Rønvik bydel

Geografi

Bydelen ligger nordvest i Bodø. Sentralt i bydelen er det flatt og velegnet for jordbruk, så øst for bydelen ligger gårder på det som kalles Rønvikjordene, blant annet Bodin gård. Mye av bydelen ligger altså rundt 10 til 30 meter over havet. Nord for bydelen ligger fjellene Pollfjellet, Rønvikfjellet og Keiservarden, der de to sistnevnte er populære turmål for innbyggerne over hele byen. Rønvikfjellet og stien opp mot Keiservarden er de mest trafikkerte stiene i hele Nord-Norge, og Bodø er den byen med flest aktive i forhold til innbyggertallet i hele Norge. Det er bygget hus oppover fjellsiden i Rønvik, så de høyeste husene ligger rundt 100 meter over havet.

Geologi

Mye av Rønviks berggrunn er fylitt, mens Kvalvika og Burøya består av glimmergneis, de vestlige delene av Nedre Rønvik består av eklogitt og amfibolitt, mens Vollen, Langåsen og deler av Flatvoll og Kleiva består av eklogitt.

Dyre- og planteliv

Siden hele Rønvik har vært dyrket mark før det ble bebygd område er det biologiske mangfoldet heller lite, og tilnærmet likt over hele bydelen. Unntaket er de nye strøkene som er bygd oppover fjellskråningen opp mot Rønvikfjellet og på Langåsen, der det mangfoldet er i større grad variert. Grunnen til dette er at disse områdene ikke er egnet for jordbruk, og har vært skog før bebyggelsen.
Rønvik er et ganske grønt område i forhold til nabobydelene, som sentrum, Stormyra og Østbyen. Grunnen er at de bydelene ble bygd på 1960-tallet i bykommunen Bodø, mens Rønvik ble bygd opp i en landkommune, og det var større hager med trær og busker.
De vanligste tresorten i Rønvik er eik og bjørk, og langs den vestre bydelsgrensen er det vanlig med fjellbjørk. Gran og Furu vokser også i enkelte deler av bydelen, som vest for Nedre Rønvik, i skogene Ekornskogen og Trollskogen.

Befolkning

Det finnes ingen opptelling etter hvor mange som bor i Bodøs bydeler, men det er beregnet til at det bor rundt 7500 i Rønvik, av disse bor 2750 nord for jernbanen, mens 4750 bor sør for jernbanen. Befolkningstettheten i bydelen er rundt 1875 innb./km², noe som er betydeligere lavere enn Bodø by som helhet, der tettheten er 2467 innb./km².
Det er et veldig stort mangfold av både overklasse og middelsklasse i den grad disse begrepene eksistere i bydelen. Underklassen er i mindre grad representert, grunnet høye boligpriser. Rønvik er ikke kjent for sosiale klasser, tvert imot for dens mangfoldige bebyggelsen. På Reinsletta er det alt fra rike villaer, både gamle og moderne, og det finnes flere rekkehus og leilighetskomplekser. I Nedre Rønvik finnes det store blokker og små villaer. Det er også aldersboliger og rekkehus. Vollen består av rekkehus, mens opp mot fjellsiden mot Rønvikfjellet finnes både store og små villaer. De moderne områdene i Rønvik, som på østsiden av Langåsen og helt sørøst på Reinsletta bygges det mye rekkehus og leiligheter i høyblokker.
Siden det er et så stort mangfold i bebyggelse bor det både eldre, småbarnsforeldre og middelaldrene i bydelen, og bydelen ligger foran de fleste andre bydelene på sosialt mangfold. Rønvik er også kjent for sin vennlighet og er et relativt rolig boligstrøk i forhold til de mer sentrumsnære strøkene i andre bydeler.

Bussforbindelser

Det går tre bussruter i Rønvik, to bybusser og én regionbuss. Linje 2 og Linje 400 følger Nordstrandveien til Rønvikkrysset, og følger så Rønvikveien mot sentrum. Linje 3 tar en runde på Vollen før den snur og følger Fjellveien mot Nordstrandveien, tar nordover på Nordstrandveien og tar Tjeldberget mot Rønvikleira. Bussen går over Rønvikleira mot sentrum, så Aspmyra, City Nord og så følger den Junkerveien mot Langåsen før den kjører ned til Stordalen og snur der.

