Syvendedags Adventistkirken

Historie

Syvendedags Adventistkirken ble stiftet i 1863 i Battle Creek i Michigan i USA. Grunnleggerne av menigheten hadde vært med i den store adventvekkelsen i USA i første halvdel av 1800-tallet. Baptistpredikanten William Miller mente at Jesu gjenkomst kunne fastsettes til 22. oktober 1844 ut fra «profeti»er i Daniels bok. Millers tilhengere ble kalt både adventister og milleritter. Da Jesus ikke kom igjen til forventet tid, ble Millers tilhengere skuffet. Millerbevegelsen ble splittet i forskjellige grupperinger. Den gruppen som senere stiftet Adventistkirken, mente fremdeles at Jesu gjenkomst var nær, men ville ikke sette noen tid for dette.  Lokale adventistmenigheter ble etablert i perioden mellom 1844 og 1863. I 1863 ble det stiftet en organisasjon for å styrke og samordne arbeidet til de 3.500 medlemmene i 125 lokale menigheter.  Organisasjonens navn ble The General Conference of Seventh-day Adventists. 
Joseph Bates, som hadde utgitt en pamflett i 1846 som talte for helligholdelsen av sabbaten, var blant dem som spilte en viktig rolle i dannelsen av kirkesamfunnet. Ekteparet James og Ellen White spilte også en sentral rolle. Ellen White hadde gjennom hele sitt voksne liv meget stor betydning for utviklingen av Adventistkirken. Adventister mener Ellen White hadde profetisk gave og ser på hennes bøker som “en varig og autoritativ kilde med sannhet”.
I Norge ble Syvendedags Adventistkirken stiftet i Christiania (Oslo) i 1879 som et resultat av arbeidet til den dansk-amerikanske forkynneren John Gottlieb Matteson (1835–1896).

Lære

Syvendedags adventistene har Bibelen som sin eneste trosbekjennelse. Adventistene mener at Bibelen er inspirert ved at Bibelens forfattere ble inspirert av Den hellige ånd med hensyn til hvilket budskap som skulle formidles. Menigheten tror ikke bibelforfatternes valg av de enkelte ord ble styrt av såkalt verbalinspirasjon. Fra menighetens tidlige historie har det vært et ønske om å være åpen for ny innsikt i forståelse av Bibelen. Det er årsaken til at man fremholder Bibelen som den eneste trosbekjennelsen. Syvendedags adventistene har uttrykt det de oppfatter som fundamentale læresetninger i en liste med 28 punkter. 
Syvendedags adventistene står på reformasjonens prinsipper slik disse er uttrykt i begrepene Skriften alene, Kristus alene, troen alene og nåden alene, og ser på seg selv som arvinger av reformasjonen. Frelsen i Jesus Kristus og rettferdiggjørelse ved tro er grunnleggende for Adventistkirkens lære. Adventister lærer at lydighet mot Guds lov ikke kan bidra til menneskets frelse, men er et resultat av og en respons til frelsens gave. 
Helligholdelsen av sabbaten er et karakteristisk trekk ved Adventistkirken. Adventistene lærer at sabbaten (2 Mos 20,8-10) er en gave til alle mennesker og at ukens sjuende dag, lørdag, skal helligholdes som en dag til “hvile, tilbedelse og tjeneste”. Sabbaten ses på både som et symbol på frelsen i Kristus og et tegn på den troendes helliggjørelse. 
Adventister er opptatt av å forstå profetiene i Bibelen, særlig profetiene i Daniels bok og Johannes’ Åpenbaring. Disse anses som vesentlige kilder til å forstå hva som vil skje i tiden før Jesus kommer igjen.
Syvendedags Adventistkirken ser ikke på nattverd og dåp som sakramenter. For adventister er både nattverd og dåp viktige symbolske handlinger som styrker og bekrefter troen. Adventistene praktiserer troendes dåp ved full neddykking. Nattverden er åpen for alle troende kristne. Fotvasking praktiseres som forberedelse til nattverdsmåltidet.
Tanken om den store konflikten mellom Kristus og Satan er en viktig nøkkel til syvendedags adventisters selvforståelse. Adventister ser seg selv som et av de midler Kristus bruker i kampen mot det onde. I visjonen av de tre englene i Åpenbaringen 14 finner adventistene en sterk motivasjon til misjon og evangelisering.

Mellomkirkelige forhold

Adventistkirken har vært kritisk til deler av den økumeniske bevegelse og er ikke medlem av Kirkenes Verdensråd, men sender fra tid til annen observatører til Kirkenes Verdensråds møter. Gjennom Generalkonferensens avdeling for Samfunnskontakt og Religionsfrihet (Public Affairs and Religious Liberty, PARL) driver kirkesamfunnet et utstrakt arbeid for å pleie gode relasjoner til andre trossamfunn. Representanter for Adventistkirken deltar aktivt i følgende mellomkirkelige organer internasjonalt: Conference of Secretaries of the Christian World Communions (CS/CWC), Global Christian Forum og International Religious Liberty Association, IRLA. I Norge er Adventistkirken observatør i Norges Kristne Råd og deltar aktivt i Bibelselskapets arbeid. 
Syvendedagsadventistene har som et sentralt prinsipp at de ønsker å fremme religionsfrihet og forståelse mellom folk med ulik overbevisning.

Utbredelse internasjonalt

Adventistkirken driver arbeid i 205 av verdens 230 nasjoner. Det gjør Adventistkirken til det protestantiske trossamfunnet med størst geografisk utbredelse. Medlemstallet globalt er på 17,8 millioner døpte medlemmer. Med udøpte barn og andre som tilber i adventistforsamlinger anslås antallet personer som tilhører fellesskapet å være mellom 25 og 30 millioner. I USA er Adventistkirken et av de trossamfunnene som vokser hurtigst.