google/wiki40b huggingface dataset:
Nydelige nelliker

Handling

«Lerka» og hans to drabanter «Slegga» og «Proffen» blir dømt for bedrageri og boligsvindel. Når de slipper ut etter et halvt år erfarer de at det ikke er lett å skaffe seg arbeid med «attester» fra Botsfengselet.
Samfunnet gjør sitt til at de gode forsettene rakner hos «nellikene», innbefattet den tørrlagte «Dråpan», som har fått malerjobb hos oberst Ruud og frue. Tørsten - og et ubetenksomt pådyttet glass likør - er tilstrekkelig til å sende ham ut på galeien.
Nelly - med Rådhusstrøket som virkefelt - tar innersvingen på Harald Drangeid. Ved hjelp av pengene i hans velfylte lommebok får Lerka virkeliggjort drømmen om å kjøpe ei skute.
Lerkas venninne, Maja, bures inn samtidig som kjæresten slipper ut.
Vevelstad ungdomsskole

Vevelstad ungdomsskole var en ungdomsskole på Langhus i Ski kommune. Skolen ble tatt i bruk høsten 1973. I august 2004 tok Haugjordet ungdomsskole over som ungdomsskole på Langhus, og Vevelstad ungdomsskole ble nedlagt.

Historie

Vevelstad ungdomsskole ble bygget som en 6-parallellers skole beregnet for 18 klasser i 1973. Skolen var opprinnelig en åpen skole, men har i årenes løp blitt "lukket". Ombyggingen førte til at de indre klasserommene bare har overlys via takluker.
For å få plass til et økende elevtall, ble skolen fra høsten 2000 utvidet med to paviljonger med 4 klasserom og grupperom. Fra høsten 2004 overtok skolen lokalene til folkebiblioteket, Langhus filial og det ble plass til ytterligere to klasser.
Kommunestyret i Ski vedtok 24. april 2001 å bygge en ny stor sentral ungdomsskole på Langhus som skulle erstatte Vevelstad ungdomsskole, og høsten 2004 ble Haugjordet ungdomsskole tatt i bruk.
Det siste skoleåret på Vevelstad ungdomsskole, 2003/2004, var det ca. 520 elever og 65 personale ved skolen.
Skolebygget inneholdt både kantine, auditorium med scene og klatrevegge, svømmehall og tannklinikk. Det er kun svømmehallen som er i bruk i dag.
Macks Ølbryggeri

Emballasjedesign

Emballasjeløsningen for Mack SMRPRTY ble tildelt Merket for god design  fra Norsk designråd i 2004. Oppfølgeren, XMASPRTY, ble lansert i 2006.

Brussorter

Mack Brus med sitronsmak
Mack Grapesoda
Mack Julebrus
Rødebillys Rødbrus
Fruktsjimpanse
Bad Limes

Cider og IceTea

Mack Cider Jordbær & LimeMack Cider Fersken & Bringebær
Mack Cider Kaktus & Lime
Mack Cider Pære
Ice Tea Sitron 4,5%
Ice Tea Fersken 4,5

Vannsorter

Arctic Water Sparkling
Arctic Water Still
Arctic Water Apple
Arctic Water Lime
Arctic Water Raspberry
Arctic Water Juice Sitron
Arctic Water Juice Pære
Julia Gillard

Bakgrunn

Gillard er datter av en walisisk kullgruvearbeider, og har Aneurin Bevan som et av sine politiske forbilder.
Familien emigrerte i 1966 til Australia for å la datteren vokse i et varmere klima på grunn av hennes astma.De bosatte seg i Adelaide. I 1978 ble Gillard uteksaminert fra Unley High School. Deretter studerte hun ved University of Adelaide før hun begynte å studere kunst og juss ved University of Melbourne. Hun ble uteksaminert i 1986.

Jurist

I 1987 begynte hun i advokatfirmaet Slater & Gordon i Werribee i Victoria, hvor hun arbeidet innenfor arbeidsrett. I 1990, da hun var 29 år, ble hun en av advokatfirmaets partnere.

