google/wiki40b huggingface dataset:
Gongylidium rufipes

Utseende

Gongylidium rufipes er en liten edderkopp, hunnen er mellom 2,6 og 3,7 millimeter lang (kroppens lengde), mens hannen er mellom 2,5 og 3,0 mm. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter. Kroppen er lys, det vil si ikke mørk rødbrun eller svart. Beina er også lyse.
Gongylidium rufipes er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens genitalier, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.
Lygocoris pabulinus

Utseende

Lygocoris pabulinus er litt langstrakt, 5-6 millimeter som voksen. Den er en ensfarget grønn bladtege, med fin lys hårbekledning. Kroppen er fint punktert (punktstruktur). Antennene er grønlige eller litt brune.
Membranen er fargeløs eller litt brunlig mot spissen, med lysere grønne årer. Årene danner to lukkede celler, som hos de fleste bladtegene (Miridae).  
Beina er ensfarget grønnlige. Føttene (tibia) har gulgrønne torner. 
Det er en fargevariant som har fått sitt eget navn. 
…f. chloris Fieb. Føttene (tibiene) har brunlig spiss.

Levevis

Lygocoris pabulinus lever på urter og løvtrær. Den kan leve på flere slags næringsplanter. Den lever helst der det er litt fuktig og ikke for tørt.   
Tegen har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere hudskift (nymfestadier). Nymfene ligner mer og mer på de voksne (imago) for hvert hudskifte. 
De voksne (imago) finnes i juli og august.
Lygocoris pabulinus har to generasjoner hver sommer, i alle fall lengst sør i Norge. Lengre nord er det nok bare en generasjon. 
Hunnen fra første generasjon legger egg iseptember på unge greiner på vinter-vertsplanten som er løvtrær, blant annet frukttrær og hagtorn. Eggene overvintrer og klekkes neste år i april. 
Etter noen uker på vertstreet flytter nymfene over på urter og andre planter i nærheten, som kan være potetplanter. 
Her  vokser andre generasjonen opp og blir voksne i juni og begynnelsen av juli. Her legger de egg, på urter og andre planter. Denne generasjonen blir voksne sent på høsten, i slutten av august og i september.

Skadedyr

Lygocoris pabulinus bruker flere ulike vertsplanter, noen av disse er vanlige som pryd og nyttevekster i hagen. Derfor er tegen regnet for å være et skadedyr. Men arten regnes ikke som alvorlig skadedyr i normal år, og motangrep er normalt ikke nødvendige.
Den lever på frukttrær som eple og kirsebær  (Malus sp., Prunus sp.) og hagtorn (Crataegus sp.). Senere ut på sommeren finnes nymfer på urter som blant annet potetplanten  ('Solanum sp.)  eller andre planter og urter.
Golf under Sommer-OL 2020 – Kvalifisering

Kvalifiseringen til golfturneringene under Sommer-OL 2020 blir avgjort av verdensrankingen som blir offentliggjort i juni 2020. 60 golfspillere vil kvalifisere seg i to forskjellige øvelser.
Topp 15 fra hvert kjønn vil kvalifisere seg, med en kvote på maks fire golfspillere per nasjon. De resterende plassene vil gå til den høyeste rangerte spilleren fra nasjoner som ikke allerede har to golfere kvalifisert, med en kvote på maks to golfere per nasjon. IGF har garantert at minst en golfer fra hver verdensdel vil kvalifisere seg. IGF publiserer ukentlige lister over kvalifiserte utøvere basert på dagens ranking.
Idun Reiten

Utmerkelser

Reiten ble i 2009 tildelt Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning (matematisk-naturvitenskapelig klasse) med den tilhørende Nansenmedaljen for fremragende forskning.
Kongen utnevnte i 2014 Reiten til kommandør av St. Olavs Orden «for sin innsats som matematiker».
I 2015 ble hun utnevnt til æresdoktor ved matematikkfakultetet, universitetet i Bielefeld.
Travelby

