja.

Kritikker

Forestillingen fikk svært gode kritikker, både i nasjonale og internasjonale medier. Operatidsskriftet Opera Now omtalte Querinoperaen i rosende ordelag. I Financial Times fikk forestillingen 4 av 5 stjerner og ble omtalt som «the most moving work of music theatre ever to be written about dried fish».

Tørrfiskopera

Et viktig element i forestillingen er tørrfisk som allerede på Querinis tid ble produsert på Røst og eksportert til utlandet.
Første etappe av Querini reise fra Røst tilbake til Venezia gikk til Trondheim i en jekt lastet med tørrfisk.

Querinis beretning

Historien som formidles i operaen er basert på faktiske hendelser. Et venetiansk handelsskip som var på vei fra Kreta til Flanderen forliste og havnet på Røst i 1431. De overlevende ble reddet og tatt hånd om av lokalbefolkningen i månedsvis før de kunne reise hjem igjen. Pietro Querini skrev ned sine erfaringer i en beretning og mannskapet dikterte sin versjon til en skriver. Disse beretningen har senere blitt utgitt og oversatt til flere språk og blitt utgangspunkt for en rekke skjønnlitterære fortolkninger og fagbøker.
IMAX

IMAX er et filmformat og et registrert varemerke som eies av det canadiske selskapet IMAX Corporation.
Teknologien bak IMAX (som betyr Image Maximum på engelsk) ble oppfunnet av tre kanadiere for Canadas Expo 67. Den går gjennom en spesialkonstruert projektor med en hastighet på to meter i sekundet. Lerretet har små hull, slik at lyden tilsynelatende kan komme fra nesten overalt.
På 2000-tallet fantes en IMAX-kino på Aker Brygge (i Oslo). Media meldte i 2015 om en samarbeidsavtale som hadde som intensjon at et planlagt Storo Kinosenter i Oslo skal ha IMAX-projektorer.
22. mars 2018 åpnet ODEON kino ved Storo storsenter i Oslo. Kinoen er per dags dato (2018) eneste kinosenter med IMAX-visninger i Norge.
Keshorn Walcott

Utmerkelser

31. august 2012 ble Keshorn Walcott tildelt Trinidad og Tobagos høyeste orden, Republikken Trinidad og Tobagos orden, for sin innsats under Sommer-OL i London. Walcott mottok også en villa i gave fra regjeringen for OL-innsatsen og har i tillegg blant annet fått et historisk fyr og et fly oppkalt etter seg.
Fekting under de britiske imperie- og samveldeleker 1966

Fekting under de britiske imperie- og samveldeleker 1966. Fekting var en av flere sporter under de britiske imperie- og samveldeleker (British Empire and Commonwealth Games) som ble arrangert i Kingston på Jamaica i perioden 4. til 13. august 1966. Det var de åttende lekene i det som kom til å bli Samveldelekene (Commonwealth Games) fra 1978. De fire første lekene het de britiske imperielekene (British Empire Games) de neste fire (1966-1966) het (British Empire and Commonwealth Games). I lekene i 1966 ble det konkurrert i åtte fektøvelser, seks for menn og to for kvinner. Kårde, sabel og florett både individuelt og i lag for menn og for kvinner en individuell og en lagkonkurranse i florett. England ble beste nasjon, de vant alle åtte gullmedaljene.
Friedrich Rosen

Bakgrunn, utdannelse og tidlig virke

Hans foreldre var Georg Friedrich Wilhelm (egentlig Ballhorn) Rosen (1820-1891) og Serena Anna Moscheles. Friedrich Rosens mor var av britisk-jødisk herkomst. Friedrich Rosen tilbrakte flere av sine ungdomsår i Jerusalem, der hans var var prøyssisk konsul. 
Rosen studerte i Berlin, Leipzig, Göttingen og i Paris. Han reiste i 1887 i det daværende Persia og ble i 1880 lærer i hindustani i Berlin.