Politisk virke

Hun ble første gang valgt inn i det australske parlamentet fra en krets i Melbourne i 1998 og senere gjenvalgt i 2001, 2004, 2007 og 2010.
I 2006 ble hun valgt til nestleder for Australian Labor Party og 24. juni 2010 ble hun dets leder, etter at statsminister Kevin Rudd trakk seg som følge av lederstriden i partiet.
Hun vant valget høsten 2010 på tross av en nedgang på 11 seter. 26. juni 2013 tapte hun ledervalget i partiet mot Kevin Rudd. Hun leverte deretter sin avskjedssøknad som statsminister, og Kevin Rudd overtok fra 27. juni 2013.
I 2017 ble hun utnevnt til companion av Order of Australia.
2+1-vei

2+1-vei viser til en type trefelts vei, med to kjørefelt i den ene retningen og ett i motsatt retning. For en optimal flyt i trafikken blir avsnitter med to felt som regel fordelt vekselvis mellom de to kjøreretningene langs strekningen. For å lette forbikjøring av tungtrafikk blir tofeltsstrekningene i kupert terreng fortrinnsvis lagt i stigninger. Ofte er kjøreretningene skilt av en midtdeler.
I Norge er 2+1-veier et av Vegvesenets alternativer for motortrafikkveier med en årsdøgntrafikk på 8 – 12 000 og fartsgrense på 90 km/t. Slike veier skal ha midtdeler. De er ikke motorveier, da en motorvei blant annet må ha minst to kjørefelt i hver retning.

Sverige

I Sverige er to forskjellige typer 2+1-vei i bruk. Rundt 300 km er klassifisert som motortrafikkvei. Disse har planfri kryss og midtdeler, slik at de har et liknende sikkerhetsnivå som motorveier. Den andre typen har ikke planfri kryss, i stedet har de ofte egne ventefiler for køretøyer som vil svinge til venstre. Disse er ofte tidligere vanlige veier som har blitt ombygd.

Tyskland

I Tyskland blir 2+1-veier ofte brukt som riksveier (Bundesstraße) for å spare arealforbruk der trafikkmengden er for liten til å bygge firefelts vei. Disse veiene har som regel ikke midtdeler eller planfri kryss. Det stilles derfor store krav til veimarkeringene foran overgangssonene, som ofte av sikkerhetsgrunner er forholdsvis lange (tre kjørebaner der den midtre er markert som sperrefelt).
Mount Natib

Mount Natib er en sovende stratovulkan som har en høde på 1.253 meter over havet. Den ligger i Zambalesfjellene, inord på Bataanhalvøya i Bataan nasjonalpark, sør for vulkanen Pinatubo. På toppen hat Natib en 6 × 7 km stor caldera og den mindre Pasukulancalderaen. 
Noe utbrudd av Natib er ikke kjent, men det formodes at vulkanens siste utbrudd var enten i senere pleistocen eller i tidlig holocen. Her ver det flere mange varme kilder, som Mamot-kilden, Tigulangin-kilden, Uyong-kilder og Paipit Springs; de har vannetemperatur på mellom 30 og 56 °C.
Natib betraktes av «Philippine Institute of Volcanology and Seismology» som «potensielt aktiv».
Middelfart

Middelfart er en kjøpstad i Middelfart kommune på Fyn, med et innbyggertall på 14 755 (2013). Middelfarts byvåpen viser et skip. Byen ligger der Lillebælt er på det smaleste, mellom Lillebæltsbroen og den gamle lillebæltsbro. Det er 11 kilometer til Fredericia, 34 til Assens og knapt 46 til Odense.
Stednavnet Mæthælfar forekommer første gang i Kong Valdemars jordebok (1200-tallet). Den har vært by fra 1300-tallet. I de følgende århundreder forekommer kortformen Melfar, den brukes stadig i navn på firmaer, institusjoner og begivenheter, f.eks. heter den lokale ukeavis Melfar-Posten, den utgis av Fyens Stiftstidende.
Byens eldste kjøpstadsrettigheter er fra 1496, tildelt av kong Hans. Middelfart var på dette tidspunkt allerede en sentral by i Danmark på grunn av sitt overfartsted, og den ble derfor utsatt for mange angrep. Byen ble brent ned under grevefeiden, og i krigene mot Sverige på 1600-tallet gikk det hårdt ut over byen. I krigene mot tyskerne i 1848 og 1864 var Middelfart en bastion i forsvaret av Fyn og ble utsatt for et bombardement fra Jyllandssiden av tyske kanoner.
Hybovalgus

Utseende

Små, brunlige gullbasser. Som vanlig for Valgini er pronotum mye smalere enn dekkvingene, som ikke dekker hele bakkroppen. Kroppen har dusker av oppstående hår og virker derfor ganske knudrete.

