Jernbanebroen over Limfjorden

Navnet

Både veibroen og jernbanebroen har i mange år hatt samme navn, noe som har vært årsak til forvekslinger. For å unngå dette, ble det bestemt at fra 1. oktober 2003 skulle det offisielle navnet på jernbanebroen være Jernbanebroen over Limfjorden. Dette har vært det navnet som de såkalte Farvandsvæsenet og Søfartsstyrelsen har benyttet uoffisielt, og det har vært viktig å sikre at det ikke ble misforståelser med hensyn til skipstrafikken.

Tekniske spesifikasjoner

Broen er 403 meter lang og med en bredde på 5,7 meter. Gjennomseilingsbredden er 29 meter, og er en klaffebro med en kontravekt på 400 tonn og er bygget som en fagverksbro i stål. Broen åpnes 4 000 ganger årlig, og det foretas 10 000 gjennomseilinger årlig. Broen ble i dag betjent av en brofogd og fire brobetjenter.

Før broløsning

I de første syv år etter åpningen av Vendsysselbanen i 1871, ble Limfjorden krysset ved hjelp av ferge. Dette var en omstendelig operasjon, hvor togene ble kjørt ned til fergeleiene på begge siden av fjorden, og gods måtte lastes om og settes over fjorden sammen med passasjerene i fergen «Lille Belt», en operasjon som i rutetabellene krevde 40 minutter. I tillegg til tidsforbruket, kunne kryssingen av fjorden være revende for passasjerer og gods når været var dårlig.

Første bro

Jernbanen fryktet av Vensysselbanens betydning ville falle om ikke Limfjorden kunne krysset med jernbanen. det kom inn 33 forslag på løsningen, og i oktober 1873 ble det franske Compagnie de Fives-Lille engasjert for å bygge en bro. I juni 1874 ble arbeidet påbegynt på den første broen med 7 bærende pilarer. Brobyggingen var komplisert på grunn av den ustabile fjordbunnen med et mudderlag som på sitt tykkeste var på 34 meter, og det var ingen erfaring fra noen steder i verden med å pæle dypere enn 25 meter. Arbeidsstyrken var hovedsakelig franskmenn og italienere. Byggingen kostet 14 mennesker livet, blant annet som følge av eksplosjoner i trykkamrene og mange arbeidene ble rammet og invalidisert av dykkersyke. 
Byggingen av avsluttet i 1878 og innviet 16. august 1879. Den første broen var en 318 meter lang svingbro, og kostet 2 729 353 kr. I 1904 ble den bygget om til å bli betjent ved hjelp av elektrisitet.

Dagens bro

Etterhvert som lokomotivene ble tyngre, kunne ikke den første broen bære disse, og høyeste tillatte hastighet over broen var bare 15 km/t. Den første jernbanebro ble derfor i 1938 avløst av dagens jernbanebro, som ble anlagt i årene fra 1935. Denne broen ble opprinnelig bygget over Frederikssund i 1928 for Midtbanen på Sjælland, som imidlertid ble nedlagt allerede i 1936. Broen ble da flyttet til Aalborg og plassert på nye bropilarer 30 meter øst for den gamle jernbanebroen, og den nedlagte broens pilarer ble restaurerte i 1995 fungerer som isbrytere. 
Sivilingeniør Svend Rønnow, som også har sto for byggingen av Aalborgtårnet, ledet gjenoppbyggingen av jernbanebroen i Aalborg.
Under den tyske okkupasjonen under andre verdenskrig var jernbanebroen viktig for de tyske okkupasjonsstyrkene. Nordjylland var viktig i forhold til Angrepet på Norge, hvor flyplassen i Aalborg ble brukt som brohode for angrepet på Norge. Begge broene over Limfjorden var viktige ledd i de tyske forbindelseslinjene og forutsatte tysk kontroll over området. Flyplassen i Aalborg ble derfor tidlig inntatt av tyske fallskjermsoldater, og kun to av disse var tilstrekkelig til å innta jernbanebroen. Det var vakthold på broen under hele krigen, med kanon- og lystårn i begge ender av denne. De tyske militære underminerte broen slik at den raskt kunne bli sprengt om de måtte trekke seg tilbake etter et militært angrep. Også i dag er det identifiserte steder hvor sprengstoff skal plasseres i en tilsvarende situasjon.

1955

Broen ble påseilt 20. februar 1955 av fartøyet M/S «Marmacfier», noe som medførte at togtrafikken ble innstilt i tre uker.

1956

28. september 1956 ble broen påseilt av det engelske tankskipet M/S «Astrality». Skipet hadde los ombord, og etter å ha passert Limfjordsbroen og var på vei mot jernbanebroen da brovakten på jernbanebroen ga tegn til at skipet måtte i vente at et tog var på vei over broen, og at det tre minutter senere skulle komme et passasjertog. Losen ga ordre om full fart akterover, men dette ble misforstått til full fart forover. Skipet traff broen i nesten full fart og de to sørligste brospennene på Alborgsiden falt ned i fjorden, som medførte at nesten 100 meter av broen var borte. Det tok et år før de ble plukket opp av vannet og kom først på plass i juni 1957. Men allerede etter tre uker hadde det kommet en provisorisk broløsning, etter at 50 mann hadde arbeidet på døgnskift, og etter en måned kunne togene passere. 
Godstrafikken til/fra Vendsyssel ble i hele denne perioden sendt via Fjerritslev fram til 1957.

2012

28. mars 2012 kl. 22.26 blev broen påseilet fra vest av det finske containerskipet «Ramona». Skadene på broklaffene og sporanlegget ble innledningsvis vurdert til å ta et halvt år å reparere. Den 300 tonn store broklaffen hadde blitt bendt opptil en meter og kunne ikke ble slått opp eller ned, og selve broen var blitt slått skjev. Det antas a ulykken skjedde på grunn av kommunikasjonsfeil mellom brovakten og kapteinen. Etter ulykken seilte «Ramona» dirkete i havn. Et tog hadde passert over broen bare 1-2 minutter før kollisjonen og ankom til Lindholm stasjon da kollisjonen skjedde.
Etter mer enn et år med reparasjoner kunne broklaffen endelig løftes tilbake på plass 16. april 2013. Dette ble etterfulgt av snaue to uker med ulike tester og forsøk av funksjoner og sikkerhetssystemer før broen ble gjenåpnet 29. april 2013. Kl. 4:44 kjørte det første regulære tog over broen igjen. Reparasjonen av broen ble sterkt forsinket blant annet av sveisearbeider, utført i Polen, var av så dårlig kvalitet at det måtte gjøres på nytt.

Kulturbro

Foreningen Kulturbro-Aalborg arbeider for å etablere en kombinert gang- og sykkelbro over Limfjorden. Planen er at kulturbroen skal bygges på siden av jernbanebroen. Løsningen som kulturbro er valgt fordi jernbanebroens bæreevne ikke tillater en sti, som er bred nok til å ble godkjent som en offisiell gang- og sykkelsti. I mars 2009 leverte foreningen en prosjektbeskrivelse på 463 sider  Aalborg kommune for godkjennelse og vedtak om å etablere en slik kulturbro. Etableringen av kulturbroen ble imidlertid utsatt i 2012 på ubestemt tid