Karrière

I 1899 ble han tysk konsul i Jerusalem, og i 1900 rådgiver i orientalske spørsmål i Tysklands utenriksdepartement. Han var i perioden 1905 til 1910 tysk ambassadør i Tanger, og deltok på Algeciraskonferansen om den første marokkokrisen. Senere tjenestegjorde han blant annet i București, Lisboa og Haag.
Som sendemann i Lisboa fikk Rosen oppdraget med å erklære Portugal krig 9. mars 1916. Krigserklæringen hadde sin bakgrunn i Tysklands territoriale krav i Afrika. Rosen fikk reise hjem til Tyskland fra Lisboa, under fritt leide. I november 1916 tiltrådte han som ambassadør i Haag, og ble i stillingen til 1921. Han medvirket i denne stillingen til at Nederland forble nøytralt under den første verdenskrigen. I 1916 og 1917 tok han til orde for en fred basert på status quo.     

Utenriksminister

Rosen ble i 1921 utnevnt som utenriksminister i Wirths første regjering. Da han selv ikke hadde noen sympati for det parlamentariske demokrati, fikk han ingen særlig innflytelse, men ble stående i skyggen av Wirth og Rathenau. Den 25. august 1921 undertegnet Rosen og den amerikanske representant Ellis Loring Dresel, fredsavtalen med USA. Rosen gikk ut av regjeringen 22. oktober 1921 som følge av delingen av Schlesien, og var deretter ikke lenger aktiv i politikken.          
Friedrich Rosens fremste mål i utenrikspolitikken var å skape jevnbyrdighet med England, og hans arbeid for å lage avtale med England om de portugisiske koloniene tjente dette formålet. Han prøvde også å skaffe Englands bistand i spørsmålet om Øvre Schlesien. Han uttrykte seg kritisk til tysk utenrikspolitikk både før og under den første verdenskrigen. Som leder av Selskapet til utredning av krigsårsaker (Gesellschaft für Erforschung der Kriegsursachen) var han også kritisk til bestemmelsene om Tysklands krigsgjeld i Versaillestraktaten.          
Friedrich Rosen ble allerede fra 1933 utsatt for antisemittisk hets fra nasjonalsosialistene. Hans sønn Georg Rosen måtte av samme grunn forlate sin diplomatiske post i 1938.          

Litterær produksjon

Rosen utga tyrkiske og persiske parlører og en persisk grammatikk, og oversatte Omar Khayyāms firelinjede dikt, rubajat.
Borkvika

Borkvika er ei lita vik på øya Stormolla i Vågan kommune i Lofoten. Fra det største tettstedet på Stormolla, Brettesnes, kan man følge en sørøstlig tursti forbi Gullvika og videre til Borkvika. Denne turstien fortsetter til Fremnesvika og til Ulvågfjorden. Borkvika ender opp i Borkvikvatnet.

Opprinnelse til navnet

Det første leddet i navnet, bork, kan være fra gammelnorsk (gno.) borkr, «bark», og vise til at det har vært løypet bark fra trær. En annen mulighet er at det kommer av gno. barki, «barke, strupe», som i stedsnavn sikter til kløfter og trange åpninger. Dette passer på den renneformete trange dalen fra Borkvikvatnet ned til vika ved havet. En tredje mulighet er at bork  kommer fra gno. burkn,  «burkne, bregne». Borkvika har tett bregnevegetasjon. Tilslutt antydes en fjerde mulighet med gno. Bærkr, som er et mannsnavn.

Bosetting

Fra midten av 1800-tallet var Brettesnes et stort gårdsbruk. Borkvika, Fremnesvika og Gullvika var husmannsplasser knyttet til dette, og hadde arbeidsplikt på gådsbruket. I Borkvika kan en ennå finne åpne tufter etter den siste bosettinga der i 1945. De var etterkommere av Edvard Hansa (f. 1844) Aldstahaug og Kristine (f. 1851) Holandshamn som bosatte seg der i 1880-åra. De to fikk 15 barn. Flere av disse tok etternavnet Borkvik.
Så vidt kjent kan alle i Norge med Borkvik i mellomnavnet eller etternavnet føres tilbake hit.
Kongepokalvinnere i svømmesport (menn)

H.M. Kongens Pokal (Kongepokalen) tildeles beste mannlige og kvinnelige utøver under hovedmesterskapet i svømmesport. Samme utøver kan motta prisen flere ganger.
Monarksommerfugl

Utseende

En stor, slank sommerfugl med store vinger. Grunnfargen er gulbrun og brunrød med brede, svarte striper langs vingeårene og hvite flekker langs vingekantene. Kroppen er svart med hvite flekker. Den nakne larven er tverrstripet i hvitt, gult og svart, med et pat lange, svarte utvekster fra ryggsiden av det første kroppsleddet.

