Akuttpsykiatri

Tilstander som kan kreve akuttpsykiatrisk behandling

Flere symptomer og lidelser kan skape akuttpsykiatriske situasjoner. Eksempler er: psykoser, selvmordsplaner og/eller selvmordsforsøk, rusavhengighet (dobbeltdiagnosepasienter), alkoholforgiftning / delir, overdoser av medikamenter, akutt depresjon, vrangforestillinger, vold, panikkanfall og betydelige endringer i atferd. I tillegg vil flere akutte somatiske lidelser kunne gi et mangfold av psykiatriske symptomer. Helsepersonells evne til å gjenkjenne og skille mellom årsaken til tilstandene er viktig i en innleggelsessituasjon

Historie

Siden 60-tallet har behovet for akuttpsykiatriske tjenester økt. Dette skyldes til dels nedbygging av psykiatriske institusjoner. Økning i antall medisinske spesialiteter og mangedoblingen av behandlingsmetoder, inkludert psykofarmaka, har også bidratt til å øke bruken av akuttpsykiatriske tjenester. Tallet på akuttpsykiatriske hendelser har økt betydelig, spesielt i urbane strøk. En standard ti-sengs post behandler mellom 300 og 400 pasienter pr. år. Liggetiden for akutte kortvarige lidelser har gått ned, men det viser seg at pasienter med alvorlige lidelser og sammensatte lidelser ikke har vesentlig forkortet liggetid.

Akuttinnleggelser i psykisk helsevern

Før innleggelse blir pasienten som regel vurdert av ekstern lege, oftest en legevaktlege (70 %). Legen henvender seg til den aktuelle avdelingen og avtaler enten frivillig innleggelse eller tvungen innleggelse. Noen kommer direkte til sykehuset for vurdering hos vakthavende lege. Postpersonalet gjør også en vurdering av pasientens behov for behandling (miljøterapi).
Akuttpsykiatrisk behandling varer fra noen timer til ca. to måneder, men det finnes noen få unntak hvor pasienter blir liggende over tid i akuttavdelinger. Dette er vanligvis pasienter med alvorlige tilstander som ikke får plass i andre deler av psykiatrien før en lang periode har gått med bakgrunn i spesielle skjermingsbehov, utagering, alvorlige psykoser og suicidalitet.
En utrednings- og behandlingsprosess består av mange elementer. Ett grunnleggende prinsipp er at møtet mellom pasienten og behandlere er avgjørende. Det betyr at helsepersonells evne til aå danne en god realsjon til pasienten, holdninger, evnen til empati og kunnskaper om psykiske lidelser, er med på å bestemme om et opphold blir vellykket. Et annet prinsipp er å prøve å få til et ”vendepunkt” for pasienten. Hjelp til på nytt å mestre livet er sentralt i behandlingsfilosofien.
Behandlere legger vekt på samtalene med pasientene, når disse er klar for det. Mange pasienter tåler ikke lange samtaler den første tiden. Det kan endog virke mot sin hensikt. Et stabilt, forutsigbart miljø er god behandling (miljøterapi) i denne fasen.
I en utskrivingsfase må de rette instansene få opplysninger om forløp og avtaler om, eller anbefalinger for, videre behandling gjennom et brev (epikrise). Denne delen av akuttpsykiatrisk arbeid er viktig for å gi riktig behandling og dermed forebygge nye kriser som krever nye akuttpsykiatriske innleggelser. Behandlere henviser til videre behandling enten på Distriktspsykiatrisk senter (DPS) eller til det kommunale helsevesenet. Noen pasienter velger å si at de ikke ønsker oppfølging.
Det har vært innvendt at liggetiden er for kort. Mange mener at institusjonene har fått et for stort effektivitetskrav og press om økt aktivitet, og at dette blant annet fører til at liggetiden har blitt for kort. Kravene for bruk av tvang er blitt strengere i den nye loven, og helsevesenet anvender mindre tvang nå. Dette kan være en annen av årsakene til kortere liggetid. Til tross for nedgang i bruk av tvang tvangsinnlegges hvert år rundt 2500 personer uten hjemmel i lovverk, ifølge SINTEF. Dette utgjør 25% av alle som legges inn med tvang.

Tilgjengelighet

Dersom det oppstår et behov for akuttpsykiatrisk hjelp vil inngangsporten til dette som regel gå gjennom fastlege eller legevakt dersom situasjonen oppstår utenfor fastlegens vanlige kontortid. I noen tilfeller kan innleggelse ved akuttpsykiatrisk avdeling også skje fra DPS. I større byer finnes det også speslialiserte psykiatriske legevakter man kan henvende seg til. Et eksempl er psykiatrisk legevakt ved Ullevål universitetssykehus.