Lalm

Navnet

I middelalderen het stedet Ladalm.  Navnet er en referanse til at vinterfor ble stablet opp og lagret der.

Historie

Fra tidlig i middelalderen ble Lalm etablert som en industriarbeiderplass.

Kvernsteinsproduksjon

Skriftlige kilder antyder at det var drift på 1400-tallet, men det er mulig at det ble produsert kvernsteiner allerede i vikingtiden. Fra Kvernberget (Kvennberget) ble det levert steiner både i Norge og til andre land.  Kvennberget ble fredet som kulturminne i 1987.
Fram til 1640 var Tolstad (Taulstad) og Kvennberget krongods. Det var åpent for alle å hugge kvernsteiner så lenge eieren fikk hver fjerde stein i betaling. Fra 1830-åra var denne virksomheten populær som  vinterarbeid. Folketallet økte mye i denne tida, og det var vanskelig å livnære seg for mange.
Arbeidet i Kvennberget varte fram til slutten av 1870-åra. Etter at Rørosbanen ble bygd, tok Selbusteinen over markedet på Østlandet.
På samme tid var det produsert jern fra myrmalm til å forsyne verktøy til steinproduksjonen. Ved Melingen finnes det merker fra jernprokusjon.  Mela og området omkring drev med pottemakerarbeid siden området hadde fin leire.

Klebersteinsproduksjon

For ca. hundre år siden startet kleberindustrien på gården Bårstad.  Bårstad ble en stor arbeidsplass for grenda, og driften varte i bortimot hundre år, til den drivverdige kleberen tok slutt.
I 1850- årene ble veiene i distriktet forbedret, og i 1896 kom jernbanen til Otta.  Et resultat av dette var bedre forhold for steinindustrien.  I 1896 ble Norsk Kleber- og Skiferforretning etablert.  Flere firma ble senere etablert som produserte klebersteinsprodukter og talkum.  På høyden av aktiviteten på 1920-tallet bygde Østlandske Stenexport et smelteverk for kvalitetsstål på Otta. Driften ble startet i en nybygd smeltehytte som senere ble ombygd til Otta Ysteri.
Etter hvert ble klebersteinsindustrien gradvis redusert til dagens nivå.  I dag er det fortsatt produksjon av kleber til ovner og peiser.   A/S Granit har siden drevet hovedsakelig produksjon av ovner og peiser for et stadig økende marked. Steinen ble inntil høsten 1995 for det meste utvunnet fra Åsårberget, men firmaet er nå i gang med drift både på Bårstad og i Nyseterberget.

Kraftproduksjon

På sørsida av Ottaelva ved Eidefossen ligger A/S Eidefoss kraftverk som har produsert strøm siden 1917. I 1916 ble Eidefoss Kraftanlæg Aktieselskap stiftet, og alt i 1917 ble første aggregatet satt i drift. I 1920 kom det andre aggregatet, og fra da av produserte kraftstasjonen årlig ca. 10 GWh. Den første strømmen ble levert på et linjenett fra Vågåmo til Otta.  I 1983 ble den nye Eidefossen kraftstasjon ble satt i drift. Investeringen var 74 millioner kroner. I dag produserer Eidefossen kraftstasjon 72 GWh per år. Kommunene Lesja, Dovre, Sel, Vågå og Lom eier A/S Eidefoss. Hver kommune eier 20% av aksjene.

Kultur

Lalm Samfunnshus ble åpnet i 1958 og er et samlingspunkt i bygda. Der arrangeres det kulturbegivenheter og musikkøving for Lalm Musikkforening og Lalm Ungdomsbrass.

Idrett og friluftsliv

Lalm idrettslag ble stiftet i 1936 og har i dag over 200 medlemmer. Lalm har eget idrettsanlegg for fotball og friidrett og lysløype og skianlegg.
Lalm ishockeyklubb ble stiftet i 2011. I årene fra 2011 til 2015, ble det organisert en storstilt dugnad for oppbyggingen av anlegget. Primus motor for prosjektet var Jan Erik Braaten Sandum, som også ble kåret til årets Ottadøl i 2013 for sin innsats. Klubben har i dag en ishockeybane og en curlingbane.