Kristine Bonnevie

Familie

Hun var datter av Jacob Aall Bonnevie som en av ni søsken. Familien flyttet i 1886 fra Trondhjem til Kristiania. 
Hennes far var negativ til kvinnesaken generelt, og mente at kvinners plass var i hjemmet. I 1880 skrev han at kvinnen i større grad enn mannen var merket av “følelsens inderlighed og styrke”, og at hun viste “utrættelighed i det små, sagtmodighed i strid, tålmodighed i lidelse og ydmyghed i seier”. Han anså at kvinnen var “ikke skikket for tummelen i verden, men i hjemmet øves hennes gjerning”. 
Kristine Bonnevie tok over husholdningen hos Vilhelm Bjerknes etter at hans kone Sofie Honoria (1868–1928) døde (Kristine og Sofie Honoria var søstre). 

Utdannelse

Bonnevie startet å studere zoologi i 1892, men byttet senere til biologi. Studiene endte med doktoravhandlingen «Undersøgelser over kimcellerne hos Enteroxenos østergreni» (1906).
Hun var også student hos Arnold Lang i Zürich i årene 1898–99, hos Theodor Boveri i Würzburg i 1900–01 og hos E.B. Wilson ved Columbia University i New York fra 1906 til 1907.

Akademisk karriere

Hun tok over ledelsen av Zootomisk laboratorium etter Johan Hjort i 1900.  
Rundt 1914 startet hun på arbeidet hun er mest kjent for, arvelighetsforskning, og etablerte Institutt for arvelighetsforskning i 1916.  
Etter å ha vært innstilt som førstevalg ved et professorat ved Bergens Museum i 1912 ble Bonnevie tilbudt et nyetablert professorat ved Det Kongelige Frederiks Universitet som hun takket ja til. Tiltredelsesforelesning 28. november 1912 hadde titelen: «Retninger og resultater inden den moderne eksperimentel-biologiske forskning.» Hun hadde dette professoratet frem til 1937. 
Bonnevie ble det første kvinnelige medlem i Det Norske Videnskaps-Akademi i 1911. Senere etablerte og ledet hun Norske Kvinnelige Akademikeres Landsforbund i perioden 1922–1925.

Kvindelige Studenters Sangforening

Kvindelige Studenters Sangforening ble stiftet av de tre studentene Louise Isachsen, Kristine Munch og Elise Holmboe. Etter en festkonsert i Universitetets Aula med Den norske Studentersangforening høsten 1895, ble de tre kvinnene enige om å danne et kor for kvinnelige studenter. Stiftelsen var et faktum 8. desember 1895. Elise Holmboe døde få år senere, men Munch og Isachsen var drivkrefter i Kvindelige Studenters Sangforening i en årrekke. I 1897 ble Kristine Bonnevie med i koret, og noen år senere ble hun valgt til formann i sangforeningens styre. Hun forble aktiv i Kvindelige Studenters Sangforening i mange år.

Studenterhjem

Kristine Bonnevie etablerte Studiehjem for unge piker i 1916 og Studenterhuset Schultz' gate i 1923.

Politikk

Hun satt i bystyret i årene 1908–1919, var suppleant til Stortinget i perioden 1916–1918 og satt i universitetets kringkastingsnemnd fra 1927 til 1937.

Ordener og æresbevisninger

Kristine Bonnevie mottok Kongens fortjenstmedalje i gull i 1920, St. Olavs Orden av første klasse i 1946 og Fridtjof Nansens Belønning i 1935.

Bonnevie i ettertid

På Blindern bærer biologibygningen navnet Kristine Bonnevies hus.
Kristine Bonnevies vei på Tonsenhagen i Oslo er oppkalt etter Bonnevie. Kristine Bonnevies vei finnes også i Stavanger og Sola.
Havforskningsinstituttets forskningsfartøy FF «Kristine Bonnevie» ble døpt 5. desember 2016 i Bonnevies navn.