Levevis

Larven utvikler seg i morken ved. De voksne billene kan finnes på blomster, ofte flere sammen.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.
Asiochaoboridae

Fossiler

De fire artene er beskrevet fra Laiyang-formasjonen i Kina. Denne formasjonen stammer fra Jura-tiden (125-112 millioner år før nåtid).
NM i bryting 1963

NM i bryting 1963 ble arrangert i Oslo og Kristiansund 22.-23. mars. Arrangør var Norges Bryteforbund og IL Braatt. Kongepokalen ble vunnet av Bjørn Kiserud.
Trollsjön

Trollsjön, (nordsamisk: Rissajávri, oversatt: Sjøen som gnistrer som ild) er en klarvannssjø og en steril fjellsjø i Kiruna kommune i Lappland, Sverige. Man kan se innsjøens bunn, til tross for dens dybde på 36 meter. Siktdybden er trolig større, men kan ikke bekreftes. Trollsjön har beliggenhet 815 meter over havet, lengst inn i dalføret Gearggevággi ved foten av Gearggečorru og Vássečohkka, oppdemmet av en høy mur av store steinblokker. Sjøens utløp er underjordisk, og munner ut i bekken Gearggejohka på motsatt side av den naturlige steinmuren, og fortsetter ned dalføret.
Trollsjön består av smeltevann fra de omliggende isbreene. Innsjøen er isbelagt til et stykke ut på sommeren, og er kun isfri tre måneder i året.
Herodes Agrippa II

Liv og virke

Agrippa var utdannet ved hoffet til keiser Claudius, og på tiden av hans fars død var han kun 17 år gammel. Claudius beholdt ham derfor i Roma, og sendte Cuspius Fadus som fullmektig for det jødiske kongedømmet, som således igjen ble en romersk provins. Mens Agrippa var i Roma ga han sin stemme for å fremme jødenes sak for keiseren, og imot samaritaner og mot fullmektigen av provinsen Iudaea, Ventidius Cumanus, som historikere senere har antatt var grunnen til uroen i provinsen. Da Herodes av Chalkis døde i år 48 ble hans lille fyrstedømme gitt til Agrippa og med retten til å være overordnet Tempelet i Jerusalem og til å utpeke ypperstepresten. I år 53 tok Claudius fra ham kongedømmet og gjorde ham isteden til guvernør over et utvidet område. Agrippa feiret med å gifte bort sine to søstre Mariamne og Drusilla.
I år 55 ga Nero ham byene Tiberias og Taricheæ i Galilea, og Julias i Peraea, sammen med fjorten landsbyer i nærheten av den. Agrippa benyttet store summer i å forskjønne Jerusalem og andre byer, særlig Berytus. Hans forkjærlighet for den sistnevnte byen gjorde ham upopulær blant hans egne undersåtter, og den lunefulle måten som ha utnevnte og avsatte yppersteprester gjorde ham også mislikt av jødene. Agrippa klarte ikke å forhindre at hans undersåtter gjorde opprør og ba dem om å tolerere oppførselen til den romerske fullmektige Gessius Florus. I år 66 forviste jødene ham og Berenice fra byen. I løpet av den første jødisk-romerske krigen i 66-73 sendte Agrippa rundt 2000 menn, bueskyttere og kavaleri, for å støtte Vespasians hær og viste således at selv om han var en jøde i religion sto han helt og holdent på romernes side. Han fulgte også Titus, Vespasians eldste sønn, på enkelte krigstokt og ble såret under beleiringen av Gamala på Golanhøyden. Etter at Jerusalem var blitt erobret reiste han med sin søster Berenice til Roma hvor han ble vist ære som romersk pretor og belønnet med ytterligere landområder.
I henhold til Fotios, en senere bysantinsk historiker, døde Agrippa barnløs i en alder av 70 år i det tredje året av regimet til keiser Trajan, det vil si i år 100, men utsagn fra den samtidige jødiske historikeren Josefus, foruten samtidige innskrifter i hans kongedømme, har sådd tvil til Fotios' påstand. Moderne forskere hevder at han må ha dødd en gang før årene 93/94. Han var den siste fyrsten fra huset til herodesene. 
Det var for ham og hans søster Berenice som apostelen Paulus, i henhold til Det nye testamente, forfektet sin sak for ved Caesarea Maritima i år 59.
Agrippa hadde for vennskapelig forhold til historikeren Justus fra Tiberias, som var hans skriver en tid. Han var også venn med Josefus, som bevarte to av de brevene han mottok fra ham, og mottok informasjon som han trengte til sitt latinske verk om jødenes historie, Antiquitates Judaicae.
Scituloglaucytes

Utseende

Middelsstore trebukker, brunsvarte med lyse tverrstriper. Antennene er tynne og lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet. Dekkvingene er jevnt avsmalnende bakover.

