Wikipedia

På egne ben

Wikipedia ble formelt startet 15. januar 2001, i utgangspunktet kun på engelsk på adressen http://www.wikipedia.com/, og ble annonsert av Sanger på Nupedia mailing list. 
Wikipedia opererte deretter som et separat prosjekt uten kontroll fra Nupedia. Wikipedias krav om å holde et nøytralt synspunkt kom i bruk i løpet av de første månedene, men ligner på Nupedias tidligere prinsipp om ikke-partiskhet. Utover dette var det få regler i starten. Wikipedia fikk tidlig bidragsytere fra Nupedia, oppslag i Slashdot og søkemotorindeksering.

Rask vekst

Innen utgangen av det første året hadde prosjektet vokst til omkring 20 000 artikler og 18 språk. Ved utgangen av 2002 var 26 språk tilgjengelige, 46 ved utgangen av 2003, og 161 ved utgangen av 2004. Nupedia og Wikipedia koeksisterte inntil Nupedias tjener ble slått av for godt i 2003 og dets innhold ble inkorporert i Wikipedia. 
 
Wales og Sanger tilskriver konseptet om å bruke en wiki til Ward Cunninghams WikiWikiWeb eller Portland Pattern Repository. Wales har sagt at han hørte om konseptet for første gang fra Jeremy Rosenfeld, en ansatt ved Bomis som viste ham den samme wiki i desember 2000, men det var etter at Sanger hørte om dens eksistens i januar 2001 fra Ben Kovitz, en wiki-bidragsyter, og foreslo overfor Wales dannelsen av en wiki for Nupedia, og dermed startet Wikipedias historie. 
GNUpedia var et liknende konsept, dog ikke wiki-basert, som oppstod som et prosjekt i samme tidsperiode som Nupedia oppstod. Da aktiviteten på GNUpedia forsvant, gikk primus-motor for dette prosjektet, fri programvare-figuren Richard Stallman inn for å støtte Wikipedia.
Frykt for reklamepåvirkning og manglende innflytelse på et prosjekt som ble oppfattet å være for anglosaksisk dominert, valgte brukere fra spansk Wikipedia å danne et nytt prosjekt, kalt Enciclopedia Libre i februar 2002. Senere samme år annonserte Wales at Wikipedia ikke ville bruke reklameannonser, og nettstedet ble flyttet til wikipedia.org. En rekke andre prosjekter har senere brutt ut fra Wikipedia av redaksjonelle årsaker, for eksempel Wikinfo, som forlot prinsippet «nøytralt synspunkt» til fordel for multiple komplementære artikler ut ifra et «sympatisk synspunkt».

Søsterprosjekter

Wikipedias første søsterprosjekt, «In Memoriam: September 11 Wiki», ble dannet i oktober 2002 for å kunne gi detaljer om Terrorangrepet 11. september 2001; Wikimedia Foundation ble stiftet på grunnlag av Wikipedia og Nupedia 20. juni 2003.
Wikipedia og dets søsterprosjekter opererte deretter under denne ideelle organisasjonen. Wiktionary, et ordbokprosjekt, ble lansert i desember 2002; Wikiquote, en samling av sitater, ble lansert en uke etter at Wikimedia, og Wikibooks, en samling av gratis lærebøker, kom måneden etter.
Wikimedia har senere startet en rekke andre prosjekter, som angitt nedenfor. 
Wikipedia har tradisjonelt sett målt sin status ved antall artikler. I de to første årene økte antall artikler med noen få hundre eller færre per dag, i 2004 hadde vekstraten akselerert til 1000–3000 per dag (medregnet alle språkversjoner). Den engelske språkutgaven nådde milepælen med 100 000 artikler 22. januar 2003. 
Wikipedia passerte en million artikler, blant de 105 språkutgavene som eksisterte på daværende tidspunkt, 20. september 2004, mens engelsk-utgaven alene passerte en halv million artikler 18. mars 2005. 
Dette tallet var fordoblet mindre enn et år senere, da Wikipedia passerte en million artikler i den engelske språkutgaven, Jordanhill railway station, som ble opprettet den 1. mars 2006; mens bruker nr. 1 million ble registrert to dager tidligere. Artikkel nummer 1,5 million ble skrevet 25. november, 2006 om Kanab Ambersnail.
The Wikimedia Foundation søkte United States Patent og Trademark Office om å varemerke-beskytte Wikipedia® 17. september 2004. Varemerkebeskyttelsen ble innvilget 10. januar 2006. Varemerkebeskyttelse ble innvilget i Japan 16. desember 2004 og i EU 20. januar 2005. Teknisk sett et service mark, er rammen for varemerkebeskyttelsen: «Tilbydelse av informasjon innenfor av generell encyklopedisk viten via internett».
Det foreligger aktuelle planer om å lisensiere bruken av Wikipedias varemerke, som for eksempel bøker eller DVD-er. Det tyske mediehuset Bertelsmann skal gi ut en bok med de 25 000 mest populære artiklene fra den tyske versjonen av Wikipedia, som får 1 euro per eksemplar i royalties. Prosjektet ble presentert på Wikimania 2008.

