Slaget på Kolberger Heide

Bakgrunn

Sverige hadde utnyttet sin sterke militære stilling under den pågående tredveårskrigen til å sette i verk en krig mot Danmark for å erobre nye territorier. Den svenske hæren som stod i Tyskland under ledelse av Lennart Torstenson angrep mot nord og erobret hele Jylland. Torstensons suksess har ført til at krigen i ettertid er blitt kalt Torstensons krig eller Hannibalfeiden. Men siden Torstenson ikke nådde til Sjælland og København, og de ​​svenske styrkene som rykket frem i Skåne ikke kunne krysse Öresund, kom de to landenes flåtestyrker til å spille en nøkkelrolle. Med dansk sjøherredømme ville svenskene vanskelig vinne landkrigen. Men fikk svenskene kontroll over dansk farvann, ville den danske hovedstaden stå ubeskyttet mot de sterke svenske landstyrkene.
1. april 1644 dro Christian IV ut fra København med ti skip for å sette i verk en blokade utenfor Göteborg. Etter en måned, 1. mai 1644, forlot størstedelen av flåten Gøteborg, og kun to skip ble igjen ved Vinga for å opprettholde blokaden. Resten av den danske flåten satte kursen mot Flekkerøy utenfor Kristiansand hvor de ankom 5. mai 1644. Nå var flåten supplert med ytterligere fem skip. Fire skip ble sent til ulike strategiske steder, mens hovedstyrken på ni skip seilte sørover for å møte en nederlandsk flåte som var hyret av svensken. Så treffer de på den hollandske flåtestyrken og det blir et blodbad i Slaget i Lister Dyb 16. mai 1644. To dager deretter bestemmer kongen seg for å dra til Flekkerøy for å proviantere. Det ble et nytt slag ved Lister Dyb 25. mai 1644, men nå klarte den nederlandske hjelpeflåten å komme seg forbi Pros Mund og tilbake til Vlissingen i Nederlandene uten større tap. Kong Christian IV dro igjen til Flekkerøy for å proviantere, samtidig som han gjennomførte krigsrett mot de kapteinene som hadde forsømt sin plikt under siste del av slaget ved Lister Dyb 25. mai. Kongen omorganiserte sin flåte med tanke på et tredje angrep, og han rådde nå over 17 skip. Men ved Lister Dyb var det ingen fiender å kjempe mot, så han dro på nytt tilbake til Flekkerøy for å proviantere, og deretter la han kursen mot København, hvor han ankom 22. mai. Nå fikk han samlet hele flåten, for nå ville han møte den svenske flåten.

Hva som hendte under slaget

1. juni hadde den svenske flåten forlatt Dalarö under Klas Flemings kommando. Flåten bestod av 43 sterke skip. Den 30. juni 1644 lå mesteparten av den svenske flåten for anker utenfor Femerns nordligste punkt. Klokken 9 om morgenen kom den danske flåten med sine 40 skip og hadde god vind. Dette var første gang siden sjuårskrigen at de to landene skulle få måle krefter i en større kamp. Admiral Fleming gjorde flåten klar til å seile, men forsøkte først å finne ut hva den danske flåten ville gjøre. Klokken 12 satte den svenske flåten kurs mot vest.
Etter hvert kom den svenske flåten forbi Femerns nordlige punkt, og da presset Fleming flåten mellom Femern og en sandgrunne som lå vest for øya. Danskene turde ikke gå så nær land, men la seg i stedet i le utenfor grunnen. Ved denne dristige manøveren kom Fleming i ly av den danske flåten, og han kunne gjøre seg klar til første angrep. Vinden var gunstig for svenskene og admiral Fleming gjennomførte tre nye angrep. Etter det fjerde angrepet opphørte stridighetene, siden det ble mørkt..
Den danske flåten ankret opp på østsiden av Femern for å reparere skader på skipene. Den svenske flåten dro til Kielfjorden for å reparere skipene. Tapene i denne striden var ubetydelige i forhold til de som døde under den nordiske sjuårskrigen. Ca 200 menn ble drept og såret på dansk side, mens omtrent 100 ble drept og såret på svensk side. Ingen skip ble tatt til fange og heller ingen fanger.
Chistian IV oppholdt seg på sitt flaggskip «Trefoldigheden» og ble truffet av en granatsplint. Han falt over ende og blødde mye, og man trodde han var død. Likevel reiste han seg etter en kort stund og bad soldatene fortsette kampen, selv om han hadde mistet synet på det høyre øyet. Den ene danske nasjonalsangen «Kong Christian stod ved højen mast», også kalt «kongesangen», refererer til denne kampen. Kongens opptreden i kampen var tross alt av underordnet betydning.

Resultat

Det ble ikke noe avgjørende resultat etter stridighetene. Men den danske flåten lykkes med å sperre den svenske flåten inne i Kielfjorden. Dette varte i en hel måned, men 1. august klarte admiral Carl Gustaf Wrangel å smette ut i Østersjøen. Den danske admiralen Peder Galt fikk skylden for dette og ble dømt til døden. Det danske riksrådet benådet ham, men kongen ville ikke la ham slippe unna så lett og han ble henrettet.

Fra Danmark

Første eskadre:

Patientia 48 (flaggskip)

Oldenborg 42

Stormar 32

Fides 28

Svan 26

Prins Christian (handelsfartøy)

Lam 16

Havhest 14

Jomfrusvend 6

Ørn 4
Andre eskadre:

Tre Løver 46

Lindorm 38

Kronet Fisk 20

Emanuel (handelsfartøy)

Forgyldte Stokfisk (handelsfartøy)

S. Jacob (handelsfartøy)

S. Peter (handelsfartøy)

Hvide Bjørn 14

Sorte Bjørn 14

Postillion 14
Tredje eskadre:

Trefoldigheden 48 (flaggskip)

Pelican 36

Graa Ulv 30

Norske Løve 30

Neptunus 28

Sorte Rytter 24

Tvende Løver 22

Josua (handelsfartøy)

Hollandske Fregat 12

Højenhald 8
Fjerde eskadre:

St Sophia 40 (flaggskip)

Tre Kroner 30

Delmenhorst 28

Nelleblad 24

Røte Gans (handelsfartøy)

Unge Ulv (handelsfartøy)

Markat 16

Gak Med 12

Samsons Gallej 9

Flyvende Hjort 8

De danske handelsskipene var i snitt væpnet med 20 kanoner på hvert fartøy.

Fra Sverige

Avantgarde:

Scepter 58 (flaggskip)

Drake 40

Göteborg 36

Leopard 36

Rafael 36

Jupiter 34

Regina 34 (Abraham Duquesne)

Smålands Lejon 32

Katta 22

Tiger 18

Måne 16

2 brennere
Center:

Krona 68 (flaggskip)

Nyckel 34

Stockholm 34

Samson 32

Apollo 26

Merkurius 26

Salvator 26

Vestervik 26

Vestgöta Lejon 26

Rekompens 22

Svan 22

St Jakob 12

2 brennere
Arriärgarde:

Göta Ark 72 (flaggskip)

Svärd 32

Mars 30

Andromeda 26

Jägare 26

Vesterviks Fortuna 24

Akilles 22

Enhorn 18

Falk 18

Gamla Fortuna 18

Papegoja 12

3 brennere
De sju brennerne var Meerman, Caritas, Meerweib, Bona, Jungru, St Mikael og en annen.