«Industriens Mænd» (maleri)

Tilblivelse

Allerede i 1891 kom G.A. Hagemann med en plan om at den nyrestaurerte salen på Børsen skulle smykkes ut med fire malerier som skulle forestille «Landbrugets Mænd, Industriens Mænd, Søfartens Mænd og Handelens Mænd».
Planen ble aldri iverksatt og «Industriens Mænd» ble utført i et format som passet til Hagemanns leilighet i Bredgade. 
Startskuddet hadde imidlertid vært Krøyers bilde «Fra Københavns Børs»  fra 1895. Børsbildet ble Krøyers største arbeide rent arealmessig; det var på 409 x 254 cm og innbrakte maleren den nette sum av 19 444 kroner og 48 øre. En plass i forgrunnen av maleriet kostet de avbildede 500 kroner, en mellomgrunnsplass 300 og bakgrunnen 100 kroner, mens grosserer S.W. Isberg fra handelshuset J.P. Suhr & Søn bidro med 5 000 kroner. Omtrent samtidig utførte Krøyer verket «Et Møde i Videnskabernes Selskab» som var av liknende karakter.
På gruppebildet er de 53 forsamlet i det nyoppførte Østre Elektricitetsværk ved Trianglen på Østerbro i København. Elektrisitetsverket var blitt innviet i 1902. Akkurat som i virkeligheten er G.A. Hagemann avbildet som temmelig liten og sammensunket i ryggen noe som skyldtes et tuberkuloseangrep som barn. 
Flere av personene på bildet har tilknytning til kampen mot tuberkulosen og mens Krøyer arbeidet på sin bestilling, løp Hagemann iherdig rundt på dørene til folk for å påvirke det medisinske fakultetet på Københavns Universitet til å virke for en innstilling av Niels Finsen til Nobelprisen i fysiologi eller medisin, noe som lyktes. Flere av de avbildede industrifolkene hadde hjulpet Finsen med tekniske hjelpemidler, økonomiske tilskudd eller annen hjelp i hans arbeide.
Hagemann var da på toppen av sin karriere og blant annet direktør for Polyteknisk Læreanstalt. P.S. Krøyer fikk 10 000 kroner for verket, noe som svarte til åtte års vederlag som direktør for Læreanstalten.
I og med at bildet var bestemt til å henge hjemme hos Hagemann og ikke på Børsen, kunne bestilleren ta seg større friheter med hensyn til innholdet. Han var naturligvis klar over at bildet primært viste hans eget nettverk gjennom 40 års virke snarere enn et ideelt bilde av personer i dansk industri og arbeidsliv: «Valget lededes mere av mit personlige Forhold til Vedkommende end til noget stærkt Forsøg paa at skavfe en retfærdig Repræsentation av danske Industriledere.» Til gjengjeld var mange av personene på Krøyers bilde drivende krefter i utbredelsen av elektrisitet, telefon, jernbane, gass og vannforsyning etc., hva enten det foregikk i privat (KTAS, Store Nordiske Telegrafselskab) eller offentlig regi (DSB, Københavns kommune). Bildet er ikke en gjengivelse av en sammenkomst i Dansk Ingeniørforening, for bare 37 av de 53 herrene var på dette tidspunkt medlem av foreningen.
Etter mesénen Hagemanns død i 1916 ble det store bildet en eller annen gang i 1930-årene plassert på G.A. Hagemanns Kollegium, som også eide andre hovedverk i dansk kunst. I 1958 ble «Industriens Mænd» kjøpt for 20 000 kroner av Frederiksborgmuseet, hvor det nå befinner seg.
Senere dukket det opp en scrapbok som Hagemann hadde samlet med informasjon om tilblivelsen av verket. Noen vinterkvelder i 1906 hadde han sittet og skrevet ned maleriets historie. Scrapboken inneholder fotografier av maleriet samt korrespondansen mellom han selv, Krøyer og mange av de portretterte. Hagemann skriver at boken bør følge maleriet «hvor det end havner i Verden.» Det gjorde den ikke, men den kom sammen med Alexander Foss' arkiv til Rigsarkivet.

Krøyers arbeidsprosess

I februar 1903 utferdiget Hagemann en liste over personer og grupper som skulle inkluderes i bildet og Krøyer skisserte modellenes plassering i elverkets maskinhall. Krøyer uttrykte sin begeistring for oppgaven overfor både Hagemann og i brev til hans største mesén tobakksfabrikant Heinrich Hirschsprung og ektefelle: «Jeg arbejder nu med fuld Kravt paa det store Billede i mit Atelier, efter at have faaet mit Studie gjort færdigt paa selve Elektricitetsværket. Det elektriske Lys kommer mig nu til praktisk Nytte - foruden Fornøjelsen jeg har havt.» 
Senere skrev han: «Jeg er i et Arbejdshumør som ingensinde. Jeg morer mig ikke blot over at male disse Mennesker, men tillige over at være sammen med dem, tale med dem, høre dem tale om alt mellem Himmel og Jord.»
Ifølge Hagemanns opptegnelser utførte Krøyer en penneskisse, to pastellskisser på kartong og en skisse i olje før det egentlige maleriet. Penneskissen ble borte under arbeidet med maleriet og den ene pastellen tilhører Ingeniørforeningen i Danmark. Den andre pastellen og den lille oljeskissen har ikke tidligere vært kjent, men pastellen dukket opp i august 1995 på Bruun Rasmussen Kunstauktioner og ble kjøpt av Nesa A/S. Oljeskissen er i privat eie.
Arbeidet med gruppebildet gikk strålende inntil sommeren 1903 da Krøyer ble alvorlig syk. Først i desember 1904 kunne han legge siste hånd på verket. På vårparten 1905 ble maleriet signert og vist frem for offentligheten for første gang.