Nord-Dakota

Naturgeografi

Nord-Dakota ligger i den regionen som kalles Great Plains. Det geografiske midtpunktet i Nord-Amerika ligger i delstaten, og dette er markert med en steinobelisk i byen Rugby i Pierce County, med teksten «Geographic Center of the North American Continent» («Nord-Amerikas geografiske midtpunkt»). Om dette er det eksakte punktet er imidlertid omdiskutert. Med et areal på 183 723 km², er Nord-Dakota den 19. største staten i USA.
Missourielven renner gjennom delstatens vestlige del, og hvor Garrisondemningen danner innsjøen Lake Sakakawea, den tredje største menneskeskapte innsjøen i Nord-Amerika. 
Den vestlige delen av staten har et kupert landskap, og har naturressurser som kull og olje. I øst har Red River of the North formet Red River Valley. Denne regionen er et fruktbart jordbruksområde. Landbruk har lenge dominert økonomien og kulturen i Nord Dakota.
Delstaten tilhører prærien med en gradvis stigning mot vest, og ligger på mellom 225 moh. og 1 076 moh.

Historie

Nord-Dakota ble først befolket, sammen med den omliggende området av urbefolkningsgrupper for flere tusen år siden, særlig er Mandan-folkets bosetninger kjente i ettertiden. De første europeerne begynte å utforske området på 1700-tallet og etablerte da en viss handel med urbefolkningen, men bare i begrenset grad. Nybyggerne bosatte seg senere og noen av disse var blant andre nordmenn. I dag har 30 % av befolkningen norske aner.
Nord-Dakota ble opptatt som USAs 39. stat 2. november 1889. Tidligere var staten en del av Dakota-territoriet (navngitt etter indianerstammen Dakota). På 1800-tallet ble Nord-Dakota regnet som en del av den ville vesten. 
Nord-Dakotas økonomi har siden vært dominert av produksjon av landbruksprodukter, som hvete, lin og kvegdrift, men tørkeår og den store depresjonen på 1930-tallet førte til nedgang i folketallet. Senere har også nedgangen i landbruket i USA har medført at tidligere store landbruksområder i staten har hatt befolkningsnedgang.

Utvikling

Først på 2000-tallet har delstaten igjen hatt befolkningsvekst, mye på grunn av oljeforekomster i Bakken-formasjonen i de vestlige delene av delstaten. I 2013 ble det registert en rekordhøy befolkning i delstaten på 723 393 innbyggere, noe som gjorde Nord-Dakota til den raskest voksende staten i USA. Denne veksten har nesten tatt igjen stagnasjonen, og dels nedgangen på 1900-tallet.
De nye innvandrerne skiller seg fra den øvrige befolkningen ved at de gjennomgående er yngre (60% er mellom 21 og 40 år) og høyere utdannet (45% har college-utdannelse og ytterligere 35% har annen college-utdannelse og fagutdannelse). De nye innvandrerne har vist seg å være motivert mer av livsverdier enn av økonomiske motiver, og begunnelseer for å flytte til Nord-Dakota har vært ønske om et tryggere liv (58%), nærhet til slektninger (54%), lavere levekostander (48%) og naturkvaliteter (47%). Disse innbyggerne har viste seg å være en produktiv del av befolkningen som kompenserer for befolkningstapet på 1980-tallet.

Etniske grupper

I 2014 omtalte 89,1 % seg som hvite, (86,6 % eksklusive latinamerikanere) og indianere er den største minoritetsgruppen med 5,4%. Videre er det 2,1 % afroamerikanere, 1,3 % asiater, 0,1 % urbefolkning fra Hawaii, 0,5 % av annet etnisk opphav og 2,0 % av blandet etnisk opphav. Latinamerikanere utgjør 3,2% av befolkningen. I 2011 tilhørte 20,7 % av Nord-Dakotas befolkning under ett år en minoritetsgruppe. 
I 2009 var 47,2 % av tysk opprinnelse, 30,8 % norsk, 7,7 % irsk, 4,7% svensk, 4,1 % russisk, 4,1 % fransk og 3,9 % engelsk. Nord-Dakota har den høyeste prosentandelen nordmenn av alle statene i hele USA.

Religion

Nord-Dakota er den delstaten i USA som har flest kirkebygg og kirkesøk pr. innbygger.
En undersøkelse i 2001 tydet på at av Nord-Dakotas innbyggere anså 35% seg på å være lutherske, og 30% var katolikker. Andre religiøse grupper var metodister (7%), baptister (6%), the Assemblies of God (3%), presytanere (1,27%), og Jehovas vitner (1%). Medlemmer av andre kristne trosamfunn, eherunder andre protestantiske grupper og Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige utgjorde 3%, noe som brakte den samlede kristne befolkningen til å være 86%. Det ble beregnet at det var 920 muslimer og 730 jøder i staten 2000.  Tre prosent oppga «ingen religion» og 6% nektet å svare.
Det største trosamfunnet var Den katolske kirke med 167 349 medlemmer, Den evangelisk-lutherske kirke med 163 209 medlemmer og den evangelsk.lutherske Missourisynoden med 22 003 medlemmer.