Veinettet

Fylkesvei 834, som går under gatenavnene Nordstrandveien og Kirkeveien, er den desidert viktigste veien i Rønvik. Det er hovedveien inn og ut fra byen fra Nordsiden av byen. Nordstrandveien er en tofelts vei med kun sideveier, ikke oppkjørsler. Den går mellom Nedre Rønvik og Rønvikleira til Rønvikkrysset, som er Rønviks mest trafikkerte veikryss, der den møter Rønvikveien. Her fortsetter fylkesveien som Kirkeveien mellom Reinsletta og Myrvoll. Denne strekningen er forbudt for vogntog på grunn av gjennomkjøring gjennom boligstrøk der små barn må krysse veien på vei til skolen. På denne strekningen har fylkesveien sykkelfelt. Etter å ha passert Reinsletta fortsetter Kirkevei uten oppkjørsler til den møter Rv80 med en rundkjøring, og det er endepunktet for fylkesveien og Rønvik, men veien forsetter som Hålogalandsgata, en ringvei rundt sentrum, og ender i Sentrum Vest.
Siden deler av Kirkeveien på fylkesvei 834 er stengt for vogntogtrafikk, må vogntog ta av fylkesveien ved Burøya og følge Jernbaneveien, som går via Bodø godsterminal, med både jernbane og industrihavn, og til Sjøgata, som er det vestlige endepunktet for Riksvei 80.
Rønvikveien er ei hovedgate som starter mellom Vollen og Nedre Rønvik og går i retning Sentrum Øst. Veien går ut fra Fjellveien og går over Rønvikbrua og ned til Flatvoll, og danner hovedgaten gjennom drabantbyen. Videre krysser den fylkesveien i Rønvikkrysset og følger nordenden av Solvoll mot Sentrum Øst. Ved rundkjøringen Snippen møter Rønvikveien Rv80, og der slutter Rønvikveien, som fortsetter som Parkveien gjennom Østbyen, krysser Hålogalandsgata, og forsetter til Vestbyen, hvor den ender ved Haakon VII gate.
Kleivaveien starter ved Maskinisten øst for Langåsen og går bratt opp og ned åsen mot Saltvern skole, forbi Stordalen. Ved Saltvern svinger Kleivaveien mot nordvest gjennom Kleiva og til Flatvoll hvor den ender i T-kryss med Rønvikveien.
Junkerveien starter også ved Maskinisten, på samme sted som Kleivaveien, men følger sørøstsiden av Langåsen, og danner en sørøstlig grense på Rønvik. Veien har ikke oppkjørsler, kun sideveier, og deler av veien har fotgjengerfelt, mens det er ventet fotgjengerfelt på den gjenstående strekningen, selv om dette er på listen over ikke-prioriterte trafikksikkerhetstiltak.
Reinslettveien er på mange måter ikke en hovedvei, men er den mest trafikkerte gjennom Reinsletta. Den starter på motsatt side av Saltvern skole som Kleivaveien og går i en rett linje østover mot Sentrum Øst, men ender i en blindvei ved Snippen, for å unngå for mange veier i Snippenrundkjøringen.
Fjellveien er en vei som har utgangspunkt ved fylkesveien, Nordstrandveien, rett nord for Flatvoll, og som følger jernbanelinja til Vollen. Her starter Fjellveien bakken oppover mot Rønvikfjellet, og til Rønvikfjellet og Turisthytta i Bodø.

Grunnskoler

Rønvik har to skoler, Rønvik og Saltvern skole. Begge er offentlige barne- og ungdomsskoler. De ligger på hver sin side av jernbanelinjen. Mellom Stordalen og Vollen er det ikke bilveier, og skillet mellom skolekretsene følger denne bilveifrie sonen ned til jernbanelinjen og følger den helt til vestenden av Rønvik. I senere år har boligveksten eksplodert i Rønvik, og i løpet av ti år har antallet elever økt med opptil 20% på enkelte årskull. Flatvoll har etterhvert blitt en mellomsone der det er tilfeldig om eleven blir plassert på Rønvik eller Saltvern.

Videregående skoler

Det er foreløpig ikke noen videregående skoler i bydelen, men fylkestinget planlegger å kjøpe opp den nedlagte lærerskolen som ligger i Årnes. Planen er å kjøpe tomta og oppusse lokalene. Åpningen er satt til skolestarten 2014, men enda er ikke skolens fag bestemt enda. Nordland fylkesrådleder, Odd Eriksen, sier selv at det ikke blir de «tunge og ressurskrevende» fagene, som bilmekaniker. Skolen skal ta i mot 500 elever, med et startkull på rundt 200.

Spesialskoler

Nordlandssykehuset Rønvik, som er et psykiatrisk sykehus ved Langåsen sørøst i bydelen, har en. Sykehuset har barne- og ungdompsykiatrisk avdeling, og en tilhørende skole. Den heter Mellomåsen skole, og er et tilbud for de innlagte ved sykehuset.

Trossamfunn

Rønvik tilhører Rønvik menighet, som dekker bydelene Rønvik, Skivika og Løpsmarka, i tillegg til bygdene nordover til Skau. Menigheten har kun to kirker, Rønvik kirke, og ligger i Nedre Rønvik, og Rønvik kapell som ligger ved Langåsen.
På Flatvoll ligger Bodø Frikirke, som dekker hele Bodø by.

