Srpska radikalna stranka

Grunnleggelse

Partiet går tilbake til Den serbiske frigjøringsbevegelsen (Srpski slobodarski pokret, Српски слободарски покрет), som ble grunnlagt av professoren og juristen Vojislav Šešelj den 6. januar 1990 i Beograd. Den 14. mars samme år gikk dette partiet sammen med Vuk Drašković' parti Serbisk nasjonal fornyelse (Srpska narodna obnova, Српска народна обнова) og ble til Den serbiske fornyelsesbevegelsen (Srpski pokret obnove, Српски покрет обнове).
Etter et brudd med Drašković grunnla Šešelj den serbiske tsjetnikbevegelsen (Srpski četnički pokret, Српски четнички покрет), som kort etter ble forbudt fordi navnet «krenket offentlig moral». Tsjetnikbevegelsen gikk i Kragujevac 23. februar 1991 sammen med Det radikale folkepartiet (Narodna radikalna stranka, Народна радикална странка), ledet av Tomislav Nikolić, og ble til Det serbiske radikale partiet (Srpska radikalna stranka, Српска радикална странка). Vojislav Šešelj ble valgt til partileder.
I mai 1993 ble Det serbiske radikale partiet i Montenegro grunnlagt. I 1995 skiftet dette partiet navn til «Det serbiske radikale partiet dr. Vojislav Šešelj» (Srpska radikalna stranka dr Vojislav Šešelj, Српска радикална странка др Војислав Шешељ).

Krigsforbrytelser

Under Jugoslaviakrigene vervet partiet frivillige for Den jugoslaviske folkearméen og for militser. Disse enhetene anklages for tallrike krigsforbrytelser, og flere militsmedlemmer har blitt anklaget ved Det internasjonale krigsforbrytertribunalet for det tidligere Jugoslavia og ved serbiske domstoler.
I denne forbindelse ble også partilederen Vojislav Šešelj anklaget for å ha dannet en kriminell organisasjon som hadde til formål å gjennomføre forbrytelser mot menneskeheten og brudd på krigens lover. Han meldte seg frivillig, og har siden 2003 sittet i varetekt i FNs krigsforbryterfengsel i Haag, hvor han venter på at saken mot ham åpnes ved krigsforbrytertribunalet.
5. september 2006 ble flere personer med bakgrunn i Det serbiske radikale partiet dømt til lange fengselsstraffer av en domstol i Beograd for krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten. De hadde vært delaktige i massakren på 200 sivile i forbindelse med Vukovar-slaget i 1991.

Partiprogram

Partiets viktigste sak er det nasjonale spørsmålet. Det støtter åpent idéen om et «Stor-Serbia»; partiavisen heter Velika Srbija (Stor-Serbia).
I senere tid har partiet gått inn for krig mot Kosovo dersom provinsen blir selvstendig. Tomislav Nikolić, som leder partiet mens partilederen sitter i krigsforbryterfengsel, uttalte at «vi har allerede forsvart Kosovo med våpenmakt mot mye sterkere motstandere» og at «vi vil alltid kjempe for at Kosovo forblir i Serbia».
I en uttalelse fra partiet i september 2006 forlangte partiet dannelsen av et Stor-Serbia som omfattet hele dagens Bosnia-Hercegovina og halvparten av Kroatia. Dette førte til reaksjoner fra nabolandene og fra demokratiske krefter i Serbia.
Partiet har siden 2003 i økende grad også lagt vekt på sosiale spørsmål.

Oppslutning i valg

Ved valgene i slutten av 1993 fikk SRS 39 seter i det serbiske parlamentet og 34 seter i borgerkammeret i det jugoslaviske parlamentet.
I begynnelsen av 1995 grunnla syv av SRS' medlemmer av det jugoslaviske parlamentet under ledelse av Jovan Glomočanin et utbryterparti, Srpska radikalna stranka – Nikola Pašić (SRS-NP), og etterhvert sluttet flere representanter seg til dette partiet.
Fra 1998 til september 2000 deltok Det serbiske radikale partiet i Serbias regjering i koalisjon med Slobodan Milošević' sosialistiske parti.
Tomislav Nikolić vant et av de ugyldige presidentvalgene i Serbia, der under 50 % stemte. I første runde av presidentvalget i 2004 fikk han 30 % av stemmene, i annen runde tapte han med 45 % mot Boris Tadić.
SRS ble ved parlamentsvalget i desember 2003 største parti, med 82 av 250 mandater. Partiet forble likevel i opposisjon. Ved parlamentsvalget i 2007 ble partiet igjen størst, men de demokratiske partiet ble samlet større.
Nyvalget i Serbia ble avholdt 11. mai 2008 og Alliansen For et europeisk Serbia med bl.a partiet til Boris Tadić og Srpski Pokret Obnove, ledet av Vuk Drašković, vinner uventet valget med 38,7% av stemmene, og vant 17 nye mandater i parlamentet. Det serbiske radikale partiet og Tomislav Nikolić gjør et dårlig valg, trass i det forutgående meningsmålingene og får 29,1% av stemmene og 77 mandater (en tilbakegang på 4 mandat).