google/wiki40b huggingface dataset:
Blue Pill

Blue Pill er navnet på et kontroversielt rootkit som bruker metoder for virtualisering som finnes i x86-arkitekturen og som blant annet kan brukes for angrep på Microsofts Windows Vista operativsystem. Metoden ble opprinnelig designet for å bruke virtualisering for AMD-V (Pacifica), men ble senere reimplementert til å støtte Intel VT (Vanderpool). Joanna Rutkowska lagde løsningen som ble demonstrert på Black Hat Briefings 3. august 2006.
Navnet «Blue Pill» er en referanse til den blå pillen i filmen The Matrix. Når en svelger denne så faller en i søvn og alt oppleves som naturlig. Tilsvarende så vil virtualiseringen medføre at en hypervisor startes som så lar det eksisterende systemet fortsette å kjøre, men under kontroll av inntrengeren. Denne vil få full kontroll over maskinen, mens vertssystemet tror at det kjører direkte på den fysiske maskinen. Dette er bakgrunnen for parallellen til filmen. Tilsvarende finnes det en referanse for Red Pill som lar maskinens operativsystem oppdage hva som skjer.

Bakgrunn

I henhold til forfatteren som først beskrev løsningen så kan Blue Pill ved å bruke Pacifica føre det kjørende operativsystemet inn i en virtuell maskin, hvoretter Blue Pill vil fungere som en hypervisor, og selv få fullstendig kontroll over maskinen. Rutkowska hevder at siden en slik hypervisor vil ha full kontroll så kan den enkelt lure alle programmer som prøver å påvise hva som skjer, Blue Pill vil være helt umulig å påvise. Slik virtualisering er ment å være usynlig for gjesten, i dette tilfellet er operativsystemet blitt gjest på egen maskin, og skal det kunne påvise hva som skjer så må hypervisor dermed være belemret med en feil.
Denne påstanden som er gjentatt i mange artikler, er omdiskutert. AMD har publisert en uttalelse at det ikke er mulig å bli fullstendig upåvisbar. Enkelte sikkerhetsrådgivere og journalister har også avvist konseptet som unøyaktig. Ett av ankepunktene er at enkelte av instruksjonene i instruksjonssettet til x86-plattformen mangler muligheter for virtualisering. Ett annet er at det påstås at alle former for virtualisering kan påvises gjennom såkalte timing attacks.
I 2007 så ble Rutkowska utfordret av en gruppe forskere ledet av Thomas Ptacek ved Matasano Security, de ville se om deres rootkitdetektor kunne detektere Blue Pill. Dette skulle skje på Black Hat samme år. Rutkowska ønsket en finansiering på $384 000 for å gjennomføre eksperimentet og forsøket ble deretter avblåst. Rutkowska og Alexander Tereshkin avfeide deretter påstandene i et senere foredrag, og argumenterte med at de foreslåtte deteksjonsmetodene var unøyaktige.
Kildekoden for Blue Pill er senere gjort offentlig tilgjengelig.
Det er kjent at metoden er under omfattende analyser og at det jobbes med flere løsninger for å påvise og avverge inntrengning av angrepsvektorer i beskyttede systemer. Det er også antatt at det her er en av de mest aktuelle metoder for å ta kontroll over sterkt beskyttede systemer, og er dermed en sentral komponent i nettverkskrigføring.
Krafla

Krafla er en kaldera på rundt 10 km i diameter med en 90 km lang sprekksone som ligger i Mývatnregionen på Island. Den høyeste toppen ligger 818 meter over havet.
Krafla har en av de to mest kjente Vítikraterne på Island – det andre er en del av Askja. Det islandske ordet helvíti betyr «helvete» på norsk og víti er en forkortelse av dette. Før i tiden trodde folk ofte at Helvete lå under vulkaner. Vítikrateret inneholder en grønn innsjø.
Kraflaområdet har også Námafjall som er et aktivt geotermisk område med kokende gjørmehull og dampende fumaroler.
I perioden 1724–29 brøt de såkalte Mývatnbrannene ut. En rekke sprekker åpnet seg og sprutet lava. Disse lavafontene kunne ses selv sør i landet. En lavastrøm ødela 3 gårdsbruk i nærheten av landsbyen Reykjahlíð, men ingen kom til skade. Siden 1977 har islendingene utnyttet den geotermiske energien ved hjelp av en kraftstasjon som produserer 60 MW.
Det siste utbruddet skjedde i 1984.
Ghost in the Machine (film)

