Bias

Bias har flere betydninger. Foruten bias i vitenskap og filosofi, som blir forklart nedenfor, brukes bias i teknikken noenlunde synonymt med forspenning; en variabel som har fått en slags startverdi med på veien.
Bias betegner en predisposisjon til fordel for en reaksjonsmåte; en sak, et synspunkt, en forestilling, en idé eller et konsept; en preferanse, partiskhet, favorisering eller forutinntatthet.  Bias kan være et metodisk og/eller psykologisk fenomen som spiller en rolle i vitenskap hvor det kan gi systematiske feil i innsamling og tolkning av data, og samtidig er bias både hverdagslig og almenmenneskelig. 
I vitenskapelig metodikk brukes ofte begrepet metodefeil synonymt med bias. Eller man snakker om forskjellige former for vurderings-skjevhet eller vurderingsgrunnlags-skjevhet eller 
forventningsskjevhet.
 Merk at ordet «bias» ikke kan erstattes direkte med ordet «skjevhet» alene, men krever ett eller flere presiserende ord eller morfemer i tillegg.
Bias omfatter alt fra såkalte observatøreffekter i studier som kan medføre feilregistreringer og feiltolkninger, til fullt forståelige og unnskyldelige feilerindringer. Dette betyr at bias kan innbefatte alt fra bevisste feil (fusk) til det helt ubevisste.
I denne forbindelse kan det være nyttig å huske Murphys lov om forskning, som uttrykker at «det finnes tilstrekkelig forskning som tenderer til å støtte din teori».
Begrepet kom i aktiv bruk på norsk på 1960-tallet, da importert fra engelsk. Dog er det i dag blitt oversatt til skjevhet, blant annet av Tidsskriftet for Den norske legeforening. De anbefaler å skrive bias som skjevhet, da presisert til hvilken skjevhet man vil uttrykke. For eksempel utvalgsskjevhet eller seleksjonsskjevhet. En presis definisjon for bruk i vitenskap er gitt av forskere i USA. 
Ifølge det amerikanske nasjonalmedisinske bibliotek (National Library of Medicine) betyr bias følgende: «Ethvert avvik i resultat eller slutninger fra sannheten, eller prosesser som leder til slike avvik. Bias kan komme fra flere kilder: ensidige eller systematiske variasjoner i målinger fra den sanne verdi (systematiske feil); brister i studiedesign; avvik i slutninger, tolkninger, eller analyser basert på mangelfulle, svake eller ufullkomne data eller datainnsamlinger; og så videre.»

Eliminasjon

For å unngå bias er det utviklet vitenskapelig metoder for kontroll som søker å utelukke slik påvirkning, for eksempel en metode ved utprøving av et legemiddel eller en terapi som er dobbeltblind, placebokontrollert – i tillegg kan man også legge inn omveksling (crossover) mellom gruppene i en studie for å sikre kvaliteten på resultatene ytterligere.

Former for bias

Feilerindring kan ramme politikere (og wikipedianere) som ikke finner tilbake til de pålitelige referansene de trodde de hadde for påstander fremsatt i opphetede diskusjoner.
Forskjellige biasfenomener kan beskrives som kulturelle, sosiale, persepsjonelle eller kognitive. Begrepet publiseringsbias er også etablert.

Kulturell bias

Kulturell bias vil si  tolke eller bedømme fenomener med utgangspunkt i sin egen, kulturelle referanseramme. Etnosentrisme kan være et eksempel på dette. Fenomenet kan observeres innen f.eks. dimensjoner som U-/I-land, Østen/Vesten, Nord/Sør, sivilisert/usivilisert, muslim/kristen osv.

Sosial bias

Sosial bias har en analog betydning, men da innenfor en mer begrenset ramme; et samfunn eller en samfunnsklasse/-gruppe samt i undergrupper, by/bygd, rik/fattig, Oslo øst / Oslo vest osv.

