Kiev

Historie

Byen ble antakelig grunnlagt allerede på 400-tallet, da som en utpost i Khazarriket. Den ble senere sentrum i den østslaviske sivilisasjonen og ble hovedstad i Kievriket fra det niende århundre. I byens storhetstid var den en av de største i Europa og hadde over 100 000 innbyggere. Gullalderen tok en definitiv slutt da byen ble ødelagt under mongolenes invasjon av Russland.
I 1321 ble byen erobret av Gediminas av Litauen og ble lagt under Storhertugdømmet Litauen. Fra 1569 lå den under Det polsk-litauiske samvelde før byen kom under russisk styre midt på 1600-tallet.
Kiev ble etter hvert en av de viktigste byene i Det russiske imperiet. Etter første verdenskrig og oktoberrevolusjonen i 1917 ble byen et stridstema i forbindelse med oppløsningen av det russiske imperiet og var krigsskueplass både i den russiske borgerkrigen og under den polsk-sovjetiske krig. I 1921 ble byen med i den ukrainske SSR og Sovjetunionen, fra 1934 som hovedstad i den ukrainske sovjetrepublikken.

Samfunn

Kiev har en spesiell administrativ status i Ukraina. Byen er ikke underlagt den omliggende Kiev oblast, men er som forvaltningsledd direkte underlagt staten. Samtidig velges byens politiske ledelse i direkte valg, i motsetning til i resten av landet der den utpekes av staten. Siden 2010 har Vitalij Klitsjko vært ordfører.
Byen er delt inn i ti rajoner (distrikter eller bydeler), med et visst politisk selvstyre.
Byen har et universitet grunnlagt i 1834. Dessuten har byen 17 høyskoler.

Samferdsel

Kievs kollektivnett omfatter tunnelbanen (Kiev Metro) med 45 stasjoner, busser, trolleybusser og trikk.
Kievs hovedflyplass er Boryspil internasjonale lufthavn, som ligger i forstaden Boryspil 29 kilometer øst for sentrum.

Kultur

Kiev var et kulturelt sentrum for den øst-slaviske sivilisasjonen og utgangspunkt for kristningen av Kievriket. Kiev har gjennom århundrene beholdt sin kulturelle betydning, og også i perioder med relativt kulturelt forfall har byen beholdt sin posisjon som et sentrum for den østlige delen av den ortodokse kirke. Grotteklosteret og St. Sofia-katedralen er begge verdensarvsteder anerkjent av UNESCO og fortsatt i bruk til religiøse formål i tillegg til at de er blant byens store turistmål. Grotteklosteret og St. Sofia-katedralen er også to av Ukrainas sju underverk.
Blant Kievs kulturinstitusjoner kan nevnes Kiev-operaen, Ivan Frankos nasjonalteater, Lesya Ukrainkas akademiske nasjonalteater for russisk drama, Kievs dukketeater, Oktoberpalasset samt Ukrainas filharmoniske orkester. I 1946 hadde Kiev fire teater, et operahus og en konserthall. De fleste av billettene den gangen var forbeholdt en «privilegert gruppe». Blant andre kulturinstitusjoner finner man Dovzhenko filmstudio og Kiev Sirkus.
Kiev har 25 museer, et planetarium, teater og flere botaniske og zoologiske haver. Et av de mest kjente landemerkene er Den store fedrelandskrigen-museet med statuen Rodina-mat på toppen. Inklusive sokkelen er monumentet hele 102 meter høyt. Kiev-operaen er også berømt. Blant Kievs mange museer finner man også Ukrainas nasjonalmuseum for nasjonal kunst, Museet for vestlig og østlig kunst, PinchukArt-senteret (stiller ut samtidskunst) og Nasjonalmuseet for russisk kunst.
Kiev var i 2005 vertsby for Eurovision Song Contest 2005 etter Ruslanas seier med Wild Dances året før.