Travelby (Busytown) er en fiktiv by som finnes i Richard Scarrys illustrerende, pedagogiske barnebøker og den animerte TV-serien med samme navn fra midten av 1990-tallet.
Innbyggerne i Travelby er forskjellige dyr, som alle har menneskelige trekk og bruker menneskeklær. Byen ligger ved havet i et sentraleuropeisk landskap med fjell, barskog, åkrer og bindingsverksbebyggelse i omgivelsene. Travelby har en god infrastruktur med både havn og en større flyplass, men har fremdeles en del trafikkproblemer, noe som tydelig kommer frem i boken Biler og traktorer og annet som ruller.
No koma Guds englar

«No koma Guds englar» er en julesalme av Elias Blix. Denne salmen var den første nynorske salmen som ble sunget i en kirke. Det skjedde i Høydalsmo kirke andre juledag 1884 Prost Sønke Sønnichsen hadde fått trykket et ark med tre salmer til denne gudstjenesten, men hadde ikke fått tillatelse av departementet til å bruke den. Den ble godt mottatt av menigheten og senere meldte prosten til departementet at salmen var blitt sunget. Da var Elias Blix statsråd og inhabil i saken, så statsråd Jakob Sverdrup avgjorde at saken skulle «bero indtil videre».
Salmen stod første gang på trykk i Nokre Salmar, gamle og nye III, som Blix gav ut anonymnt i 1875. Den hadde åtte vers. «No koma Guds englar» er senere tatt inn både i Nynorsk Salmebok, Landstads reviderte salmebok og Norsk salmebok. I Norsk salmebok og Lov Herren : Katolsk salmebok er seks vers tatt med (v. 1 og v. 3-7).

Teksten

I teksten bruker Blix same litterære grep som M.B. Landstad bruker i «Fra fjord og fjære», han plasserer jolebudskapet i et norsk vinterlandskap. Men der Landstad bruker et innlandsmotiv, velger Blix et motiv fra kysten — mens Landstad synger «Herude Kulde er nu og dyben Sne», syng Blix «Der ute ligg Jordi so isende kald, Og Trei stend svarte i Skogen».
No koma Guds englar med helsing i sky, 

Guds fred og velsigning dei bjoda.

No stig i frå jordi ein helgasong ny

som skal gjennom himmelen ljoda.

Guds fred og vel møtt,

du barn som er født.

Vår fredsfyrste høgt vere lova!

I djupaste myrker vart himmelen klår 

då stjerna av Jakob seg viste. 

I hardaste vetter det grønkar som vår, 

og fagraste knupp spring av kviste. 

Guds fred og god jol / med sumar og sol!  

Vår fredsfyrste høgt vere lova!

Der ute er jordi so isende kald, 

og trei stend svarte i skogen. 

Men Isai stuv * som til frelsa er vald,  

skyt livskvisten fager og mogen. 

Guds fred med den tein 

av grønkande grein! 

Vår fredsfyrste høgt vere lova!

No stjerna frå Betlehem lyser um land  

frå høgsal til armaste hytta. 

Det ljosnar so vent yver dalar og strand 

der inn hennar strålar få glytta. 

Guds fred yver mold! 

Vår sol og vårt skjold, 

vår fredsfyrste høgt vere lova!

No ljodar ein lovsong frå alle Guds born, 

på alle folks tungor dei kveda. 

So vida som klokkene kima frå tårn, 

stig tonar av hugnad og gleda. 

Alt kling som i kor: 

Guds fred yver jord! 

Vår fredsfyrste høgt vere lova!

Lat gjetordet ganga frå grend og til grend,  

so vida som tunga kan mæla, 

um Sonen som er oss frå himmelen send 

all verdi til siger og sæla! 

Syng ut i kvar bygd: 

Guds fred ifrå høgd! 

Vår fredsfyrste høgt vere lova!