Kognitiv bias

Kognitiv bias eller bekreftende bias er tendensen til å søke og tolke (ny) informasjon slik at den støtter egne synspunkter og etablerte meninger samtidig som en unngår informasjon og tolkninger som motsier eksisterende forestillinger. I vitenskap er kanskje det alvorligste i denne forbindelse, tendensen til å formulere såkalte låste hypoteser. Med låste hypoteser vil et forskningsprosjekt ikke gi ny viten.

Persepsjonell bias

Persepsjonell bias eller kognitivt perspektiv handler om valg av kontekst og/eller referanser og/eller resultatet av slike valg for å beskrive, kategorisere, måle eller tolke erfaringsdata. Valg av perspektiv impliserer valg av verdisystem og henger uunngåelig sammen med tilhørende verdinormer og -symboler – og vektleggingen av disse.
I et forretningsmessig perspektiv vil man vurdere en virksomhet hendelse eller person og vedkommendes suksessrate (eller fiaskonivå) på pengebaserte og -målte verdier. I et menneskelig perspektiv vil sosiale verdisystemer og tilhørende attributter være det som fremheves, vektlegges og evalueres.

Publiseringsbias

Publiseringsbias er et fenomen som kan tilskrives så vel bevisste som ubevisste valg. I utgangspunkt er det enklere, mer attraktivt, lettvint og karrierefremmende å skrive og fremme en artikkel med positive resultater i forhold til eksisterende paradigmer og etablert teori enn negative og/eller nyskapende. Det er en langt mer krevende prosess for en forsker å gå inn i kontrovers eller diskusjon, både kollegialt og tidsmessig.
For en redaksjon og for en gruppe som driver fagfellevurdering / kollegialt ettersyn (peer-review) er det også enklere å godkjenne resultater som følger gjeldende teori (mainstream) enn resultater som vil medføre kontrovers.

Statistisk bias

Statistisk bias kan forekomme i en rekke varianter som også kan kalles observasjonsbias. I kvalitative gruppeundersøkelser kan det lett oppstå intervjubias. Dette kan ha sammenheng med hvordan den ansvarlige møter gruppene, hvordan gruppene opplever intervjueren og de konsekvenser dette har for hvordan gruppene fungerer, hvordan utsagnene faller, registreres, vektlegges, bedømmes og tolkes.

Skalabias

Skalabias oppstår fordi vi mennesker ikke har en felles, innebygd skala for lykke, frustrasjon, smerte eller noe som helst annet fenomen ferdig rangert i bevisstheten med tallverdier fra 0 til 10 eller et antall terningøyne fra 1 til 6. Men av hensyn til forskernes behov for numeriske størrelser, brukes slike tallverdier i kvantitative undersøkelser. Skalafeil er lite påaktet som fenomen, spesielt i markedsundersøkelser.

Hukommelsesbias

Hukommelsesbias har sin bakgrunn i at respondenter opplever, husker og evaluerer fenomener som undersøkes forskjellig. Smerte som er gått over, er vanskelig å gjenskape på en tallskala tre uker etter at den er gått over. Og hvor vondt var det egentlig?

Klassifiseringsbias

Klassifiseringsbias oppstår når de gruppene som er med i en undersøkelse ikke er de som er egnet til å belyse den hypotesen og de problemstillingene man har til hensikt å få bekreftet eller avkreftet. Dette resulterer i at man får verdier som er høyere eller lavere enn de som gjelder i den virkeligheten som egentlig skulle belyses.

Frafallsbias

Frafallsbias er en konsekvens av at enkelte som i utgangspunktet er rekruttert til en studie ikke fullfører. Årsakene til bortfall kan være flere, men i undersøkelser vedrørende legemidler er det ofte opplevelsen av nulleffekt, bieffekt – eller også effekt. En stor grad av bias kan følge av at respondenter som får effekt, velger å gå ut av en studie!