Vandringer

Monarken har larver på Asclepias i gravmyrtfamilien. De flyr nordover om våren og kan da nå så langt nord som Alaska, men de kan ikke overleve en kald vinter. Derfor trekker sommerfuglene sør igjen om høsten, til en av bare to kjente overvintringssteder: i Michoacán i Mexico for den østlige bestanden og i California for den vestlige. Begge overvintringsområdene er ganske små, bare noen hektar store. Sommerfuglene sitter tett i tett i noen store bartrær. Monarken kan gå gjennom flere generasjoner på en sommer, så det er ikke de samme individene som trekker sørover om høsten som trakk nordover om våren.

Giftige sommerfugler

Larven tar opp giftstoffer fra de ganske giftige næringsplantene, og lagrer disse. De sterke fargene til både larver og voksne signaliserer at de er giftige, noe som gjelder for de alle fleste medlemmene av gruppen Danainae. Andre sommerfugler, blant annet falsk monark (Limenitis archippus, Limenitidinae) etterligner disse mønstrene og oppnår dermed beskyttelse ved at fugler som en gang har forsøkt å spise en monark, ikke senere vil angripe noe som ligner på den.
NM i kickboksing 2005

NM i kickboksing 2005 ble arrangert 15.-17. april i Stavern.
Kongepokalene ble vunnet av Rita Karlsen og Robert Paulsbyen.
Prionoryctes camerunus

Utseende

En middelsstor, kraftig, høyt hvelvet, blankt brunsvart hornbille. Hos denne slekten er det ganske liten ytre forskjell mellom kjønnene, begge kjønn mangler horn, men hannen har to små knøler ved forkanten av pronotum, forføttene er ikke forstørrede. Oversiden er fint punktert, dekkvingene med litt uregelmessige punktrader.

Utbredelse

Arten er utbredt i sentrale deler av Afrika, fra Elfenbeinskysten i nordvest til Tanzania i øst og Kongo i sørvest.
Kommunal vei 1046 (Sokndal)

Kommunal vei 1046 i Rogaland går mellom Hauge og Nedre Lauvås i Sokndal kommune. Veien er 1,1 km lang.
Veien har blitt omklassifisert fra Fv37 til kommunal veg.
Rifle

Rifle brukes på norsk vanligvis om jaktgevær. Gevær er skytevåpen man avfyrer med kolben mot skulderen, og med løp som har heliksformede styrespor inni. Dette fører til at prosjektilet roterer og man oppnår bedre presisjon og større rekkevidde i forhold til glattborede løp.

Opprinnelse

Når de første riflene kom er ikke sikkert, men man regner at allerede på 1500-tallet ble det gjort eksperimenter med riflede løp. Man så at ved å ha skråstilte styrefjær på piler så øket treffsikkerheten, og man ville overføre dette til skytevåpen. De første riflene ble primært brukt som skarpskyttergevær, og infanteristene hadde fortsatt musketter. Først på 1800-tallet ble riflene masseprodusert, og tok over for musketten.

Rifling

Styresporene (riflingen) i løpet griper inn i prosjektilet slik at kruttgass ikke slipper forbi, og dette skaper skyv bak prosjektilet. Vinklingen på riflene i løpet skaper rotasjon som muliggjør en stabil kulebane og hindrer kulbutering i den effektive skyteavstanden for det aktuelle våpen. Godset mellom to riflinger kalles bom. Det er rifling i de fleste moderne skytevåpen (unntaket er haglegevær som er glattboret). Maskingevær, maskinpistoler og pistoler har også rifling, men omtales ikke som rifler, heller ikke kanoner og andre grove skytevåpen med rifling.

Rifler i Norge

Krag-Jørgensen er den mest kjente norskproduserte riflen. Rifle er det eneste skytevåpenet som er godkjent for jakt på storvilt i Norge, med unntak av bruk av hagle på rådyr. Svært mange jegere i Norge bruker boltrifle (det vil si repeterrifle med boltmekanisme) på storviltjakt.