Melodien

Melodien er en skotsk folketone som er kjent i ulike varianter fra ulike deler av Norge. Blix viste en melodi brukt til Petter Dass sin vise «Det hendte sig Jefta den Gileads Mand». Melodien i Norsk Salmebok er en variant fra Vest-Agder.
Pakistansk Forening Norge

Bakgrunn

Pakistansk Forening Norge ble grunnlagt av Qamar Iqbal med mål å organisere aktiviteter for mennesker av pakistansk opprinnelse. Innvandringen mellom Pakistan og Norge begynte på 1960 tallet, da mange pakistanere første satte fot i Norge. Under det neste tiåret opplevde Norge en betydelig økning antall nye arbeidsinnvandrere i søk av nye muligheter. Dette medførte visse utfordringer.
Disse utfordringene inkluderte men var ikke begrenset til bolig, arbeidstillatelse og andre juridiske saker, utfordringer PFN møtte med bistand. En betydelig andel av den jobben som ble gjort på denne tiden var gjennom foreningens tidligere visepresident Mohammad Aslam. Aslam ledet Pakistan Welfare Union Norway etter foreningens første valg i 1973. PFN er en fortsettelse på Pakistan Workers Welfare Union Norway som ble grunnlagt i 1973 og ledet av Aslam og kolleger inkludert Chaudhry Akram, Saeed Qaisar og Naveed Khawar. Aslam jobbet for det norsk-pakistanske miljøet i mange år. Etter hans bortgang videreførte foreningen hans arbeidsoppgaver.
Ryōnin

Ryōnin (japansk: 良忍, født 1073 i Japan, død 1132 i Japan) var en japansk buddhist innenfor retningen Det rene land. I 1157 grunnla han skolen Yūzū Nembutsu, en retning innenfor det rene land i Japan, før Hōnen grunnla skolen Jōdo-shū.
Skolen legger vekt på sammenknytningen mellom alle fenomener, en filosofi som er hentet fra Avatamsakasutraen og som ellers knyttes til den japanske skolen Kegon-shū. Ryōnin gjenopplivet også shōmyō – en tradisjon innenfor Tendai, som gikk ut på en musikalsk messing av sutraer
Furnes Jernstøperi

Furnes Jernstøperi AS er et jernstøperi i Stange kommune i Hedmark fylke. Det ble etablert i 1958 i Brumunddal og flyttet til Stange i 1967. I 1997 ble bedriften fusjonert med Hamjern, tidligere Hamar Jernstøberi, til Furnes-Hamjern SCC as, og het det til bedriften tok tilbake det gamle navnet i 2014 etter en fisjon med Hamjern i 2011. Selskapet framstiller alle typer jernstøpegods og er en av Nordens største produsenter av gategods under varemerket FURNES. Bedriftens tradisjoner for kumlokk, rammer, rister og andre støpte produkter går tilbake til 1897 da Hamar Jernstøberi ble etablert.
En mann fremfor alt

Handling

England på 1500-tallet: Thomas More, som ble lordkansler under Henrik VIII av England, motsetter seg kongens plan om å ekte Anna Boleyn (for å sikre seg en arving) og havner derfor i unåde. Dratt mellom sin samvittighet og plikt til kongen, velger Sir Thomas å ikke uttale seg og dermed ildne opp kongens raseri. Konsekvensene blir en viljekamp spekket med slottsintriger, politisk krigshissing og et maktspill om menneskets, kirkens og landets skjebne. Thomas blir til slutt dømt til døden.

Filmkritikerne

En mann fremfor alt ble godt mottatt av filmkritikerne, noe som gjenspeiles i at den har oppnådd så mye som 82% på Rotten Tomatoes.
VGs anmelder gav den terningkast fire. Aftenbladet kåret den i 2010 som den neste beste Oscar-vinneren på 1960-tallet, med følgende begrunnelse: «en film som gjorde vanvittig sterkt inntrykk i ei tid da individualismen våknet i alle kroppsdeler og integritet og folkefiende-evne betød noe».
I 1999 lagde BFI en liste over det de mente var de 100 beste britiske filmene som var lagd på 1900-tallet. A Man For All Seasons havnet på en 43.-plass.

