Paladin

Paladinene, tidvis kjent som De tolv adelsmenn, var de fremste krigerne ved Karl den stores hoff, ifølge middelalderens sagnkrets Franske emner (fransk: «Matière de France»). Paladinene opptrer først i tidlige chansons de geste (heltedikt) som Rolandskvadet hvor de representerer de kristnes krigsmot i kampen mot de sarasenske horder. Paladinene og deres bedrifter er i stor grad ren fiksjon, men fortellingene om dem har et visst forelegg i frankiske riddere på 700-tallet og historiske hendelser som slaget ved Roncevaux i år 778, samt i Frankerrikets kamp mot Umajjadenes kalifat Al-Andalus i buffersonen Marca Hispanica.

Etymologi

Paladiner opptrer i tekstene  Orlando furioso fra cirka 1516 av Ludovico Ariosto og Gerusalemme liberata fra 1581 av Torquato Tasso. Den første forekomsten av ordet «paladin» i en engelsk tekst skriver seg fra 1592, i et dikt skrevet av Samuel Daniel. Ordet ble opptatt i det engelske språket fra mellomfransk, som igjen hadde fått ordet fra det italienske paladino. Opprinnelig stammer ordet fra latin palatinus, hvorfra det antagelig vandret videre til de nevnte senere språkene via gammelfransk. Det latinske palātīnus ble brukt om en keiserlig funksjonær eller myndighetsperson knyttet til det keiserlige palasset som lå på Palatinerhøyden i Roma. Med tiden ble det latinske begrepet brukt også om andre tjenestemenn ved keiserlige og kongelige hoff.
På 1200-tallet hadde ulike europeiske språk utviklet et begrepsapparat av ord som spesifikt ble forbundet med Karl den stores riddere. Det italienske paladino er den eldste av disse betegnelsene. I moderne fransk brukes i dag ordet paladin, på spansk sier man paladin eller paladino (begge former brukes, fordi spansk på dette området mottok språklige impulser både fra fransk og fra italiensk). På tysk sier man Paladin. Etter hvert har paladin også fått en videre betydning, slik at det kan brukes også om andre høviske riddere, som for eksempel kong Arthurs Riddere av Det runde bord.

Eksempler på bruk av begrepet «paladin» i moderne tid

Idrettslagene ved det amerikanske universitetet Furman University i Greenville i Sør-Carolina kalles Furman Paladins.
Idrettslaget til det kanadiske militærakademiet Royal Military College of Canada i Kingston i Ontario, kalles RMC Paladins.
Fra 1957 til 1967 gikk det en western-serie på den amerikanske fjernsynskanalen CBS som het Have Gun – Will Travel («Har skytevåpen – reiser gjerne»), der skuespilleren Richard Boone spiller en «ridder uten rustning» ved navn «Paladin».
I rollespillet Dungeons & Dragons, som ble skapt i 1974, var det en rollefigurklasse kalt paladin, og flere senere rollespill har likeledes fremstilt paladiner som hellige riddere og som et mønster på dyder og gode gjerninger.
I World of Warcraft, som er et MMORPG (Massively multiplayer online role-playing game, eller massiv flerspiller online rollespill), kan man velge å spille klassen paladin.
I filmen Jumper fra 2008 er paladiner betegnelsen på et ekstremt hemmelig samfunn som sporer opp og dreper personer som har evnen til å teleportere (såkalte «jumpers» eller «hoppere»). Paladinene tar livet av «hopperne» fordi de anser at «kun Gud skal kunne være hvorsomhelst nårsomhelst».