Mileva Marić

Oppvekst og studier

Mileva Marićs far er Milos Marić (1846–1922) og mor Marija Ruzic Marić (-1924). Som syvåring kunne hun lese, regne, lese noter og snakke serbisk og tysk. I 1891 begynner hun på gutteskole og er best i klassen i matematikk. Fordi jenter ikke kan gå på gymnas i Østerrike-Ungarn hvor de familie bodde, sender faren henne til gymnasiet i Sabac i Serbia. Der hun lærer matematikk, fysikk, tysk og fransk. Da faren blir ansatt ved høyesterett i Zagreb i 1892 blir Marić elev ved den kongelige klassiske videregående skole som første jente. I november 1894 reiser hun til Zürich for å begynne på pikeskole. I Zürich bor hun sammen med Ruzica Drazic fra Sabac som hun kjenner fra Sabac. De ble venner resten av livet. En annen klassekamerat til Marić var Nikola Tesla (1856–1943). 
Våren 1896 begynner Marić på medisinstudiet på Eidgenössische Technische Hochschule Zürich, ETH Zürich, men skifter i oktober til matematikk og fysikk på ETH Zürich og blir den sjette studenten i klassen. Her treffer hun Albert Einstein som er tre og et halvt år yngre. Marić er den første kvinne på dette studiet og den femte kvinne som går på ETH Zürich. Hun får gode karakterer de første årene på høyskolen og arbeider mot en doktorgrad i varmeledning. I november 1897 flytter hun til Heidelberg og følger studier ved universitetet. Hun blir fascinert av et foredrag om forholdet mellom hastigheten til et molekyl og avstanden det tilbakelegger mellom to kollisjoner, og skriver om dette i kjærlighetsbrev til Einstein. Senere er dette kanskje begynnelsen til den andre artikkelen i 1905 om Brownske bevegelser. Marić flytter tilbake til Zürich og studerer sammen med Einstein. Da Einsteins foreldre blir kjent med forholdet til Marić, blir spesielt moren rasende. Hun mente at Mileva ikke ville være den rette svigerdatter. Marić er eldre enn Albert og for 'boklig', og så er det kanskje upassende at hun er katolikk.
Etter mange år med akademiske triumfer og planer om eksamener og avhandlinger mister Marić taket på studiene. Hun stryker til eksamen i 1900. Sommeren 1901 klarer hun heller ikke eksamen og gir opp å skrive på oppgaven sin. Hun er gravid. Foreldrene til Albert Einstein ber han bryte all kontakt med Marić. Noe han gjør. Hun må i all hemmelighet reise til Novi Sad. Marić får en datter i januar 1902. Dette ble først kjent i 1987 da John Stachel utgav “The Collected Papers of Albert Einstein”. Princeton University Press (1987).

Familieliv

Marić klarer ikke å slippe tanken på matematikk og teoretisk fysikk, og Albert Einstein. Det er lite man vet om henne, kanskje kan Marić ikke få arbeid som lærer fordi hun ikke klarte eksamen ved ETH Zürich, eller er det egenskapene til en serbisk kvinne som styrer hennes valg; når du har valgt en mann skal du ofre alt for han. Marić gifter seg med Einstein 6. januar 1903, da har Einstein hatt fast arbeid på patentkontoret i Bern siden juni året før. Den 14 mai 1904 føder Marić sin første sønn Hans Albert. 
Einstein har sendt inn en doktoravhandling til ETH Zürich i 1901 som ble avvist. 30. april 1905 leverer han revidert utgave som ble godtatt. Familien Marić/Einstein har nok brukt tid på dette også, men det er artikler for publisering i ’Annalen der Physik’ som preger hjemmet til Marić. Den russiske fysiker Abram Fedorovich Joffe (1880–1960) er assistent hos Wilhelm Conrad Röntgen (1845–1923) i perioden 1903 til 1906 i München. Röntgen er med i redaksjonen til 'Annalen der Physik'. Joffe leser Einsteins originale artikler, som var underskrevet 'Einstein-Maric'. 
Tegn på hva familien er opptatt med finnes i et brev fra mars 1901 der Einstein skriver: "Sammen skal vi seierrikt avslutte vårt arbeide med relativ bevegelse". Formuleringen kunne umiddelbart tyde på at de i fellesskap er i gang med å utvikle en teori. Marić og Einstein er forelsket og at de i kjærlighetsbrevene diskuterer grunnlaget og utviklingen av relativitetsteorien er nokså spesielt. Marić er klart med som viktig både i utvikling av ideene og i de matematiske beregningene som beviser teoriene.
Marić var hjemme og understøttet Einsteins raske karriere og berømmelse. Året 1905 ble særegent. I løpet av ett år skriver de fire artikler som publiseres i ’Annalen der Physik’. Se Mirakelåret 1905. Marić ofrer seg helt for hjemmet, mannen og teoriene. Det er i hjemmets stuer og atomsfære at det diskuteres, matematiske bevis skrives og artikler legges i brev for publisering. 28. juli 1910 føder hun en sønn Edvard. Senere blir begge guttene tatt med til Novi Sad og døpt 22. september 1913.

Skilsmisse og Nobels pris

Forholdet mellom Marić og Einstein utvikler seg mot en krise. Einsteins personlige og vitenskapelige suksess fører ikke til en tilsvarende utvikling i forholdet til Marić. Etter professorat i Praha og ved ETH Zürich blir Einstein professor ved Kaiser Wilhelm Instituttet i Berlin i april 1914.  Marić føler seg ensom og utilpass i storbyen Berlin, hvor hun ikke har noen venner. Sønnen Hans Albert liker seg ikke på skolen. Den har streng disiplin og all læring går ut på å lære utenat. Allerede i sommerferien 1914 reiser Marić med sine to sønner til Zürich. Meningen er, at de bare skal på ferie, men virkeligheten blir en helt annen. Den 14. februar 1919 undertegnes skilsmisseavtalen. 
I 1922 offentliggjøres det at Einstein får Nobels pris i fysikk for 1921. Alle pengene blir overført til Marić slik som avtalt i skilsmisseavtalen.

Sønnene

Edvard er musikalsk og er interessert i litteratur. Han studerer medisin. Edvard er perioder plaget av psykiske lidelser. Marić står ved hans side hele sitt liv. Etter et sammenbrudd i 1929 pleier hun ham til sin død. 
Det går bedre med Hans Albert Einstein (1904–1973). Han blir professor i hydraulikk fra 1947 til 1971 ved Berkeley universitet i California. Han hadde lite å gjøre med sin far, men delte flere av hans interesser. Han var gift to ganger og fikk tre barn.

Livets slutt

Marić ofrer seg helt for sin sønn Edvard. Etter hans sammenbrudd i 1929 må han pleies.  I september 1948 har han et nytt anfall og Marić bryter sammen. Mileva Marić dør i Zürich i Sveits i desember 1948. Det er ingen notis i aviser og graven er glemt. Mileva Marić var en kvinne med spesielle evner og egenskaper og var samtidig med kvinnelige atomfysikere som Marie Curie og Lise Meitner.