Handling

Seriemorderen Karl Hochman (Ted Marcoux) er kjent i pressen under kallenavnet "adressebok-morderen". Dette grunnet hans vane med å stjele adressebøker fra mennesker, for så å bruke opplysningene til å plukke ut sine offer. Under sitt arbeid på en databutikk klarer han å få fatt på opplysningene i adresseboken til Terry Munroe (Karen Allen). Innholdet i boka blir skannet over på data i forbindelse med en test hvordan en scanner fungerer.
På vei hjem fra arbeide blir han imidlertid alvorlig skadd i en bilulykke. På intensivavdelingen blir han koblet til en MRI-maskin. En elektrisk storm fører imidlertid til at hans sinn blir overført til en datamaskin. Slik kan han, som et slags virtuelt gjenferd, fortsette med sine drap uten at politiet skjønner noe. Hans mål er vennekretsen til Terry og siden adresseboken hennes er scannet over til data har han tilgang på disse opplysningene. Gjennom strøm- og datanettverket starter han med sine utspekulert drap.
Mark Indelicato

Biografi

Mark Indelicato ble født i Philadelphia i Pennsylvania, men bor for tiden i New York. Han studerer ved Professional Performing Art School og tar i tillegg sangtimer ved Dupree School of Music i Linwood i New Jersey. Som åtteåring startet han sin skuespillerkarriere ved Philadephia's Walnut Street Theater og deltok i flere nasjonale tv-reklamer i USA. Han spilte i CBS-seriene Hack og Chappelle's Show, og i 2006 fikk han en rolle i tv-serien Ugly Betty, som skulle vise seg å bli hans store gjennombrudd. 
Siden den gang har han hatt gjesteroller i flere tv-serier, blant annet i Disney Channels The Suite Life of Zack and Cody. Han har også spilt inn en CD for småbarn, kalt Little Maestros, og er i ferd med å spille inn en demo-CD.
Indelicato spilte i alle sesongene av Ugly Betty, som i april 2010 sendte sin siste episode i USA. Serien ble kansellert på grunn av for lave seertall. I likhet med sin rollefigur i Ugly Betty, Justin Suarez, er Indelicato lidenskapelig opptatt av mote. Han har jobbet hos ungdomsmagasinet Teen Vogue i tillegg til å ha skrevet ukentlige innlegg hos Fashion Week Daily. Han har også en egen blogg, «Marked Territory», og er svært aktiv på Twitter.
Romjegeren

Popularitet og økonomi

Romjegeren ble ingen publikumssuksess. Den innbragte bare $16,5 millioner i USA og havnet på en 44-plass over de mest innbringende filmene i USA i 1983.
Produksjonskostnadene var på $14,4 millioner.

Anmelderne

Den ble dårlig mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den bare har fått 18 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Leonard Maltin gav den 1,5 av 4 stjerner.
DA-NO Linjen

DA-NO Linjen var et norsk rederi som ble stiftet i 1961 og seilte mellom Oslo - Århus og senere mellom Oslo - Frederikshavn. Det gikk konkurs i 1990.
Kate McGarrigle

Familie

Kate McGarrigle var mor til musikerne Rufus Wainwright og Martha Wainwright gjennom sitt ekteskap med den amerikanske sangeren og låtskriveren Loudon Wainwright III i årene 1973–1977. Rufus er far til Leonard Cohens barnebarn som også er McGarrigles barnebarn.
Hun hadde også en tredje søster, Jane McGarrigle, en komponist som skriver for film og fjernsyn, men har også skrevet flere sanger og opptrådt sammen med sine søstre.

Priser

I 1993 ble hun gjort til et medlem av Order of Canada, den høyeste utmerkelsen i Canada.
Busserull

Busserull er en lett kofte eller trøye som fra 1800-tallet ble båret av menn utenpå skjorta. Busserullen er et tradisjonelt arbeids- og hverdagsplagg, særlig til utendørs bruk, i form av en kittel med firkantede bak- og forstykker og forholdsvis vide ermer. Plagget har vanligvis knapper eller snøring fra halslinningen og et stykke ned på brystet og trekkes på over hodet.

Ordbakgrunn

Plagget har lånt navn av det italienske og lavtyske busserun («sjømannskjorte») og franske bourgeron («arbeidsbluse»). Dansk og nedertysk har formen busseronne , svensk bussarong. Forstavelsen kommer trolig av latin burra, et grovt (brunt) ullstoff.