Publikum

Filmen innbrakte ca $25 millioner på verdensbasis. Den hadde et budsjett på ca $2 millioner.

Annet

Richard Burton ble opprinnelig tilbudt rollen som Thomas More, men takket nei. Charlton Heston forsøkte lenge å få rollen, men ble avvist av produsentene. Heston lagde i 1988 sin egen TV-versjon der han selv hadde regi og spilte hovedrollen.
T43

Tjenestegjøring

T43 ble den typen som muliggjorde avviklingen av damplokomotiver i Sverige. Som et resultat av T43 var det etter 1963 ingen damplokomotiver i ordinær rutemessig trafikk. Frem til midten av 1980-tallet ble lokomotivet anvendt i linjetjeneste for både passasjer– og godstrafikk, og først og fremst på Blekingekustbana ble typen brukt i passasjertog. T43 har blitt brukt i godstogstjeneste over store deler av Sverige, og mot slutten av 1980-tallet tok etterfølgeren T44 over mer og mer av T43'ens bruksområder. SJ avviklet loktypen på 1990-tallet og overførte de til selskapene Banverket og TGOJ. Herfra har disse i flere omganger blitt solgt videre igjen til ulike private selskaper hvor de har blitt brukt utelukkende til godstrafikk og skifting.

Fargesetting

T43 er ett av de lokomotivene på det svenske jernbanenettet som har hatt flest fargesammensettinger. Opprinnelig var lokomotivene malt i rødt, hvitt og blått, men denne fargen ble på 1970-tallet byttet mot oransje og mørkeblå, i samme mønster som den senere T44. Denne fargesammensettingen var også den samme som på de lokomotivene som tjenestegjorde på lån hos NSB. Når Banverket tok over en del av lokomotivene ble flere av disse malt i lysegul farge med delvis blå hytte og tak samt en blå linje på sidene. TGOJ malte sine lokomotiver i grønt med blå linjer. Da lokomotivene ble solgt til private jernbaneselskaper oppstod det flere fargesammensetninger, og da jernbanen i Sverige hadde sitt 150–årsjubileum malte Inlandsbanan AB et eksemplar i den opprinnelige leveringsfargen.

Miljølokomotiv

To T43–lokomotiver har også byttet motor, hvor T43 nummer 257a har fått en miljøvennlig motor, bedre lyddempere og nyere elektronikk. Nummer 215 har blitt ombygd til et hybridlok med kombinert diesel– og batteridrift med vesentlig lavere drivstofforbruk som følge.
Pareiasaurer

Anatomi

Pareiasaurene var relativt store dyr, fra 60 cm til over 3 meter. De fleste formene var tungbygde med kraftige bein og brede føtter, kort hale og lite hode. Selve kroppen var tønneformet med plass til et stort fordøyelsessystem. Vekten på de større artene har blitt anslått til å ha vært over 600 kilo, noe som gjorde dem til de største landdyrene i denne perioden.
Lår- og overarmsbeina sto ut til siden, slik at dyret i naturlig stilling sto med en ganske skarp vinkel i albuen. Knoklene i lemmene var ekstremt tunge og kraftige sammenliknet med moderne dyr av samme størrelse. Den tunge bygningen og de sprikende beina må ha gitt pareiasaurene en langsom, vuggende gange, og de kan neppe ha vært særlig raske. De var i stedet beskyttet av størrelsen og et tungt hudpanser av bein.
Hodeskallen til Pareiasaurene var tung og dyp, med mer eller mindre markante utvekster langs bakkanten og kinnbeinet. De best utviklede utvekstene finner vi i slekten Elgina som hadde regulære horn. I pannen satt et velutviklet åpning for et pinealøye. De underlige utvekstene langs skallens bakkant kan ha blitt brukt til beskyttelse, eller i konkurranse mellom individene.