Utbredelse

Slekten er utbredt fra Molukkene i vest til Fiji i øst, inkludert Australia.
Yellow dog-klausul

Yellow dog-klausul er et forbud i en arbeidsavtale mot at arbeidstageren organiserer seg.
I norsk rett vil et slikt forbud normalt ikke kunne gjøres gjeldende, men en slik begrensning for enkelte fagforeninger kan i noen utstrekning være akseptert med utgangspunkt i lojalitetsplikten overfor arbeidsgiver om de aktuelle grunnene er saklige og tungtveiende.
Kromosom

Kromosomer er genmaterialet i cellene hos alle organismer. Hos eukaryoter organismer, i cellekjernen ligger det kveilet opp lange, tynne makromolekyler som kalles DNA. Ett DNA-molekyl som er kveilet opp på mange små proteinkuler, kalles et kromosom.
Det er stor variasjon i kromosomene til forskjellige organismer. I noen organismer er DNA-molekylet sirkelformet, i andre ligger det på en linje, og kan inneholde alt fra noen tusen basepar til flere millioner basepar. Vanligvis har eukaryoter lange lineære kromosomer, mens prokaryoter har mindre, sirkelformede kromosomer, men det finnes mange unntak fra denne regelen. De fleste arter av alle slags organismer har ett bestemt antall kromosomer. Det finnes imidlertid unntak. For eksempel er det flere planter, som poteten, hvor forskjellige individer av samme art kan ha forskjellig antall kromosomer.

Historie

Kromosomer ble først observert i planter av den sveitsiske botanikeren Karl Wilhelm von Nägeli i 1842. Den belgiske forskeren Edouard Van Beneden (1846–1910) oppdaget kromosomer i mark på et senere tidspunkt, i et arbeid som var helt uavhengig av den tidligere oppdagelsen av kromosomer. På slutten av 1800-tallet ble flere nye tekniker utviklet for å skille ut kromosomet fra cellekjernen, og kromosomer ble påvist og forsket på i en rekke forskjellige organismer. Navnet kromosom ble gitt av en tysk naturviter ved navn Heinrich von Waldeyer.

Kromosomer i eukaryoter

Eukaryoter (celler med cellekjerne, for eksempel planter, mugg og dyr) har lange lineære kromosomer inne i cellekjernen. Hvert kromosom har en centrom, med en eller to armer ut fra centromet. Disse armene er derimot nesten ikke synlige i de fleste tilfeller. I kjernekromosomene til eukarytoene ligger DNA-molekylene i en delvis ordnet struktur, hvor det er brettet rundt histoner og lager et sammensatt materiale som kalles kromatin.

Kromosomer i prokaryoter

Prokaryoter (bakterier og arkebakterier) har ofte ett enkelt sirkulært kromosom, men mange variasjoner finnes. Bakteriell DNA finnes også som plasmider, minikromosomer som er små sirkulære biter av DNA, og har muligheten til å kopiere seg selv over til andre celler. Grensen mellom plasmider og kromosomer er veldig diffus, men størrelse og nødvendighet er typiske faktorer som taes med når en skal skille mellom de to.

Struktur i sekvensen

Kromosomene i prokaryotene har en mindre ordnet struktur og sekvens enn kromosomene i eukaryotene. De har derimot ett bestemt punkt, replikasjonsstart, hvor kopieringen starter fra. Genene i prokaryotene er ofte organisert i operoner og inneholder ikke introner, som eukaryotene gjør.