Utforming og bruk

En busserull ser ut som en skjorte, men brukes som et grovere overplagg utenpå denne. Snittet, primærsnitt med splitt i halsen og stående halskrage, går tilbake til middelalderen. Den noe tykkere, kyper-vevde varianten vi kjenner som busserull, ble vanlig blant bønder, skogsarbeidere og bygningsarbeidere på begynnelsen av 1800-tallet. Materialet var ull eller bomull, og plagget kunne være ensfarget, stripet eller rutet.
Busserullen var et arbeids- og hverdagsplagg. En ny busserull kunne brukes som helgeantrekk, men aldri til kirkebruk. Tradisjonelt har plagget vært forbeholdt menn.
Busserullen har vært i bruk i flere europeiske land, og under de franske revolusjonene i 1830 og 1848 ble busserullene brukt som et politisk symbol på solidariteten mellom bønder og arbeidere.
Tradisjonell matrosdress består av bussrull (sjømannsskjorte eller arbeidskittel) og vide langbukser.

Liknende plagg

Ulike typer korte eller lange kitler, skjorter og trøyer i grovere tekstiler har vært brukt som arbeidstøy og overtøy både for barn og voksne. Bildegalleriet viser noen historiske varianter som kan likne på busseruller. Andre beskyttende arbeidsklær er for eksempel forkleer og kjeledresser.
Jipapad

Jipapad er en kommune i provinsen Eastern Samar på Filippinene. Under folketellingen i 2000 kom man til et befolkningstall på 6 596 i 1 206 husstander.
Volvo Lastvagnar (roman)

Volvo Lastvagnar er en roman Erlend Loe har skrevet og som handler om Volvo lastebiler. Romanen som ble utgitt i 2005 omhandler Andreas Doppler og er en fortsettelse av romanen Doppler fra 2004.
Industrialisering

Starten

Industrialiseringen startet på 1700-tallet i Storbritannia med oppfinnelsen av dampmaskinen, og spredte seg raskt til andre europeiske land, samt USA. Industrialiseringen endret arbeidslivet og familielivet, miljøet og forholdet mellom samfunnsklassene. Klasseskillet mellom fabrikkeiere og arbeidere vokste frem, og tilstandene for arbeideren var dårlige, med mye utnyttelse, lave lønninger og farlig arbeidsmiljø. 
Produksjonen av maskiner til landbruket førte til mer effektivt jordbruk, noe som frigjorde arbeidskraft som igjen ble brukt i den voksende fabrikkindustrien. Man brukte dampmaskiner til pumping av vann i gruver, som drivkraft til maskiner innen tekstilindustrien, og dampmaskinen ble brukt som drivkraft på skip. Raskt ble også lokomotivet oppfunnet, og jernbanen var et faktum. 
Med de nye kommunikasjonsmidlene ble det åpnet for en ny era, Imperialismen, som førte til masse kolonisering utenfor Europa av europeiske land, spesielt Afrika, men også India. Nye handelsruter ble laget, og gamle ble effektivisert, og en ny verdenshandel ble opprettet.

Virkninger

Industrialiseringen førte til massiv miljøforurensning, enormt klasseskille, storbyslum og tettbebyggelser. men økte også forskjellen mellom de industrialiserte landene og utviklingsland.

Industrialiseringen i Norge

Fra Kristiania og Bergen spredte industrialiseringen seg til andre byer og landsdeler i Norge. Mot slutten av 1800-tallet vokste nye industrigrener fram. De store forandringene i landbruket på denne tiden blir kalt det store hamskiftet. Den økte effektiviseringen førte til avviklingen av husmannsystemet, og arbeidere i jordbruket søkte inn til byene for å ta arbeid på fabrikkene. Mange valgte å utvandre til USA. Norge fikk nye kommunikasjoner, den første jernbanestrekningen ble åpnet i 1854.

Industrialiseringen i Sovjetunionen

Russland fikk sin industrialisering via Femårsplanen som ble innført av Josef Stalin i 1929, kun to år etter han ble leder av unionen. Resultatet av dette var at jordbruket ble lagt over til kollektivbruk for effektivisering, og arbeidskraften som ble overflødig ble tvangsbeordret til å delta i industrialiseringen ved å arbeide på fabrikker. Man økte eksporten av landbruksprodukter enormt, selv om produksjonen gikk ned så mye som 30% enkelte steder. Dette førte til hungersnød i Nord-Kaukasus og Ukraina, og millioner døde som følge. Industrialiseringen i seg selv var forøvrig vellykket, og ble gjennomført på kun fire år, og ikke fem som planlagt.
Spagetti

Spagetti (bokmål) eller spaghetti (riksmål) er en type pasta som er formet som lange, tynne, runde strimler eller tråder av middels tykkelse (1,8–2,4 mm). Spagetti blir laget av vann, eventuelt egg, og durumhvete, men også andre typer mel blir brukt.