Tenner og kosthold

Pareiasaurenes tenner er bladformede med mange en rekke knudrete forhøyninger, tilsvarende dem man finner hos moderne iguaner og de utdødde Caseidene. Tennene og den romslige kroppen med plass til et stort fordøyelsessystem tyder på at disse krypdyrene var rene planteetere, på tross av det skremmende utseendet. Trolig har pareiasaurene levd av næringsfattig og tungt fordøyelig plantekost i Pangæas ørkner.

Nålevende slektninger?

De store tungbyggede Pareiasaurene forsvant sammen med en rekke andre grupper i overgangen mellom perm og trias. Lee (1997) har argumentert for at Pareiasaurene i denne overgangen gav opphav til skilpadder. Pareiasurenes tunge hodeskaller likner på den man I dag finner hos skilpadder, og det tunge hudpanseret kan ha utviklet seg til skilpaddenes skall. Kritikere har pekt på at det ikke er mulig å peke ut homologier mellom pareiasaurenes beinplater og platene i skilpaddeskall.
Torget (Brønnøy)

Torget er ei øy sørvest i Brønnøy kommune i Nordland. Øya er en del av en kommune som driver mye med fiske. Torget ligger omtrent 16 km unna sentrum og øya er forbundet med fastlandet med Brønnøysundbrua. Den har et areal på 16,4 km² og 778 innbyggere (2001). På øya ligger den kjente fjellformasjonen Torghatten. 
Torghatten er et populært turistmål hvor det i gjennomsnitt er omtrent 100 000 besøkende hvert år. Opp under Torghatten finnes en campingplass hvor turister kan leie hytter eller leie plass til campingvogner. Det finnes også en liten badeplass og en liten restaurant rett ved vannet. Tidligere var det en restaurant lengre unna badeplassen som ble hardt skadet i en storm. Mange turister fra blant annet Norge og Tyskland kommer til Torget. 
Torghatten er ett av de mest populære turistmålene hvor man kan gå enten inni hullet eller opp på toppen av fjellet. Torghatten er et fjell på øya Torget sørvest i Brønnøy kommune i Nordland. Det har en høyde på 258 meter over havet. Fjellet er kjent for sitt karakteristiske hull, som går tvers gjennom fjellet. Dette hullet, som er 160 meter langt, 35 meter høyt, og 20 meter bredt, ble skapt i istiden. Gangturen opp til hullet skjer på en godt opparbeidet sti, og tar rundt 20 minutter. Hvis man går opp på den ene siden, ned på den andre siden og rundt Torghatten tar det omtrent 1 time. Is og vann gravde møysommelig i de løse bergartene, mens de hardere bergartene i fjellets topp stod imot. Det finnes et sagn om Torghatten som sier at Vågakallen skulle skyte med pil og bue mot Lekamøya. Da tok Skarsfjellgubben av seg hatten og kastet den mot pila. Pila dro igjennom hatten og landet på Torget. 
Rett utenfor Torget er det mange små og store øyer og vær som man kan se fra Torghatthullet, blant annet Torværet og langt i det fjerne Sandværet. Mange av øyene eies privat og det er hus på noen få av øyene. 
Torghatten-ulykken var en flyulykke som inntraff den 6. mai 1988 da et norsk Widerøe-fly av typen Dash 7 (reg. LN-WFN) styrtet i Torghatten ved Brønnøysund under innflyving til Brønnøysund lufthavn, Brønnøy. Alle 36 ombord mistet livet, noe som gjør det til den dødligste ulykken med et Dash 7-fly.
På Torget har det bodd folk i flere hundre år og derfor har det vært skole der. Det var en liten skole på 70-tallet som for mange år siden er lagt ned. Etter den ble lagt ned åpnet en ny og større skole, grendeskolen, som i dag bare brukes som grendehus og leies ut til fester og lignende. 
For å komme seg fra sentrum og til Torget må du kjøre over en bro. Fra broen kan du se både de syv søstre og Torghatten. 
Torget og Brønnøysund var et sted hvor flere tyske soldater kom under 2. Verdenskrig. Flere av de tyske soldatene bodde i værene rett utenfor Torget og på Torget under krigen.
Koepchenwerk II vannkraftverk

