Svineinfluensa

Hos griser

Hos griser er influensaen vanlig; kommer smitten inn i en grisebesetning, blir ofte alle dyrene der rammet. De rammede dyrene får høy feber og en rekke andre symptomer som kjennes fra alminnelig influensa. Sykdommen kan ha dødelig utgang eller for drektige suggers vedkommende medføre abort. Men de fleste grisene blir friske igjen etter 5–10 dager.
De influensavirus som har forårsaket svineinfluensa, som man idag har klart å isolere, tilhører enten slekten influensavirus type C eller en av et antall forskjellige undertyper av slekten influensavirus type A, nemlig de følgende: H1N1, H1N2, H3N1, H3N2 og H2N3.

Blant mennesker

WHO har pekt på svineinfluensa som en tenkelig årsak til menneskelige influensaepidemier eller -pandemier, som anses å ha rammet i snitt hvert annet eller hvert tredje tiår. Definisjonen har vært endret noen ganger, hhv i 1999, 2005 og siste i 2009. Den siste endringen kom etter en to år lang høringsrunde og ble fullført i februar 2009. Definisjonen av pandemi handler om utbredelse, ikke om hvor smittsomt viruset er eller hvor farlig viruset er. Svineinfluensa A(H1N1) dukket først opp i mars 2009, altså etter definisjonen ble endret, og er aldri nevnt i pandemidefinisjonen av februar 2009. 11. juni 2009 erklærte WHO at en pandemi var en realitet. WHO erklærte den 13. juli 2009 at de anbefalte alle sine 194 medlemsland å vaksinere alle sine innbyggere til høsten.
Vanlig influensavaksine for mennesker beskytter ikke mot svineinfluensa. Derimot kan den behandles med en del vanlige legemidler som er utviklet med tanke på vanlig influensa. Vaksiner kan imidlertid utvikles etter at virus-subtypen er fastlagt og gransket; med internasjonal fellesinnsats burde betydelige mengder vaksine kunne fremstilles i løpet av omtrent seks måneder. Faren er imidlertid at viruset i mellomtiden muterer og gjør vaksinene virkningsløse.

New Jersey 1976

En overgang til mennesker er kjent fra 1976. En syk soldat ved Fort Dix i New Jersey i USA viste seg å være syk med et H1N1-virus. Ytterligere fem soldater ble så funnet med smitten. Fire av dem ble syke med viral lungebetennelse; én av dem døde. Virusstammen hadde likhetspunkter med en subtype som var blitt isolert året før blant svin. 
Viruset ble oppfattet som lignende det som var på ferde under spanskesyken i 1918, og dette alarmerte amerikanske helsemyndigheter i den grad at man oppfordret president Gerald Ford til å forordne at alle landets innbyggere skulle vaksineres. Vaksinasjonsprosessen ble plaget av forsinkelser og PR-problemer, men om lag 24 % av befolkningen var blitt vaksinert da tiltaket ble avblåst.
Omfattende serologiske undersøkelser avdekket at minst 500 personer ble rammet av Guillain-Barré-syndromet, og 25 av dem døde. Men dette var ikke forårsaket av svineinfluensaen, men var sannsynligvis en immunopatologisk reaksjon til den vaksinen man tok i bruk i 1976.
Man klarte ikke å finne infeksjonskilden for svineinfluensaen på Fort Dix.

Wisconsin 1988

Fra 1988 kjenner man ett dødelig tilfelle fra den amerikanske delstaten Wisconsin. Fra den døde isolerte man et virus som i 7 av 8 RNA-segmentet lignet et virus endemisk i griser.

Nederland 1993

I Europa fant det sted et samspill mellom fuglebårne og menneskebårne H3N2-stammer i svin i 1993, som ble til en ny subtype som infiserte to barn i Nederland.

Norge rammet

I 2009 var det ca. 30 dødsfall i Norge som kan knyttes til svineinfluensa.

Svineinfluensa og fugleinfluensa

Svineinfluensaen skal ikke forveksles med virusvarianten H5N1, fugleinfluensaen, som nærmere 400 mennesker i verden er blitt smittet av siden 2003. Mer enn halvparten av dem har avgått med døden. To nye menneskelige dødsfall av fugleinfluensa ble rapportert i april 2009 fra Vietnam og Egypt.
Forskning har kommet til at tidligere antagelser om at Spanskesyken (en pandemi som brøt ut 1917/1918) var en influensa fra svin (eller en fugleinfluensa som hadde spredt seg via svin) kanskje kan være feilaktige. Kanskje var dette en ren fugleinfluensa som smittet over direkte til mennesker, uten å gå noen omvei om griser.
Den forrige virkelige pandemien var Hongkongsyken, som slo til på 1960-tallet. Den skyldtes derimot, ifølge noen forskere, en fugleinfluensa som muterte og smittet over til gris, og derfra til mennesker.

Fra mennesker til svin

Infeksjon av griser med humane subtyper ble fastslått serologisk første gang i 1938. Tidlig i 1990-årene ble det påvist at lokalt avgrensende overganger fra mennesker til griser fant sted jevnlig i Italia og i Folkerepublikken Kina.