Wales Coast Path

Wales Coast Path (Walisisk: Llwybr Arfordir Cymru) er en langdistanse tursti som går langs hele kystlinjen i Wales. Den ble åpnet 5. mai 2012, og byr på en 1400 km lang vandringsrute fra Chepstow i sør til Queensferry i nord.
Wales er det første landet i verden som kan tilby en dedikert tursti langs hele sin kystlinje. Stien går gjennom elleve nasjonale naturreservater og andre verneområder, inkludert de som er administrert av The Wildlife Trusts eller Royal Society for the Protection of Birds (RSPB).  Lonely Planet rangerte kysten av Wales på topp i sin Best in Travel: top 10 regions for 2012.

Beskrivelse

Wales Coast Path ble offisielt åpnet 5. mai 2012, som verdens første kyststi som dekker et helt land. Den følger hele kystlinjen i Wales fra Chepstow i sørøst til Queensferry i nord. Mange steder fantes det allerede etablerte stier, slik som North Wales Path, Anglesey Coastal Path og Llŷn Coastal Path. Pembrokeshire Coast Path var allerede utpekt som National Trail, og ble i 2011 stemt fram av magasinet National Geographic som den nest beste kystdestinasjonen i verden.
Stien bukter seg gjennom 1400 km av kystlandskap, fra munningen av elva Dee, langs nordkysten av Wales med sine kystbyer, over Menaistredet over til øya Anglesey, fra Llŷn Peninsula rundt Cardigan Bay, gjennom Storbritannias eneste kystnasjonalpark i Pembrokeshire, langs lange sandstrender, via Gowerhalvøya, langs kysten av Cardiff Bay og Cardiff, hovedstaden i Wales, til markedsbyen Chepstow.
Hele stien er tilgjengelig for fotturister, og der hvor det er praktisk mulig er noen seksjoner egnet for syklister, familier med barnevogner, mennesker med funksjonshemninger og ryttere.
Det overordnede ansvaret for etableringen av stien lå hos Countryside Council for Wales (nå Natural Resources Wales), men ansvaret ute i terrenget lå hos de 15 lokale myndighetene i områdene stien går gjennom. Fem merkede langdistanse kyststier var allerede etablert, i Pembrokeshire, Anglesey, Gwynedd, Ceredigion og langs kysten av North Wales. Disse la grunnlaget i fem av de åtte geografiske områdene som nå utgjør stien. De resterende tre områdene består av enten enkeltfylker eller fylker og kommuner med kystlinje.:

Historie og utvikling

Kyststien Wales Coast Path ble utviklet av walisiske styresmakter i samarbeid med det tidligere Countryside Council for Wales, seksten lokale myndigheter og to nasjonalparker. Fra 2007 har den walisiske regjeringen investert i å forbedre allmennhetens tilgang til kysten i Wales gjennom det såkalte Coastal Access Improvement Programme. I tillegg til bevilgninger fra den walisiske regjeringen og lokale kystmyndigheter på omkring £2 millioner pr. år har et europeisk regionalutviklingsfond satt av nesten £3,9 millioner over tre år til støtte for prosjektet.
Ideen ble til gjennom et ønske om å bygge videre på den økonomiske suksessen til Pembrokeshire Coast Path National Trail og Isle of Anglesey Coastal Path. Planene for den nye kyststien som skulle dekke hele Wales ble først lansert av First Minister Rhodri Morgan i juni 2006, da han stod for den offisielle åpningen av den 200 km lange stien rundt Anglesey. Det ble anslått at prosjektet med Wales Coast Path, som skulle forbedre tilgjengeligheten og binde sammen eksisterende stier, ville ta opp i mot 5 år; det ble nærmere seks. Både stiene i Pembrokeshire og Anglesey ble ansett å være viktige bidragsytere til turistinntektene i Wales, og i tillegg til de økonomiske fordelene, ble det også ansett som et viktig initiativ for å få både lokalbefolkning og besøkende til å oppdage og benytte friluftsmulighetene i Wales, med de fordeler det vill ha på helse og velvære.
Countryside Council for Wales, som ledet prosjektet har sagt at kvalitetsmessige forbedringer og justeringer av ruta vil fortsette gjennom 2012 og 2013 for å sikre at stien følger den walisiske kystlinjen i så stor grad som det er sikkert og praktisk mulig. Over tid forventes det at den ferdige ruta vil føre til at det blir flere rundturer etter hvert som forbindelsen til byer og landsbyer i innlandet blir forbedret.

Åpningen

Den offisielle åpningen av den 1400 km lange stien fant samtidig sted på flere steder den 5. mai 2012 for å sette søkelyset på de vakre omgivelsene langs stien og den gode tilgjengeligheten for vandrere i alle aldre og fysisk form. For å feire åpningen, arrangerte Ramblers Cymru, Big Welsh Coastal Walk, en av de største massemønstringene som noen gang har funnet sted i  Wales.
Countryside Council for Wales har bedt utendørsspesialistene fra Chester, Northern Eye Books, om å lage de offisielle guidebøkene for fem av de syv hovedseksjonene av Wales Coast Path: North Wales Coast, Anglesey, Llyn Peninsula, Carmarthenshire og Gower, og kysten av Sør-Wales. De publiserer allerede den offisielle guiden for Anglesey, Walking the Isle of Anglesey Coastal Path av Carl Rogers. De resterende bindene er ventet ferdig sent i 2012 og 2013. Det finnes allerede guidebøker for Ceredigion Coast Path og Pembrokeshire Coast Path fra andre utgivere.
Ett-årsdagen for åpningen ble markert i radio og fjernsyn, og det er beregnet at 2,8 millioner mennesker gikk deler av stien det første året, noe som innbrakte £16 millioner til den walisiske økonomien. I tillegg er det beregnet at mer enn 800 000 besøkende overnattet i et av de mange overnattingsstedene i form av gjestehus, B&B og hoteller langs ruta.

Kontroverser

Open Spaces Society har kritisert noen grunneiere som ikke tillater at stien går over deres kysteiendom. Dette innebærer at over 270 km, mer enn 20% av ruta går langs veier, noen ganger uten at man kan se sjøen. En talskvinne for Countryside Council for Wales svarte: «Bare litt over 20% av WCP går langs vei, noe som er litt mindre enn gjennomsnittet for nasjonale stier i Storbritannia, som er rundt 25%. Dette er er hovedsakelig lite trafikkerte landeveier.»
Det er for tiden en midlertidig rute langs vei i Cardigan, som knytter Gwbert til Mwnt; den aktuelle seksjonen av Ceredigion Coast Path er ikke tilgjengelig pga en rettstvist.
Fotturistene ser inn i en sigøynerleir ved Rover Way i Cardiff. I forbindelse med utabeidelsen av stien, uttrykte beboerne bekymring for sitt privatliv.