Koepchenwerk II vannkraftverk er et vannkraftverk langs elva Ruhr i Nordrhein-Westfalen, Tyskland. Det er ett såkalt pumpekraftverk med både et nedre (Hengsteysee) og et øvre vannmagasin, og har installert vannkraftkapasitet på 150 MW. Årsprodukjonen er på 650 GWh elektrisk kraft.
Anlegget ble bygget ut 1930–1989. Det opereres av RWE. Det første kraftverket ble utfaset i 1994, mens Koepchenwerk II ble modernsiert og igangsatt fra 1989 og fortsatt drives. Siden 1986 har anlegget og de opprinnelige turbiner og vannkraftmaskiner hatt vernestatus.
Panterspinner

Utseende

Panterspinner har gule framvinger, med et svakt oransje farge. Midt på framvingene er det et diffust litt grått felt.  Vingene har flere små mørke flekker, som hos en panter, og herav kommer nok det norske navnet.   Bakvingene er ensfarget lyst gråhvite, men har et gulere parti som en rand langs vingekanten.  Det er også noen diffuse flekker på bakvingene. Vingespennet er mellom 27 og 35 millimeter. Vingene legges bakover kroppen i hvile.  Bakkroppen er mørk svart-brun, men helt gul bakerst. 
Et utslitt (avfløyet) eksemplar av panterspinner,  kan ligne en einerlavspinner. For sikker artsbestemmelsen må artens genitalier undersøkes.
Lavspinnere kan forveksles med flere andre småsommerfugler, kanskje særlig en vikler eller en liten måler.  Men de kan skilles fra disse på de to duftkjertlene hunnene har like ved eggleggingsåpningen, helt bakerst på bakkroppen. Lavspinnere har også et høreorgan (Tympanalorgan) på siden av brystet (metathorax). 
Larvene er sterk, men tynt behåret med mørke hår. Hårene er arrangert i dusker på hvert ledd. Disse danner rekker av hårdusker bakover kroppen. Larvens kropp har gule flekker på ryggen av hvert ledd, og disse danner en  linje på larvens ryggside.   Utvokst blir den ca. 2 centimeter lang.

Levevis

Panterspinner finnes på soleksponerte, varme steder, gjerne der det er noe kalkrik, sandholdig jord.  Den foretrekker litt bergknauser og åpent busksatt terreng, eller sydvendte rasmarker.  Flygetiden er i juli og august.  Den er kvelds og nattaktiv.  
Panterspinner  lever av lav og moser, på steiner og marken (jordbunnen).
Hunnen legger opp mot 50 egg i rader på gress. 
Larvene vokser seint og lever på ulike moser og lav.  De overvintrer halvt utvokste.  Neste vår fortsetter den å vokse, og er utvokst i juni eller juli. Utviklingen tar lengst tid i nord, der klimaet er kaldere.  
Panterspinner tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der bjørnespinnerens indre og ytre organer endres. I hvilestadiet ligger puppen i en kokong larven har spunnet. Kokongen er ofte delvis gjennomskinnelig spunnet og består også ofte av noe av larvens hårbekledning. Puppestadiet varer i to til fire uker.

Utbredelse

Panterspinner er utbredt i Europa  østover til Tyrkia.  Den finnes videre mot nord i  Russland til Kola, og øst til Mongolia. 
I det sørøstlige Norge fra Vest-Agder nord til Sør-Trøndelag. Men er også funnet i Finnmark.  Den finnes i Sverige og Finland.

