De anti-abolistiske opprør (1834)

Før opptøyene

I Mai og juni 1834, silke kjøpmenn og ivrig abolisjonistene Arthur Tappan og hans bror Lewis trappet opp sin agitasjon for avskaffelse av slaveriet ved underwriting-formasjonen i New York av en kvinnelig anti-slavery society. Arthur Tappan trakk særlig oppmerksomhet ved å sitte i hans pew (på Samuel Cox's Laight Street Kirke) med Samuel Cornish, en blandet rase prest hans bekjentskap. Av juni, uhyggelig rykter ble sirkulert av mester av tilbakeføring «kolonisering», James Watson Webb, gjennom sin avis Bud og Enquirer: abolisjonistene hadde fortalt sine døtre å gifte seg med svarte, svarte dandies i søk av hvit hustruer promenading Broadway på hesteryggen, og Arthur Tappan hadde skilt seg fra sin kone og giftet seg med en svart kvinne.
Rapporter vises i London i The Times, tatt fra Amerikanske aviser, cite som den utløsende årsak til forstyrrelser etter en misforståelse på the Chatham Street Kapell, en tidligere teater konvertert med penger fra Arthur Tappan for departementet av Charles Grandison Finnøy. Edwin G. Burrows og Mike Wallace merk at på juli 4, som er en integrert gruppe som hadde sammenkalt på kapellet for å feire New York frigjøring (i 1827) av sin gjenværende slaver ble spredt av sinte tilskuere. Feiringen ble flyttet til 7 juli. I henhold til The Times, sekretær i New York Sacred Music Society, som leide kapellet på mandag og torsdag kveld, ga en svart menighet igjen til å bruke det på juli 7 for å holde en gudstjeneste. Denne tjenesten var i gang når medlemmer av samfunnet som ikke var klar over ordningen kom og krevde å bruke anlegget. Selv om et medlem av menigheten kalles for kapellet å være forlatt, de fleste nektet. En 'fracas' fulgte «som resulterte i vanlig antall brutte hoder og benker». Burrows og Wallace oppmerksom på at konstabler kom og arresterte seks Afrikanske Amerikanere. Webb ' s papir beskrevet hendelsen som en Neger opprør som følge av «Arthur Tappan' s mad impertinence», og den Kommersielle Annonsøren rapportert at gjenger av svarte forberedte seg på å sette byen i brann.

Opptøyer bryter ut

På onsdag kveld, juli 9, tre sammenhengende opptøyene brøt ut. Flere tusen hvite samlet i Chatham Street Kapell; deres formål var å bryte opp en planlagt anti-slaveri møte. Når abolisjonistene, varslet, ikke vises, publikum brøt inn og holdt en counter-møte, med forkynnelse i mock-Negro stil og ringer for utvisning av svarte Afrika.
Samtidig som den Rose Street hjem av Arthur ' s evangelist bror Lewis (som allerede hadde flyktet med sin familie) var målrettet, hans møbler ble kastet ut av vinduer og påtent i gaten. Ordfører Lawrence kom med se på, men ble ropte ned med tre hurra for Webb, og politiet ble drevet fra scenen.
Fire tusen pøblene ned på den Bowery Theatre å hevne en anti-Amerikansk bemerkning laget av George P. Farren, teateret ' s English-født stage manager og en abolisjonistiske: «Damn the Yankees, de er en jævla sett av jackasses og skikket til å være gulled.» Han hadde også avfyrt en Amerikansk skuespiller. Pro-slaveri aktivister hadde lagt ut løpesedler rundt New York, som fortalte Farren handlinger.
En produksjon av Metamora var i gang som en del av en fordel for Farren. Manager Thomas S. Hamblin og skuespiller Edwin Forrest prøvde å roe pøblene, som krevde Farren er beklagelse og kalles for utvisning av svarte. Riot var tydeligvis kvalte når Farren hadde det Amerikanske flagget vises, og blackface utøver George Washington Dixon utført «Yankee Doodle» og lovsangen sangen «Zip Coon», som gjorde narr av en Nord-svart dandy. ordføreren talte til mengden, etterfulgt av Dixon. Mobben gradvis spredt.
Volden eskalerte i løpet av de neste to dagene, tilsynelatende drevet av provoserende løpesedler. En liste over andre steder planlagt for angrep av pøblene ble utarbeidet av borgermesterens kontor, blant dem hjem av Pastor Joshua Leavitt på 146 Thompson Street. Leavitt var redaktør av Evangelisten og en leder av den Amerikanske Anti-Slavery Society. Tappan er tydelig plassert Pearl Street butikken ble forsvart av sine ansatte, bevæpnet med musketter.
Mobben målrettet boliger, bedrifter, kirker og andre bygninger, forbundet med abolisjonistene og Afro-Amerikanere. Mer enn syv kirker og et dusin hus ble skadet, mange av dem som hører til Afro-Amerikanere. Hjem til Pastor Peter Williams, Jr., en Afrikansk-Amerikansk Episcopal prest, ble skadet, og St. Philip-Afrikanske Episcopal Church var fullstendig revet. En gruppe av pøblene angivelig gjennomført en hogshead av svart blekk som til dunk hvit abolisjonistene. I tillegg til andre målrettede kirker, Charlton Street hjem av Pastor Samuel Hanson Cox ble invadert og hærverk. Det opptøyer var tyngst i Fem Punkter.