Historie

Rønvik var tradisjonelt kun et bondesamfunn noen kilometer øst for Bodø. På Reinsletta står den tidligere Bodin kommunes rådhus, som nå brukes som kontorer av Bodø kommune. Rønvik begynte å vokse etter krigen, og veksten eksploderte utover 1960-tallet. I 1957 fikk Rønvik sin første skole, som ble omtalt som den største landfolkeskolen i Nord-Norge. Midt på 70-tallet var alle jordbruksområdene nord for Langåsen blitt boligbebyggelse og Rønvik fikk to nye skoler, Rønvik barneskole og Kirkhaugen ungdomsskole. Boligmangelen i Bodø bare økte og økte, og da Rønvik var fri for boligområder begynte bebyggelsen på Alstad vokse, og senere vokste bebyggelsen seg videre til Hunstad og Mørkved.
Rønvik har i løpet av 1970- og 1980-tallet hatt problemer med ungdommer som festet og drakk, som fikk tilnavnet Rønvikrampen. De festet i helgene, gjorde hærverk om natten og bråket om kveldene. Rømvikrampen utbredde seg til et problem for store deler av bydelen, men dabbet av på slutten av 80-tallet, for så og oppløses totalt.

Turmuligheter nær bydelen

Rønvikfjellet har alltid vært et populært turmål for Rønviks innbyggere, og ble på starten 90-tallet det mest populære turmålet i hele Bodø. I takt med Bodøs enorme innbyggervekst var behovet etter turområder enormt, og siden Bodø by hadde brukt opp de sentrumsnære områdene på boligbebyggelse fantes det ikke parker. Merkede stier, benker, gapahuker og skilt ble reist over store deler av Rønvikfjellet, og stier opp mot Keiservarden ble dannet. I dag er de østlige delene av Rønvikfjellet fullpakket med stier. Blant byens orienteringsløpere er Rønvikfjellet et av de vanskeligste terrengene i hele Bodø på grunn av alle stiene.
I øst for strøket Langåsen i Rønvik Øst ligger Maskinisten, som er et turområde langs nordøstenden av Rønvikjordene. Området er kommunalt og drives Bodø kommune. I maskinisten er det bygget flere gapahuker, benker og disser av Bodømarkas venner, og Maskinisten friluftsbarnehage har også bygd lekeområder i og rundt Maskinisten.
Fra Maskinisten går det lysløypa Vågøyvannsløypa nordøstover mot Soløyvatnet, der det også er sideløype til Bestemorenga, Tronengløypa, og derifra til Ytre by. Sørvestover er det også opplyst vei til Bodin leir, og en avstikkeren Hjorthammarløypa tar østover og følger bygrensen til Bestemorenga.
Bodøelv elvepark starter i Maskinisten og følger sørvestover lang Bodøelv og Hjorthammarløypa, men tar av ved Vågønes forsøksgård og følger en egen gruslagt sti langs elva. Stien fortsetter til riksvei 80 hvor stien krysser veien, og tar til høyre bak Esso Bodøelv og til bydelen Bodøsjøen, hvor den ender ved kystområdet med samme navn. Denne elva er en av Bodø kommunes tursatsinger i Bodøsjøen, sammen med kyststien.

Skiløyper

På vinterstid er Vågøyvannsløypa som går nordøstover fra Maskinisten til Soløyvatnet forbeholdt skiløpere. Lysløypa blir kjørt med tråkkemaskin jevnlig, både av Innstrandens IL og kommunen selv. Hjorthammarløypa, som tradisjonelt har gått helt til Maskinisten, stopper som skiløype ved bydelen Grønnåsen grunnet at det er dårlige forhold for ski så nært byen, og at løypa er en del av elveparken. Det er 5,3 kilometer fra Maskinisten til Skihytta, som er et helgeåpent serveringssted drevet av frivillighet, som ligger i nordvestenden av Vågøyvannsløypa.

Sport og idrett

Bydelens idrettslag er IK Junkeren, som driver med fotball, håndball, barneidrett og langrenn. Bydelens idrettsarena er i Stordalen. Der ligger IK Junkerens klubbhus, Stordalshallen, Stordalen kunstgress og nedlagte Stordalen hoppbakke.
Stordalshallen er først og fremst en håndballhall og hjemmebanen til IK Junkeren, men hallen benyttes også til fotball, turn, basket, innebandy og friidrett. I tillegg til idrettshall holder Bodø Skateklubb til i en egen sal i Stordalshallen, og har en innendørs skatehall. Stordalshallen er også reservehall for Bodø Håndballklubbs juniorgruppe siden Bodøhallen kun rommer to kamper om gangen.