Luxembourgs geografi

Det grønne hjertet i Europa

Det mest framherskende landskapet, Ardennene i nord, tok millioner av år å skjære ut. Det høyeste punktet i landet er Kneiff på 560 meter over havet. Delen av Ardennene i Luxembourg kalles ofte Oesling og dekker 842 km², eller omtrent 32 % av hele landet. Landet er forholdsvis kupert på grunn av de mange elvene som har gravd seg ned i det lave ås- og fjellandskapet. Typisk for dette området er dårlig jordsmonn og dårlig drenering på grunn av mange torvmyrer, som tidligere ble utnyttet som brensel. Disse faktorene, kombinert med en god del nedbør og frost, gjorde at de første menneskene i regionen ikke slo seg ned her. 
Selv i dag er det få mennesker som bor i området, rundt 7 800 livnærer seg enten gjennom skogbruk eller småskala jordbruk og miljøarbeid. Siden jorden er vanskelig å dyrke blir det meste av landet benyttet som enger for kyr. I Ardennene ligger også Øvre Sûre nasjonalpark, et viktig bevaringsområde. 
Sør for elven Sûre ligger området Gutland. Denne regionen dekker de siste to tredjedelene av landet. Gutland har en gjennomsnittlig høyde på omtrent 213 meter over havet og jordbruk er mer aktivt her siden jordsmonnet er rikere og klimaet varmere og tørrere sammenlignet med Oesling. Her blir det derfor dyrket grønnsaker og frukt, som jordbær, epler, plommer og kirsebær i store mengder. Erosjonen fra elvene har gravd ut dype kløfter og grotter som har skapt et flott naturlandskap. 
Lengst sør i landet var det tidligere store forekomster av jernmalm og det lå et større gruve- og tungindustriområde som dekket et areal på 20 km. De høye skorsteinene til jern- og stålverkene er typiske landemerker her. I øst ligger vinområdene i Moseldalen. Flere landsbyer ligger i den dype dalen og bak vingårdene langs elvebredden. Hver landsby har minst en vingård. I øst ligger området «Lillesveits» med trange skogkledde daler, raviner og uvanlige steinformasjoner.

Elver og innsjøer

Luxembourg har flere mindre elver, som Eisch, Alzette og Pétrusse, men den største elven er Mosel med sideelvene Sûre og Our. Sammen danner disse elvene en naturlig grense mellom Luxembourg og Tyskland. Langs bredden av elvene ligger mange av middelalderborgene i landet. 
Mosel har utspringet nordøst i Frankrike og renner nordover gjennom Luxembourg i 31 km og videre til Koblenz i Tyskland, der den munner ut i Rhinen. Hele Mosel er 515 km lang og langs breddene finnes det mange vinområder. 
Sûre springer ut fra Belgia og renner 172 km østover gjennom Luxembourg og ut i Mosel. Elven deler mer eller mindre Luxembourg i to. Elven Our renner langs den nordøstlige grensen og er en sideelv til Sûre. Dalen til Our er omgitt av delvis urørt natur. 
Den øvre Sûresjøen er den største innsjøen i Luxembourg. Innsjøen blir benyttet til vannsport som seiling, kanoroing og kajakkpadling. Byen Esch-sur-Sûre ligger i den ene enden av innsjøen. Like ovenfor byen er elven demmet opp slik at et vannreservoar er dannet oppe i dalen. Den øvre Sûresjøen ble bygd i 1960-årene for å gi drikkevann til landet.

Klima

Nordlige deler av Luxembourg består av de skogkledte åsene i Ardennene og har mye det samme klimaet som Belgia med forholdsvis kjølige vintre og milde somre. Det regner omtrent halvparten av dagene i snitt, og om vinteren kan man iblant få snø når det er kaldt nok. Snødekket kan da gjerne ligge noen uker. Ardennene skjermer derimot det meste av Luxembourg fra den milde havluften fra Nordsjøen. Sørlige deler av landet er tørrere og har mer sol enn lenger nord. Lengst sørøst ligger den skjermede Moseldalen, der sommeren og høsten er varm nok til at man kan dyrke vindruer.

Dyre og planteliv

Luxembourgs planteliv bærer preg av at landet ligger mellom klimasonene ved atlanterhavskysten i vest og Sentral-Europa. I nord vokser det mye bøk og eik. Eiketrærne kan bli 30-45 meter høye med en diameter på 1,2 til 2,4 meter. Langs elvebreddene vokser det en del svartor og piletrær. 
I de dype, smale dalene i nord kan man finne relativt sjeldne planter og dyr, som oter, en vernet dyreart.

Internasjonale miljøvernavtaler

Delaktig i avtaler som omhandler:
Luftforurensning, biologisk mangfold, klimaendringer, ørkenspredning, utryddingstruede dyrearter, miljøfarlig avfall, marin dumping, forbud mot atomprøvesprengninger, vern av ozonlaget, skipsforurensning, tropisk tømmer og våtmarksområder. 
Signert, men ikke ratifisert:
Luftforurensning ved persistente organiske stoff, Kyotoavtalen, miljømodifisering, havrett.