Bygg (korn)

Botanikk

Bygg er en ettårig art som tilhører grasfamilien (Poaceae), og innen hvetestammen (Triticeae), der vi også finner hvete og rug. Disse artene er i nær slekt, men bygg kan ikke krysses med de andre. Bygg er lett å kjenne på de lange snerpene, tynne og rue «hår» som står opp av hvert småaks. Vi har to slags bygg: toradet med ett stort og to sterile frø i hvert småaks, eller seksradet bygg med tre litt mindre frø. I modne aks ser det ut som aksa har to eller seks rader med frø. Bygg er en diploid art med 14 kromosom. Bygg er en selvbefrukter og blir dyrket som rene linjer (en homozygot genotype).

Agronomi og økologi

Bygg har stor genetisk variasjon når det gjelder stresspåkjenninger. Ved utvalg kan en utvikle byggsorter som tåler salt, sur eller vassyk jord, og som er sterke mot sykdommer. Den viktigste sykdommen i norsk bygg er i dag bladflekksykdommer og Fusarium, som kan danne mykotoksin (soppgifter). Alt norsk korn blir kontrollert ved levering til mottakene.  
Bygg er dyrket i et stort spektrum av miljø, fra høyproduktive områder omkring Nordsjøen, tørrland med ned mot 300 mm nedbør i Midtøsten og høyfjell til over 4000 moh. i Etiopia, Andes og Tibet. Bygg er hos oss vårsådd, men den kan også bli sådd om høsten. Vinterbygg er bare herdig nok i Danmark og Sør-Sverige, men er blitt prøvd lengst sør i Østfold og Vestfold. Det mest vinterherdige bygget finner vi i Øst-Asia, der bygg er sådd om høsten etter høsting av ris. 
Her i landet blir det dyrket seksradede sorter der vekstsesongen er kortest, fordi de blir tidligst modne. Seksradsbygget hadde fram til 1920-tallet nordgrensa for korndyrking på verdensbasis i Alta i Finnmark (70 grader nord), trolig ført dit med den finske innvandringen fra Tornedalen. I dag er seksradsbygget igjen i sterk ekspansjon i Nord-Skandinavia og på Island. Toradsbygg er tradisjonelt mer varmekjært og blir mest dyrka i sørlige deler av Norden.

Opphav og historie

Bygg stammer fra den ville Hordeum spontaneum som vokser vill fra Levanten til Afghanistan. Den er et torada vinterbygg. Vårbygg og seksradsbygg er utviklet fra denne. Kjenneteinet på dyrkede former er at aksstilken er seig så ikke småakset (frøet) faller av. Seksradsbygg og nakne bygg (uten fastsittende agner) er også kulturplanteegenskaper. Bygg kom til Norden omkring 4000 f.Kr. og har siden vært en hovedkornart her. I bronsealderen dyrket de nakent bygg uten fastsittende agner, men i den kjøligere Jernalderen ble dekket seksradsbygg det vanligste.

Bruksområde

Bygg er på verdensbasis brukt til fôr, mat og malt for øl- og whiskyproduksjon. Kvalitetskriteriene til fôr er i første rekke et høyt innhold av karbohydrat (stivelse) og protein. Til malt må kornet ha ei høy tusenkornvekt, spire raskt og ha et lavt innhold av protein.
Bygg blir brukt i stor grad til mat i ganske få land, som Etiopia og Tibet. Bygg inneholder 6-8% av løselige kostfiber (betaglukan). Fordi de reduserer innholdet av kolesterol i blodet, og ellers påvirker blodsukker, tarmfunksjon og tarmkreft, er det i Europa og USA tillatt å reklamere med at bygg er sunt for helsa. Bygg er ikke glutenfritt. De siste årene har nye byggprodukter til mat blitt markedsført her i landet til frokostblanding, grøt, knekkebrød, middagsgryn og brød av bygg.

Tradisjoner og kultur

Det norrøne navnet bygg betyder «det som en dyrker» (jfr. å bygge, tysk bauen, å dyrke). Det gamle navnet konn er universelt for det viktigste kornet i et land, jfr. at bygg heter korn i Sverige og mais corn i USA. Tradisjonene knyttet til ølbrygging er svært omfattende med en rikholdig litteratur.