Valentinsdagen

Valentinsdagen (engelsk: St. Valentine's Day), også kalt alle hjerters dag og kjærlighetsdagen, er en dag som feires 14. februar, og er en feiring av kjærlighet og romantikk. 
Feiringsskikken oppstod på slutten av 1500-tallet, og har antagelig opphav i folkelig tro på at fuglene begynte å pare seg på denne dagen. Et annet mulig opphav er som en overlevering av de romerske Lupercalia-festlighetene. Tidligere var dagen en festdag for to martyrer med navn Valentinus.
Valentinsdagen feires i engelsktalende kulturer og i Frankrike, men har i senere år også spredt seg til Skandinavia. I Norge ble det i 2015 omsatt valentinsdagsprodukter for anslagsvis 255 millioner kroner. Dagen markeres ved kjøp av gaver og sending av kjærlighetsbrev eller -kort, ofte anonymt, og har således fått et kommersielt preg. I Ghana har turistmyndighetene omdøpt dagen til «den nasjonale sjokoladedagen» for å gi dagen et bedre rykte, og øke etterspørselen etter ghanesisk sjokolade.

Opprinnelsen

Valentinsdagen kan ha røtter i romersk feiring av gudinnen Juno, som representerte kvinner og ekteskap, og starten på lupercaliafestivalen, en fruktbarhetsfest som begynte 15. februar. Den kristne feiringen av Valentinsdagen var opprinnelig en liturgisk feiring til minne om en eller flere tidlige kristne helgener med navnet Valentin eller Valentinus. Det finnes minst to, en prest og en biskop. Senere, fra høymiddelaleren, er romantiske konnotasjoner lagt til og forskjellige beretninger om martyrer med navnet Valentin er oppstått. Den mest kjente legenden gjelder en biskop som skal ha virket under den romerske keiser Claudius II Gothicus, ca. 270 e.Kr. Den sier at Valentin ble fengslet fordi han viet soldater og ikke avsverget seg kristendommen, slik Claudius forlangte. Før han ble henrettet, skal Valentin så ha skrevet et avskjedsbrev til sin kjære Julia og undertegnet med «… fra din Valentin». Valentin skal også ha helbredet datteren til sin fangevokter, Asterius.

Kommersialiseringen

I England utviklet dagen seg fra 1700-tallet til en anledning for å uttrykke kjærlighet gjennom gaver som blomster og konfekt samt valentinskort. På 1800-tallet overtok masseproduserte kort stadig mer for håndskrevne. Blant symboler som er mye brukt denne dagen er duer, hjerteformen og den bevingede kjærlighetsguden Eros.
I USA har kommersialiseringen av dagen kommet svært langt. De mest populære valentinsgavene her er søtsaker, blomster, middager på utesteder, smykker og klær. I USA selges i 2015 valentinsprodukter for anslagsvis 18,9 milliarder dollar (ca. 144 mrd. kr).

Fortsatt uviktig i Skandinavia

28. november 1887 kunne en annonsør i Aftenposten tilby subskripsjon på romanen St.Valentins Dag av Walter Scott. Det skulle likevel ta lang tid før dagen i nevneverdig grad ble markert i Skandinavia. Den er ennå ikke noen etablert og spesielt utbredt tradisjon. I 1998 utgav imidlertid Posten et eget valentinsfrimerke, og i 1999 gjentok de suksessen ved å utgi et tilsvarende frimerke (valør kr 4,00) i 4 mill. eksemplarer. Senere har også andre kommersielle aktører og handelsstanden satset millioner for å promotere dagen og gjøre den viktig også i Norge. Tilsvarende tendens er sett i Sverige og Danmark. Ifølge en undersøkelse fra 2004 visste ikke 70 prosent av norske menn når valentinsdagen var, mens 70 prosent av kvinner visste svaret.
I 2010 hadde dagen fått en viss popularitet i befolkningen, i størst grad blant dem som levde i parforhold. Hver tredje person i et forhold sa at de skulle markere valentinsdagen ved å sende sin kjæreste eller venn en hilsen, gave eller annen oppmerksomhet. I Norge var altså status at nærmere 70 prosent av dem som er i parforhold ignorerer valentinsdagen.
I en norsk undersøkelse fra 2015 med 1 000 respondenter mellom 18 og 70 år mente 73 prosent av de spurte at dagen ikke er en viktig merkedag.
«Brændende kærlighed» er en dansk matrett som gjerne serveres på valentinsdagen, iallfall i Danmark.