Plassering i cellen

Bakterielle kromosomer er vanligvis løst knyttet til plasmamembranen til bakterien. Dette gir muligheten å isolere kromosomet fra plasmid-DNA ved sentrufigering av bakterien.
VM i roing 2017

Medaljevinnere

██ Ikke-olympiske øvelser
Tåtten om Jøkel Buesson

Tåtten om Jøkel Buesson (Jökuls þáttr Búasonar) er en tått, en kort islendingesaga fra 1300-tallet. Historien foregår på Grønland i landnåmstiden og handler om Jøkel, som er sønn av Búi Andríðsson, hovedpersonen i Sagaen om kjalnesingene, og om hans opplevelser. Sagaen har blitt beskrevet som «a tale whose events are even more improbable than those of the saga» og som «En fiktiv fortælling, skrevet i det 14. århundrede som en fortsættelse til Kjalnesinga saga».
Jøkel reiser til Grønland, han slåss med troll, han blir kong «yfir allt Serkland» (Afrika) og han gifter seg med flere afrikanske kongsdøtre.
Tåtten er oversatt til bokmål av Arnhild Mindrebø i 2014.
Milagros (Masbate)

Milagros er en kommune i provinsen Masbate på Filippinene. Den vender ut mot Asidbukten. 
Ifølge folketellingen i 2015 hadde kommunen et folketall på 57.473 innbyggere. Den er den største i Masbate etter areal.
Maritime Communications Partner

Maritime Communications Partner AS er et norsk selskap som tilbyr mobiltelefoni og andre kommunikasjonstjenester for cruiseskip og ferger globalt. MCP har kontorer i Arendal, og er 100 % heleid av Telenor.
MCP er global maritim mobiloperatør, med hovedfokus på å levere og drifte 2G kommunikasjonsløsninger via GSM- og CDMA-teknologi, spesielt tilpasset for å tilfredsstille kravene i det maritime markedet.
MCP sørger for mobildekning ved å installere et radionettverk ombord på skipene, og ved å koble
dette radionettverket til det offentlige telekommunikasjonsnettverket via satellitt. Skipets radionettverk fungerer da som en basestasjon og forsterker som makter å sende signaler fra konvensjonelle mobiltelefoner både opp- og nedlink via geostasjonær satellitt. MCP opererer sine tjenester i ulike farvann og havner gjennom roaming-avtaler med mobiloperatører over hele verden.
Sakarja av Israel

Profeti

Den bibelske fortellingen om hans kongetid er kortfattet fortalt i Andre Kongebok. Sakarja styrte Israel i kun seks måneder før han ble myrdet av Sjallum og deretter overtok Israels trone. Det avsluttet Jehus dynasti etter fire generasjoner av hans etterkommere, og således oppfylte profetien i Andre Kongebok 10:30.

Nyere forskning

Nyere forskning gjort ved Walter R. Dolen og Floyd N. Jones antyder at Sakarja faktisk kan ha styrt i hele tolv år framfor kun seks måneder. Argumentet som støtter dette er en tidslinje for de jødiske kongedømmene basert på det sørlige kongedømmet Judea som et referansepunkt istedenfor det nordlige kongedømmet Israel. Ved å basere som på forskning fra Judea framfor Israel har resultert i en fullstendig omarbeidelse av de jødiske kongedømmenes kronologi som er opprettholdt av de bibelske fortellingene samtidig som det gjør det langt enklere å forene tilsynelatende selvmotsigelser i Kongebøkene og Krønikebøkene.
Angående Sakarja av Israel er det verset som viser til figuren på seks måneder fraværende av et enkelt, men betydningsfullt ord. Begynte. I dette tilfellet, Andre Kongebok 15:8 sier ganske enkelt at: «I det trettiåttende året Asarja var konge i Juda, ble Sakarja, sønn av Jeroboam, konge i Israel. Han regjerte i Samaria i seks måneder.»  Fraværende er ordet begynte. Alle andre referanser til en konges regjeringstid omfatter dette ordet. Eksempel: «I det femtende året til Amasja, sønn av Joasj, var konge i Juda, begynte Jeroboam, sønn av Joasj, konge i Israel, å regjerte i Samaria.»  Denne bortimot umerkelig forskjellen kan bety ganske mye, en indikasjon på at Sakarja ikke begynte å regjere før i 38. året til Asarja, men ganske enkelt at han styrte 6 måneder inn i det 38. året til Asarja, hvor disse månedene var de siste seks av hva som i virkeligheten var et langt lengre kongedømme. Under dette kronologiske skjemaet er det høyst sannsynlig at Sakarja styrte over Israel fra 784–772 f.Kr. Merk at denne artikkelen har beholdt den tradisjonelle kongetiden ettersom om denne endringen skal tas inn, er konsekvensen at den øvrige kongelisten må etterlignes.
Krumhorn

Krumhorn er et treblåseinstrument. Det var mest vanlig i bruk i renessansen, men har i moderne tid fått fornyet interesse i tidligmusikk-bevegelsen, så nå spilles det igjen på krumhorn. Navnet kommer fra tysk krummhorn.
Krumhorn kan ikke spille over mange oktaver, så når det skal framføres musikk, brukes flere instrumenter i ulik høyde. Derfor har man sopran, alt, tenor og bass i familien av krumhorn.

