Bad Belzig

Geografi

Byen ligger i Naturpark Hoher Fläming. Hagelberg (200 moh) som ligger inne i byområdet, er det høyeste punkt i det nordtyske lavland.
Ved Verlorenwasser, nord for Bad Belzig lå DDRs geografiske midtpunkt.

Nabokommuner

Belzig grenser til Golzow, Planebruch, Brück, Planetal, Rabenstein/Fläming, Wiesenburg/Mark, Görzke, Gräben og Wollin.

Bydeler

Byområdet er oppdelt i 4 bydeler: Bysentret Altstadt, Kurpark Kurparksiedlung, Klinkengrund og industriområdet Klinkengrund.
I tillegg er det i kommunen 14 landsbyer og boligområder:
Bergholz, Borne, Dippmannsdorf, Fredersdorf, Groß Briesen, Hagelberg med bydelen Klein-Glien, Kuhlowitz med bydelen Preußnitz, Lübnitz, Lüsse, Lütte, Neschholz, Ragösen, Schwanebeck, Werbig med bydelen Verlorenwasser, Egelinde og Hohenspringe

Historie

Borgen nevnes i kjente skriftlige kilder første gang i 997 som burgwardium belizi, i et dokument utstedt av den tysk-romerske keiser Otto III, der han overdro borgen til erkebispesetet i Magdeburg (Erzstift Magdeburg).
Under ledelse av Albrekt Bjørnen lyktes det i 1139 Askanierne å overta borgen. Da Belzigs eier grev Baderich døde ca. 1251, gikk grevskapet over til Stamhertugdømmet Sachsen.
I 1406 brannskattet Magdeburgs biskoper Belzig-området, og som en konsekvens ble byen og borgen delvis ødelagt. Fra 1423 til 1815 hørte Belzig til kommunen Belzig Rabenstein i den saksiske Kurkreis.
Martin Luther holdt en preken i Mariakirken i 1530. Under den schmalkaldiske krig ble byen i 1547 delvis ødelagt av spanske tropper. Omtrent hundre år senere, i 1636 under tredveårskrigen ble byen totalt ødelagt av svenske leiesoldater.
I 1702 fikk Belzig kjøpstadsrettigheter. Under Napoleonskrigene også kalt befrielseskrigene kjempet franske og prøyssiske tropper i 1813 et slag ved Hagelberg i nærheten av Bad Belzig med store tap på begge sider. Sachsen var på det tidspunkt på fransk side. I 1815 besluttet Wienerkongressen derfor at Bad Belzig som tilhørte Sachsen, skulle under prøyssisk herredømme. I 1818 ble Bad Belzig administrasjonssted i kretsen Zauch-Belzig.
I 1934 ble ammunisjonsfabrikken Roederhof bygget. I 1940 ble det ved Lübnitzer Straße anlagt en arbeidsleir for 1500 østeuropeiske tvangsarebeidere som arbeidet på fabrikken. Fra 1943 arbeidet i Bad Belzig også 750 kvinnelige fanger som et ekstra produksjonspotensiale i en avdeling av konsentrasjonsleiren Ravensbrück. De syke ble sendt tilbake til konsentrasjonsleiren og utryddet. Fra 1939-1945 ble byen hjemsted for Tysklands største radiostasjon.
Etter 2. verdenskrig ble  Belzig i 1952 administrasjonssted for Belzig kommune i den nydannede Potsdamregionen. I 1959 ble Weitzgrund en del av Belzig kommune. I året 1972 brant Rådhuset, som senere ble gjenoppført i den opprinnelige renessansestilen. 1993 ble det ved en sammenslåing av tre kommuner dannet Landkreis Potsdam-Mittelmark og Belzig ble administrasjonssted (Kreisstadt).
Siden 1995 er Belzig en statlig autorisert kursted (Luftkurort) og 2002 ble stentermobadet die SteinTherme åpnet. 18. mai 2005 ble det nye Hofgarten-Kino åpnet og 12. september 2005 fikk Belzig en omkjøringsvei.
Belzig fikk i 2009 statlig godkjennelse som termalbad til utnyttelse av en naturlig varmekilde. Byens navn ble i 2010 endret til Bad Belzig.

Æresborger

Věra Koldová, tsjekkisk motstandskvinne i Belzig-avdelingen av konsentrasjonsleiren i Ravensbrück.