Marcello Haugen

Oppvekst

Han var født på Krutthusmoen, dagens Numedalsveien 26. Han hadde to eldre brødre som begge begynte i Kongsberg Sølvverk. Faren døde i 1890 og moren giftet seg på nytt året etter. Hun hadde 8 barn med Thoreus og et barn med Olof Edvard Olausen Bodal fra Bohuslen i Sverige. Martin var visergutt i Kongsberg Adresse, belgtråer for organist Cleve i Kongsberg kirke og sang i barnekoret i kirken. Han begynte som bakerlærling hos baker Eberhard Eriksen og tok svennebrev i 1897. Familien hadde da flytta til Oslo og Martin flytta etter. Etter å ha arbeidet som mekaniker fikk han ansettelse i jernbanen og flytta i 1900 til Otta. Her ble etterhvert hans spesielle evner kjent. Han var 34 år gammel da han tok navnet Marcello fordi han av sin farmor hadde hørt at han hadde rett til dette adelige italienske slektsnavnet. Dette ut fra sigøynermyten.

Klarsynthet

Marcello Haugen hevdet at han tidlig hadde klarsyn, men ikke visste hvordan han skulle utnytte dette. 
Han begynte ved jernbanen som lokomotivpusser på Hamar og senere på Otta. I 1908 ble han forfremmet til fyrbøter. Gjennom arbeidet ved jernbanen i Gudbrandsdalen kom Haugen i kontakt med mange mennesker og det var der han for første gang fikk utprøvd hva han oppfattet som spesielle evner. Norsk Spiritualist Forening hevder at han fortsatt regnes som den mest kjente synske person i Norge gjennom tidene.

Antroposofisk forbindelse

Haugen var i oktober 1913 blitt forestilt for Rudolf Steiner av bl.a. Ivar Fosse og uttrykte et ønske om å dra til Tyskland for å medvirke i den antroposofiske bevegelsen. Han tok ett års permisjon fra jernbanen for å reise ut i Europa. Steiner anbefalte ham et naturvitenskapelig studium for en reflektert indre utvikling, noe eleven ikke fulgte opp. Steiner ba enkelte i bevegelsen om å yte ham hjelp og å pleie ham i den grad han ville delta, noe som siden skulle bringe med seg misforståelser og turbulenser. Det gikk rykter om at Haugen var blitt konsultert av den tyske generalstaben og av den tysk-østerrikske keiseren. Med begrunnelsen at Haugens praksis truet med å undergrave og gi et falskt bilde av den antroposofiske bevegelsen til utenforstående og nyere medlemmer, besluttet et styremøte i 1914 å stenge Haugen ute. Under oppholdet hadde Haugen utfoldet en «sjarlatanvirksomhet» bestående i formentlige «helbredelser» og gjentatte tilnærmelsesforsøk overfor yngre kvinner. Han ble ansett for en sterkt patologisk disponert, respektive psykisk tilbakestående personlighet, da han visstnok ifølge sin særlige psykologiske disposisjon ikke «lot seg snakke med».

Virke i Norge

Tilbake i Norge arbeidet Haugen en tid ved jernbanen, inntil han begynte som «rådgiver» på heltid. Han søkte om kongelig bevilling til å praktisere som naturlege, men søknaden ble avslått. En notis i Tidsskrift for Den norske lægeforening uttrykker stor tilfredshet over at 
Den celebre kvakksalver fra Lillehammer, Marcello Haugen, ved kongelig resolusjon ikke hadde fått sin ansøkning om å praktisere som naturlege innvilget.
 Haugen anbefalte ofte sine pasienter forskjellige urtemiksturer som botemiddel mot sykdom.
Han hadde angivelig «helbredet» byggmester og forretningsmannen Johan Thorvaldsen for en sykdom legene ikke fikk bukt med. Av Thorvaldsen fikk Haugen en 3 mål stor tomt ved trikkesløyfen i Ullevål Hageby i Oslo.  Her ble «Villa Arjuna» bygd i 1920, der han sammen med sin mor tok imot mennesker som søkte veiledning.
I 1920 ga han ut sin første bok, et eventyr om skapelsen og om menneskets stilling til skaperverket. I 1923 kom hans andre og siste skrift, en mindre bok med tittelen Betraktninger over en dag.
Marcello Haugen bidro til å innføre den moderne Rosenkorsordenen A.M.O.R.C i Norge, og den første lokalorganisasjonen her i landet fikk derfor navnet Marcello Haugen Pronaos.

Svarga

Han bygde i 1912 sin første hytte på eiendommen Svarga (hinduismens himmelverden) i nærheten av Mesnafossen ved Lillehammer, der han også senere reiste et kapell i 1947. Marcello flyttet for godt til Svarga i 1940 i forbindelse med utbruddet av andre verdenskrig. Haugen hadde angivelig «helbredet» ved håndspåleggelse og urter, og folk stod i kø utenfor, opptil 100 på en dag. Han bodde på Svarga til han døde i 1967. I hinduistisk mytologi er «Svarga også det midlertidige paradis, i Indras himmel på Meru-fjellet, der de som er velsignet lever før deres neste fødsel (reinkarnasjon) på jorda.»

Sameti

I 1915 fikk Haugen bygget hytta Sameti på tomten han hadde fått i gave noen år tidligere. Sameti ligger på en liten fjelltopp, Thokampen, ikke langt fra Pillarguritoppen ovenfor Otta i Sel kommune. Eiendommen er på ca. ett mål, og har utsikt til fjellene rundt med bl.a. Rondane, og til stasjonsbyen Otta nede i dalen. Haugen hadde reddet bonden Bredevangen på Thogården ved Ottaelva fra en ulykke i forbindelse med at hesten hans løp løpsk. Derfor fikk Haugen fjelltoppen i gave. Marcello gav hytta sanskrit-navnet Sameti («Jeg tørster»), også assosiert med Kristi ord på korset. Han gjorde stedet tilgjengelig for allmennheten ved å henge nøkkelen på veggen utenfor døren. Eiendommen ble i 1983 gjort om til en stiftelse.

Begravet på Vestre Aker kirkegård

Marcello Haugen døde i 1967. Det hevdes at han selv forutså tidspunktet for sin egen død med stor nøyaktighet. Han ligger begravet på Vestre Aker kirkegård i Oslo sammen med sin mor og sin søster Inga.