Etymologi

Ordet spaghetti er italiensk, og har blitt tatt i bruk i et stort antall andre språk etterhvert som denne matretten har blitt utbredt internasjonalt. Ordet er på italiensk en flertallsform av ordet spaghetto, som igjen er en diminutivsform av spago, som betyr «streng» eller «tråd». Spaghetti betyr dermed «små strenger»/«små tråder». På norsk er ordet tatt i bruk i den opprinnelige formen spaghetti og senere også med den fornorskede skrivemåten spagetti.

Tilberedning

Mesteparten av spagetti som selges er halvfabrikert og tørket. Spagetti kokes ved at man først koker opp vann med salt og deretter tilsetter pastaen. Kokes til den blir myk, populært er «al dente», som er myk men litt hard i midten, mens andre koker den til den er helt myk. 
Spagetti er basen for tilberedning av sauser som bolognese og carbonara. Bolognese er en kjøttsaus med tomater, mens carbonara er en kremete ostesaus.

Servering

Spagetti serveres oftest med en tomatsaus som kan inneholde et utvalg av urter og krydder, olivenolje, kjøtt eller grønnsaker. Spagetti serveres ofte i middelhavslandene med revet ost, for eksempel: Pecorino Romano, Parmesan eller Asiago. Utenfor Italia serveres ofte spagetti med kjøttboller, noe som ikke inngår i den typiske italienske oppskrift.

Spising

I USA er det vanlig å spise spagetti med gaffel og skje, mens i Europa er det vanligst å spise med kun gaffel. Noen foretrekker å rulle en munnfull på gaffelen før de fører spagettien inn i munnen, mens andre bare fører spagettien opp til munnen, slik at spagettien henger ned fra munnen og trekker mer spagetti inn i munnen ettersom de tygger.
Rød poppelbladbille

Utseende

Rød poppelbladbille er forholdsvis stor, mellom 10-12 mm lang. Den har et svart eller mørkt grønnlig hode og halsskjold (pronotum). Halskjoldet er litt smalere i bakkanten enn de klart røde dekkvingene. Dekkvingene har en uregelmessig punktur, ikke ordnet i langsgående rekker. Scutellumet er lite og svart på farge. Kroppen er jevnt oval som bladbillene ofte er. Beina er mørke. Den er svært lik ospebladbille, som er litt mindre.

Levevis

Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplantene, osp, selje og vier. 
Rød poppelbladbille tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.
Til fremmede kyster

Om filmen

Dette var Leanders første tyske film etter å ha spilt i tre filmer i Sverige, og én i Østerrike. Filmen var svært populær og flere av sangene fra den ble slagere i Tyskland.

DVD

Filmen er utgitt i Tyskland på en utekstet DVD.
All the Time

Historie

Vokalist Ove Thue hadde basert teksten på et slagord som oppsto i USA under Vietnam-krigen: «Fighting for freedom is like fucking for virginity». Dette ble brukt som refreng, noe som ble for sterkt for BBC. Den mektige radiokanalen nektet å spille platen da den ble sendt inn som norsk bidrag til Europatoppen i mai 1971. Saft svarte med å trykke «Censored by BBC» på singlens omslag – på de grovere delene av en naken Ove Thue. Platen ble til slutt spilt, men med en pipelyd over den nevnte strofen.
Spalgis

Utseende

Små (vingespenn 25-30 millimeter), brunlige dagsommerfugler. Oversiden er brun og hvit, undersiden er grå med fine, brune tverrstreker.
Puppen sies å ligne et apehode, derfor kalles den vanligste arten, S. epius, "apefly" på engelsk.