Komponister som har skrevet for krumhorn

Johann Hermann Schein har en Padouana à 4 for krumhorn i sin samling Banchetto Musicale, 1617. Michael Praetorius foreslo at man kunne bruke krumhorn i noen av sine kirkemusikalske vokale verker som et mulig alternativ til trombone og andre instrumenter.
I populærmusikk brukte bandet Gryphon et krumhorn i 1970-årene da de blandet middelalderens folkemusikk med symfonisk rock. I norsk folkrock-sammenheng er krumhorn brukt av blant andre Jørn Jensen som har bakgrunn fra gruppene Folque og Kong Lavring.
Brda

Brda (tysk: Brahe) er ei elv i det Kujaviskpommerske voivodskap i Polen. Den er ei sideelv til Wisła og er 238 km lang, med et nedbørfelt på 4 627 km².
Brda er en del av vannveien mellom elvene Oder og Wisła, som har vært knyttet sammen via elvene Warta og Noteć og Bydgoszczkanalen siden slutten av 1700-tallet. Vannveien er farbar for middels store lektere (CEMT-klasse II) men har begrenset dybde.
De største byene langs elva er Bydgoszcz, Tuchola og Koronowo
Fortellinger om Kong Artur og ridderne av Det runde bord

Fortellinger om Kong Artur og ridderne av Det runde bord er en bok av Sigrid Undset først utgitt i 1915. Boken er en fri gjenfortelling av legendene om Kong Arthur, med utgangspunkt i Thomas Malorys Le Morte d'Arthur fra 1458.
Dette var Undsets første bok hvor handlingen var lagt til middelalderen, og den kan sees som en opptakt til de senere middelalderromanene om Kristin Lavransdatter og om Olav Audunssøn. Undset skrev i 1919 at det var den boken hun likte best av alt hun hadde skrevet.
Boken er særlig kjent for avslutningsordene «Ti sed og skikk forandres meget, alt som tiderne lider og menneskernes tro forandres og de tænker anderledes om mange ting. Men menneskenes hjerter forandres aldeles intet i alle dager.»
Tordis Ørjasæter forteller i sin biografi om Undset at Sigrid Undset siden barndommen hadde vært fascinert av Arthurmytene, og at hun samlet stoff til boken under et opphold i London som nygift. Ørjasæter antyder at Undset valgte å vende tilbake til dette stoffet i 1915 som en avveksling fra dagliglivet: «Nå ville hun tilbake til middelalderens sagnskikkelser og sterke lidenskaper - langt vekk fra det daglige livs bekymringer og frustrasjoner og fra verdenskrigens truende skyer.» Liv Bliksrud mener at Undset gjennom arbeidet med Arthurlegendene fikk utløp for sin «sans for 'patos og vildskap og hete lidenskaper'», som en kontrast til romanen Våren (1914) hvor hun ifølge Bliksrud drøfter dydsetikk og moralisme.
Romanen er er gjenutgitt flere ganger; en utgave har kommet i serien Verdens Hellige Skrifter, med innledning av Jan Erik Rekdal. I denne serien er boken gitt en ny tittel, etter kong Arthurs legendariske sverd, og utgitt som eksempel på Arthurlitteraturen. Legendene om Arthur reflekterer både den kulturelle transformasjonen som skjedde i møtet mellom keltisk mytologi og det kristne Vest-Europa, og mange av middelalderens forestillinger om tro og dyder. Middelalderens fortelling om Arthur og hans riddere er fylt med kristne temaer; Ridderne personifiserer og utøver flere av de kristne kardinaldydene: måtehold, visdom, rettferd, og mot. Tematikken omfatter også historier om brudd på dydene, og søken etter en viktig kristen relikvie: den hellige gral.