Navnet

Det latinske navnet Setina betyr (gresk) ligner på «mygg».  Navnet irrorella betyr den med dugg, duggdusjet.  Det norske navnet henspiller på flekkene på vingene, som ligner flekkene hos en panter. På svensk heter den Större borstspinnare, på engelsk Dew Moth
Trylledrikk

En trylledrikk (engelsk: potion) er en oppfunnet magisk drikke som gjerne konsumeres som medisin eller gift. 
I mytologi og litteratur er en trylledrikk gjerne laget av en magiker, trollmann, drage, fe eller heks og har magiske egenskaper, og trylledrikken brukes gjerne til å helbrede, forhekse eller forgifte andre. For eksempel kan en kjærlighetstrylledrikk gjøre at en person blir forelsket i (eller veldig betatt av) en annen person (kjærlighetstrylledrikken får ofte tragiske konsekvenser i de fleste versjonene av eventyret Tristan og Isolde, for eksempel i Richard Wagners operastykke Tristan und Isolde); sovetrylledrikk som får en person til å falle i dyp søvn (i folkeminne kan dette være alt fra normal søvn til en dødaktig transe); og eliksirer som helbreder og kurerer sår og sykdommer (som i C.S. Lewis' Løven, heksa og klesskapet). Et annet eksempel er når galleren Asterix, fra René Goscinny og Albert Uderzos tegneserie Asterix og hans tapre gallere, får overmenneskelig styrke ved å drikke en trylledrikk brygget frem av druiden Miraculix.
Namdals folkehøgskole

Namdals folkehøgskole er en frilynt folkehøgskole som ligger i Grong i Namdalen – helt nord i Nord-Trøndelag. Skolen har 18-årsgrense, et bredt fagtilbud, og elevene kommer fra hele landet. Namdals folkehøgskole ligger i sentrum av Grong, med lakseelvene Namsen og Sanddøla som nærmeste naboer. 
Skolen tar årlig opp 75-80 elever og drives av en stiftelse, der Namdalskommunene, Naumdøla Mållag, Naumdøla Ungdomslag og Namdals høgskolelag er med. Skolen ble stiftet i 1884, og er en av Norges eldste. 
I skoleåret 2017/2018 har skolen disse fagtilbudene: Adrenalin og Villmark – E-sport – Cosplay – Spillutvikling – Backpack Burma Thailand.

Sommerdrift

De to første ukene i august avholder Norges Musikkorps Forbund årlig sommermusikkursene blått kurs (14-15 år) og svart kurs (16-20 år) ved Namdals folkehøgskole.
Fjelberg

Fjelberg er en tidligere selvstendig kommune i Hordaland fylke. I 1965 ble den en del av Kvinnherad kommune.

Historikk

Fjelberg  ble opprettet som Fjeldberg formannskapsdistrikt i 1837. I 1855 ble Fjelberg (3 587 innbyggere) slått sammen med Eid (1 207 innbyggere) til den nye Fjelberg kommune. I 1865 ble Vikebygd sogn (1 062 innbyggere) skilt ut fra Fjelberg og slått sammen med Finnås (2 227 innbyggere) til Sveen (Sveio) kommune. 1. januar 1898 ble en del av Stord med 117 innbyggere overført til Fjelberg kommune. 1. juli 1916 ble Ølen (1 715 innbyggere) skilt ut fra Fjelberg som egen kommune. Fjelberg hadde etter fradelingen 1 926 innbyggere.
1. januar 1965 ble Fjelberg slått sammen med Kvinnherad, det meste av Varaldsøy og deler av Skånevik til den nye Kvinnherad kommune. Fjelberg hadde ved sammenslåingen 2 308 innbyggere.
Fjelberg kirke er en langkirke i tre fra 1722. den ligger på Fjelbergøya.