Levevis

Larvene er rovdyr som lever av nymfestadiene til ulike nebbmunner, blant andre skjoldlus.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sørøst-Asia og Afrika.
Qiaojia

Qiaojia (kinesisk: 巧家县; pinyin:  Qiǎojiā Xiàn) er et fylke i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina. Det ligger innen byprefekturet Zhaotong.
I 1999 hadde fylket et folketall på 488 763 innbyggere.
Amerikansk-engelsk

Amerikansk-engelsk (engelsk: American English) er et sett med engelske dialekter som for det meste brukes i Amerikas forente stater. Omtrent to tredjedeler av de med engelsk som morsmål bor i USA.
Bruken av engelsk i USA kom ved den britiske koloniseringen på 1580-tallet ved opprettelsen av Kolonien Virginia. Den første bølgen av engelsktalende nybyggere ankom i Nord-Amerika i det 17. århundre. På den tiden var det også hollandsk-, fransk-, tysk-, norsk-, spansk-, svensk, skotsk-, walisisk-, irsk-, skotsk-gælisk- og finsk-talende samt en rekke indianerspråk i Nord-Amerika.

Ordforråd

Nord-Amerika har gitt engelsk ordforråd mange tusen ord, meninger og fraser. Mange tusen er nå brukt i engelsk internasjonalt; andre derimot døde kun få år etter deres opprinnelse.

Opprinnelsen til et amerikansk ordforråd

Prosessen med å sette sammen nye deler av vokabularet startet så fort kolonistene begynte å låne navn for ukjent planteliv, dyreliv og topografi fra indianerspråkene. Eksempler på slike navn er oppossum, raccoon, squash og moose (fra algonkinsk). Andre låneord fra indianerspråkene, slik som wigwam eller moccasin, beskriver kunstige ting som er vanlig i bruk hos de innfødte i Nord-Amerika. Språkene fra andre koloniserte nasjoner har også bidratt til det amerikanske vokabularet; for eksempel cookie, cruller og pit (av en frukt) fra hollandsk; levee, portage («bære båter eller annen gods») og (mest sannsynlig) gopher fra fransk; barbecue, stevedore fra spansk.
Blant de tidligste og mest notable vanlige «engelske» tilføyelsene til det amerikanske vokabularet, datert tilbake til tidlig kolonitid tidlig på 1800-tallet, er termer som beskriver særpreg i det nordamerikanske landskapet; for eksempel, run, branch, fork, snag, bluff, gulch, neck (på trær), barrens, bottomland, notch, knob, riggfle, rapids, watergap, cutoff, trail, timberline og divide. Allerede eksisterende ord, slik som creek, slough, sleet og (i senere bruk) watershed fikk nye betydninger som var ukjent i England.
Siri Eritsland

Resultater

Eritsland har flere NM-medaljer. Hun vant sin første NM-medalje ved NM i friidrett 2007, da hun fikk bronse på 100 meter, bak Ezinne Okparaebo og Elisabeth Slettum. Ved NM i friidrett 2008 fikk hun bronse på 1000 meter stafett, sammen Therese Bache, Tine Teigene Dalen og Alvilde Ossum. I 2009 fikk hun NM-sølv på 100 meter, og bronse på 200 meter.
Ved NM i friidrett 2010 i Sandnes fikk hun sitt første NM-gull. SK Vidar vant 1000 meter stafett, og i tillegg til Eritsland deltok Vibeche Brun, Line Kloster og Stine Meland Tomb på laget. I tillegg fikk hun individuelt sølv på 100 meter. Samme år deltok hun også ved EM i friidrett i Barcelona, der Norge stilte med stafettlag på 4 x 100 meter. De norske jentene endte imidlertid sist i sin semifinale, med tiden 44,96, og kom ikke til finalen. De andre på laget var Mari Gilde Brubak, Ida Bakke Hansen og Ezinne Okparaebo. Eritsland tok også NM-gull på 60 meter innendørs samme sesong.
I 2011 fikk hun NM-sølv på 200 meter.
Marwin Hitz

Landslaget

10. juni 2015 fikk han sin første landskamp for Sveits mot  Liechtenstein.
Han ble tatt ut i Sveits EM-tropp til EM i Frankrike 2016.
Enhedskommandoen

Enhedskommandoen var fra 1962 til 2004 betegnelsen for en militær kommando innenfor NATO-kommandosystemet. Kommandoen hadde ansvaret for forsvaret av Danmark og Slesvig-Holsten.

Betegnelser

Enhedskommandoen var den alminnelig anvendte danske betegnelse for Enhedskommandoen for den sydlige del av NATOs nordregion. Da kommandoen i 1994 ble overført til Sentralregionen ble betegnelsen endret til Enhedskommandoen for den nordlige del av NATOs sentralregion. På engelsk het kommandoen Allied Forces Baltic Approaches, det vil si de allierede styrker ved Østersjøens adgangsveier, alminneligvis forkortet til BALTAP. Sjefen for kommandoen var titulert Commander Allied Forces Baltic Approaches (COMBALTAP). Navnet Enhedskommandoen henviste dels til at kommandoen omfattet styrker fra alle tre forsvarsgrenene (samt marineinfanteriet i forsterkningene), dels til at kommandoen var sammensatt av styrker fra flere land.

