Nygårdsparken

Nygårdsparken er en park på 74,2 dekar som ligger på sør- og vestsiden av Nygårdshøyden i Bergen. Vest for parken ligger Møhlenpris og Marineholmen. Oppe på selve høyden grenser parken til Universitetet i Bergen.

Etableringen av Nygaards Parkselskab

Nygaards Parkselskab ble stiftet av legene Joachim Georg Wiesener og Klaus Hanssen i 1880. Tanken bak parken var å opprette et sted hvor byens beboere kunne spasere og rekreere. Parkselskabet allierte seg blant andre med Brændevinssamlaget og fikk samlet inn pengene som trengtes. Kommunen godkjente prosjektet og parkens tegninger lå klar i desember 1881. Planene ble bestemt etter en konkurranse vunnet av den danske gartneren Severin Lund-Leiberg. Anlegget ble påbegynt i 1882, og arbeidet ble ledet av Lund-Leiberg. Nedre del av parken ble først åpnet i 1883, mens hele parken ble offisielt åpnet i 1885. Nygårdsparken var utformet i tilnærmet engelsk landskapsstil. Den uregelmessige dammen ved inngangen i nordvestenden av parken er den gamle Langedammen i omlagt form. I nedre sørøstre del av parken er et flatt areal med fonteneplassen og en dam med buktende bredder og tre støpejernsbroer. I 1884 ble en stor fontene gitt i gave av konsul Chr. Børs. Denne sto i fontenebassenget fram til 1960-årene, da den ble demontert. En ny fontene ble i nyere tid gitt i gave fra Det Nyttige Selskab. Da parken opprinnelig var stengt om natten var anlegget omkranset av smijernsgjerder og smijernsporter tegnet av arkitekt Johan Adolph Fischer i 1885.

Bergensutstillingen

I 1898 forvandlet bergensutstillingen Nygårdsparken til et utstillingsområde, der folk mot å betale 50 øre i inngangspenger, kunne besøke en dyrepark, en selpark, en botanisk hage, se gjenstander fra Fridtjof Nansens polferd, drikke kaffe i Frieles paviljong der man også delte ut porselenskopper til gjestene, eller ta heisen til topps i Wisbech & Meinichs «Udsigtstaarn med elektrisk Personelevator». Heisføreren stilte i uniform, og trolig var dette den første heisen i Bergen. Norges første personheis ble nemlig fremstilt samme år, ved Wisbechs fabrikk i Kristiania.

Flora

Vegetasjonen i parken består av trær og åpne gressplener som spiller på lag med stedets topografi. Trærne blir brukt både i bestand og som solitærtrær og skaper ulike rom og stemninger. Parken har i dag rundt 330 løvtrær og 50 bartrær. Artene hestekastanje (Aesculus), bøk (Fagus) og lind (Tilia) er mest dominerende. Mange av disse løvtrærne ble plantet allerede på 1880-tallet. Som et viktig tilskudd til parken forærte Rasmus Meyer mange rhododendron og himalaiaseder i 1916. Utvalget av arter i parken er karakterisert som tidstypiske i Nord-Europa og preget av den tyske planteskolestilen, der spesielle avarter av de vanligste løvtrærne ble funnet ute i naturen og dyrket fram på planteskolene. I Nygårdsparken finner man mange slike trær med spesiell vekstformer, bladform eller -farger, som fliketbladet lind, broketbladet lønn, rødlønn, blodbøk, søyleeik og pyramidealm. Typisk for stilen er også hengeformer som formeres ved poding. Eksempler på hengeformer i parken er henge- og paraplyalm. Ett av parkens mest sjeldne trær er en hengehassel.

Parken i nyere tid

Nygaards Parkselskab stod for driften av parken frem til Bergen kommune overtok ansvaret i 1947.

Nygårdsparkens åpne narkotikascene

Siden slutten av 1960-tallet hadde Nygårdsparken har vært en åpen narkotikascene i Bergen, noe som gjorde den til landets eldste åpne narkotikamarked. Den øvre, nordøstre delen av parken var dominert av rusbrukere. Beboere rundt parkområde samt initiativtakere for en opprustning av parken kritiserte sterkt bystyret i Bergen for å la rusbrukere bruke parken som et tilholdssted. Det ble knyttet debatt til hvorvidt politikerne skulle forsøke å flytte rusbrukerne bort eller beholde situasjonen hvor en stor del av den synlige rusmiddelmisbruken var konsentrert i parken.
I august 2014 ble nordre del av Nygårdsparken stengt. Etter omfattende rehabilitering av veier og vegetasjon samt bygging av paviljong med kafé ble første byggetrinn på nye Nygårdsparken gjenåpnet 9. september 2017. Bergen kommune har brukt 25 millioner kroner på prosjektet. Rusmiljøet flyttet til andre deler av byen, blant annet til bydelsomfattende tiltak og Strax-huset.

Nygårdsparkens venner

Våren  2006 ble Nygårdsparkens venner etablert for å viderføre de to legene Joachim Georg Wiesener og Klaus Hanssens intensjoner for parken. Venneforeningen vil skape engasjement for økt bruk og godt vedlikehold av parken. Foreningen arrangerer både parkdag og parkvandring.

Nygårdsparken barnehage

Bergen kommune vedtok i 2007 å etablere en midlertidig barnehage i Nygårdsparken. Barnehagen åpnet januar 2008 og
ble godkjent for 3 år etter man fikk brukstillatelse. I desember 2009 vedtok bystyret i Bergen kommune at barnehagen skulle bli permanent. Etter at Bergen kommune ga seg selv dispensasjon for forlengelse av driften av den midlertidige barnehagen ble de stevnet av en nabo. Kommunen arbeider nå med en ny reguleringsplan for å kunne etablere en permanent barnehage i tilknytning til den tidligere gartnerboligen i parken. Hordaland fylkeskommune har uttalt seg kritisk til planene som vil forringe parkens nasjonale kulturminneverdi. Etter at den midlertidige tillatelsen til barnehagen gikk ut 31.12.2013, søkte kommunen seg selv om å få lov til å fortsette å drifte barnehagen midlertidig frem til 31.12.2017.

Fredning

Etter at Bergen kommune startet riving av de autentiske smijerngjerdene i parken, ble arbeidet stoppet av Hordaland fylkeskommune. På tross av innsigelsene valgte Bergen kommune å forsette arbeidet som var igangsatt. 29. april [[2011 vedtok Hordaland fylkeskommune å midlertidig frede hele Nygårdsparken. 19. mai 2011 påklaget Bergen kommune vedtaket om midlertidig fredning til Riksantikvaren. I klageavgjørelsen fra 27. september 2012 innskrenket Riksantikvaren den midlertidige fredningen til kun å omfatte det autentiske smijernsgjerdet rundt parken. I sitt vedtak la Riksantikvaren til grunn at fylkeskommunen eventuelt ville fatte nye vedtak om midlertidig fredning, om kommunens fremtidige tiltak ble vurdert å kunne true parkens kulturminneverdier, samt at fylkeskommunen ville varsle oppstart av en regulær fredningssak for parken som helhet. 
I desember 2013 ble oppstart av fredning varslet, til nye protester fra politisk ledelse i Bergen kommune. Parkens originale gjerder mot Thormøhlens gate ble restaurert og reetablert sommeren 2014.