Valg i Tsjekkia

Valgordning

Ved nasjonale valg er Tsjekkia delt inn i 14 valgkretser, som trekkes ved de samme grensene som regionene går. Valgordningen er basert få forholdstallsvalg hvor fordelingsformellen er basert på en ren d'Hondts metode.

Valgkretser

Ved nasjonale valg benyttes landets 13 regioner (kraj) samt hovedstaden Praha (hlavní město, som har status som kraj) som valgkretser. Likeledes er regionene og kommunene valgkretsene ved henholdsvis regionale og kommunale valg.

Sperregrense

I Tsjekkia er sperregrensen det prosentnivået politiske partier trenger for å bli valgt inn i Deputertkammeret (det tsjekkiske parlamentets underhus). Sperregrensen i Tsjekkia er på 5 %. Det er ingen sperregrense i senatet (parlamentets overhus) da deres medlemmer velges gjennom flertallsvalg.

Statsoverhode

Presidenten er Tsjekkias statsoverhode. Han velges gjennom indirekte (representative) valg av parlamentet for periode på fem år. Presidenten kan kun gjenvelges en gang.

Deputertkammeret

Deputertkammeret (Poslanecká sněmovna) er underhuset i det det tsjekkiske parlamenter og har har 200 medlemmer. Valgperioden er på fire år, men presidenten kan oppløse kammeret tidligere.
Deputertkammerets medlemmer blir valgt med forholdstallsvalg, hvor de ulike valglistene (som representerer politiske partier) får inn representanter i forhold til hvor stor oppslutning de har blant de stemmeberettigede. For å bli valgt inn i deputertkammeret skal kandidaten være skrevet på et av partienes valgliste.

Senatet

Senatet (Senát Parlamentu České republiky) er overhuset i parlamentet. Det har 81 medlemmer og velges for seks år. En tredjedel av senatorene er på valg hvert andre år.
Senatets medlemmer blir valgt ved flertallsvalg i enmannskretser i to valgomganger. Hvis ingen av kandidatene får over 50 prosent av stemmene i første valgomgang skal de to ledende kandidatene gjennomgå en avgjørende andre valgomgang. Kandidater til senatet behøver ikke å være medlemmer av et politisk partis valgliste.

Stemmerett

Stemmerett i Tsjekkia er gitt alle myndige personer som oppfyller kravene i den tsjekkiske grunnlovens artikkel 18 § 3 som blant annet sier at «enhver tsjekkisk borger som har nådd en alder av atten år skal ha rett til å stemme».

Partisystem

Politisk er Tsjekkia et flerpartisystem, og var det landet i det postkommunistiske Europa som tidligst utviklet et partisystem som hadde klare fellestrekk med partisystemene i Vest-Europa. Alle de politisk relevante partiene kan plasseres inn i europeiske partifamilier og partiene plasserer seg langs en høyre-venstre-akse som er tydelig forankra i sosioøkonomiske konflikter. Tsjekkia er, ved siden av Ungarn, det postkommunistiske landet som hadde det mest stabile partisystemet.
Tre av partiene som er representert i deputertkammeret etter valget i 2010 var stiftet innen våren 1991 og har vært representert i alle parlamentene siden 1992.
Siden 1991 har det til enhver tid vært tre stabile partier med politisk betydning. De to største er Det borgerligdemokratiske partiet (ODS) og Det tsjekkiske sosialdemokratiske partiet (ČSSD). Til venstre for sosialdemokratene finner vi Kommunistpartiet i Böhmen og Mähren (KSČM). Ut over disse har fem andre partier vært representert i deputertkammeret ved ett eller to valg.
Tidligere var også det Kristeligdemokratisk union - det tsjekkoslovakiske folkepartiet (KDU–ČSL) et av de stabile partiene, men partiet falt under sperregrensen ved parlamentsvalget i 2010 og erstattet av det konservative partiet TOP 09 og det liberale sentrumspartiet Allmenhetens anliggender.