Opprettelse

Kommandoen ble opprettet i 1962 etter at det allerede i noen år hadde eksistert et uformelt samarbeide især mellom danske og tyske flåtestyrker. Opprettelsen av kommandoen skjedde i erkjennelse av at forsvaret av Danmark og Slesvig-Holsten var sammenhørende og måtte koordineres tett. I Danmark vakte tankene om et militært samarbeide med tyskerne og dermed muligheten for å se tyske soldater på dansk jord kun 16 år etter okkupasjonens opphør betydelig motstand. Fra dansk side ble det et krav, som man fikk gjennomført, at kommandoen alltid skulle ha en dansk sjef. Hovedkvarteret ble opprettet på Flyvestation Karup og kom til å bestå av offiserer og andre befalingsmenn fra Danmark, Vest-Tyskland, Storbritannia, USA samt enkelte fra Canada og Norge. Finderup-bunkeren ble primært bygget som krigshovedkvarter (Static War Headquarters) for NATO-kommandoen, mens fredshovedkvarter var i lokalitetene på Karup.

Senere historie

I 2000 endret kommandoen betegnelse til Joint Command North East, og den hadde deretter ikke lengre fast tildelte styrker. Ved Polens opptagelse i NATO i 1999 ble hovedkvarteret utvidet med et antall polske offiserer. I forbindelse med NATOs omorganisering i 2004, som omfattet en nedleggelse av stort sett alle alliansens såkalte nivå 3-myndigheter, opphørte Enhedskommandoen med å eksistere.
Verket kunstarena

Kunstskolen på Rotvoll var en privat kunstskole på Rotvoll i Trondheim. Skolen tilbød siden 2008 toårig fagskoleutdanning i kunst, samt kurs på inntil ett semesters varighet i kunst til voksne, barn og unge. 26. april 2012 ble Verket lagt ned. 
Skolen var organisert som en forening som eies av sine medlemmer. Rektor og daglig leder var Monica Stendahl Rokne. Skolen ble etablert i 1994 av den nederlandske kunstneren Francis Kilian og kunstnerkollegaene  Monika Wancke og Marius Wahl Gran under navnet Den frie kunst- og dramaskolen på Rotvoll for å gi tilbud om akttegning og andre kunstfaglige teknikker. I 2008 ble Kunstskolen på Rotvoll godkjent av NOKUT (Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen) som fagskoleutdanning.
André Almeida Pinto

Landslaget

31. mars 2015 fikk han sin første landskamp for Portugal mot Kapp Verde.
Gleerups litterära pris

Gleerups litterära pris er en litteraturpris på 10 000 SEK som deles ut av bokhandelen Gleerup til minne av dens forrige eieren Ann Dyster-Aas.
Plantevepser

Utseende

Plantevepser har i motsetning til stilkveps en jevnt bred bakkropp, uten noen tydelig innsnevring eller «midje». 
Hunnene har ikke stikkebrodd, men eggleggingsrør, og kan derfor ikke stikke, i motsetning til noen av broddvepsene. Eggleggingsrøret brukes til eggleggning er hos plantevepsene vanligvis utformet som en sag (knivformet) , bestående av fire sagblader. Med dette kutter hunnen et lite snitt i planten. I dette snittet eller lommen plasseres egget. Her er det beskyttet mot rovdyr.
Larvene ligner de hos sommerfuglene. De har i likhet med sommerfugllarver seks korte ben, men i tillegg mer enn fem par vorteføtter, men antallet ben varierer mellom de forskjellige gruppene. Sommerfugl-larver har ikke mer enn fire par vorteføtter.

Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom plantevepsenes delgrupper er avklart i ulik grad.  Derfor finnes det flere måter å systematisk dele de inn i ulike grupper.  
I nyere systematikk er plantevepser (Symphyta) en parafyletisk gruppe fordi noen plantevepser er nærmere beslektet med stilkvepser enn andre plantevepser. Xyelidae er f.eks. søstergruppen til alle andre årevinger, mens Orussidae er søstergruppen til stilkvepsene.
Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på  ...oidea.