Wikipedia på norsk

Den norske versjonen av Wikipedia, som ble grunnlagt 26. november 2001, omfattet begge de norske målformene, og var den 16. språkversjonen på verdensbasis. Prosjektet var inaktivt i en lengre periode, men ble gjenopplivet høsten 2003.
Wikipedia på nynorsk ble opprettet 31. juli 2004, og året etter gikk den fellesnorske utgaven etter en avstemning over til å være Wikipedia på bokmål og riksmål.
11. april 2019 har Wikipedia på bokmål og riksmål 506 969 og Wikipedia på nynorsk over 140 000 artikler.

Kultur

Det har gradvis utviklet seg et miljø, en kultur og et begrepsapparat rundt Wikipedia. 
Lund (2011) undersøkte demografi og motivasjon blant bidragsytere på bokmål Wikipedia. Lund konkluderte med at Wikipedia fungerer på tross av de potensielle problemer blant annet fordi det er utviklet et system for samarbeid i stor skala: «robust organiseringssystem som lykkes i å gi brukerne en nødvendig grad av frihet kombinert med visse ufravikelige retningslinjer». Lund fant bare 11,8 % kvinner blant bidragsyterne og overvekt av personer med høyere utdanning, men relativt jevn aldersfordeling. Ifølge denne undersøkelsen er det liten gruppe som står for en uforholdsmessig stor andel av bidragene. Ideologien bak Wikipedia (korrekt og fritt tilgjengelig kunnskap) er en viktig motivasjon, mange bidrar av fascinasjon for prosjektet og av ren fornøyelse.

Kvalitet og pålitelighet

Mange har uttrykt skepsis overfor wikipedias kvalitet og pålitelighet. 
Det britiske tidsskriftet Nature fant i 2005 etter en sammenligning av oppføringer om vitenskap ut at Wikipedia er nesten like presist som det anerkjente bokleksikonet Encyclopædia Britannica. I sin masteroppgave undersøkte Zahl (i 2009) naturfaglige artikler (norske virveldyr) i Wikipedia og Store norske leksikon. Zahl konkluderte de to oppslagsverkene har samme omfang (dekker like mange arter) og i omtrent halvparten av tilfellene er artiklene best i Store norske leksikon (og omvendt), men det er samtidig klare faktafeil og store mangler i en fjerdedel av Wikipedias artikler på området. Fjellstads masteroppgave (2008) undersøkte kvalitetssikringen i Wikipedia ved å legge inn faktafeil i utvalgte naturfagligeartikler. Fjellstad konkluderte med at for få av feilene ble rettet til at Wikipedia kan anbefales til undervisning. Fjellstad fant heller ingen vesentlig forskjell på norsk og engelsk Wikipedia. Nilsen undersøkte i sin masteroppgave (2009) om artiklene i Wikipedia er god nok til at de er egnet som informasjonskilde i naturfag. Nilsen konkluderte med at for ni av ti artikler var den faglige kvaliteten i Store norske leksikon bedre, selv om Wikipedia er egnet som et første oppslag for å orientere seg på kunnskapsfeltet, og anbefalte derfor at bruk av Wikipedia i undervisningssammenheng bør skje i en kildekritisk ramme.

Skjevheter i fremstillinger og dekning

Wikipedia er blitt kritisert for å mangle sammenheng mellom emners viktighet og artiklenes prioritet og lengde. Problemet erkjennes av wikipedianere, og er spesielt fremtredende i wikipedias oppbyggingsfase. En rekke wikipedianere arbeider derfor planmessig i organiserte former for å skrive og forbedre artikler på viktige områder. Særlig betyr den lave andelen av kvinnelige bidragsytere at innholdet ikke alltid avspeiler virkeligheten.
Kritikken bygger delvis på en manglende forståelse av wikipedias samarbeidsmodell som fremdeles må anses som et relativt nytt fenomen. Wikipedia har ingen styrende redaktør. Enhver bidragsyter skriver så langt denne vil om (nesten) hva som helst. Summen av dette arbeidet vil allikevel etterhvert dekke de fleste emneområder grundig og balansert.

Vandalisme

Wikipedias åpenhet gjør det naturligvis sårbart overfor hærverk og sabotasje. Frivillige wikipedianere driver derfor kontinuerlig overvåking av endringene tusenvis av frivillige bidragsytere gjør i leksikonet.