Fridalen skole

Starten

Skolen åpnet den 22. august 1939, og inneholdt 28 klasserom, gymnastikksaler, matsal, kinosal, basseng m.m. Arkitekt var byarkitekt Kaspar Hassel (1877-1962), han tegnet for øvrig mange av de store byskolene i Bergen. Skolebygningen har en karakteristisk og monumental nyklassisistisk utforming med streng symmetri. Bygningen er sentrert om et forhøyet sentralt midtparti med fløyer plassert i en svak bue om skoleplassen. 
Skolen startet opp med 910 elever fordelt på 31 klasser. Lærerstaben bestod av 13 lærere, 21 lærerinner. Skolens første rektor/overlærer var Olav Hoprekstad (1875-1965). Han gikk av med pensjon i 1946, og Waldemar Jørgensen (1897-1974) tok over som rektor.

Skolens forhold under 2. verdenskrig

Skolen var i drift i litt over et halvt år før den 2. verdenskrig brøt ut. Krigen fikk innvirkning på skolens hverdag. I første omgang måtte skolen stenge. Tyskerne overtok den midlertidig som hjelpesykehus. Skolen startet opp igjen den 15. august samme år. Haukeland, Solhaug og Minde skoler ble også lokalisert på Fridalen skole. I 1942 krevde okkupasjonsmakten at lærerne meldte seg inn i det NS-styrte lærersambandet, men mange lærere nektet. Lærernekten førte til at over 1000 lærere ble arrestert og internert, deriblant tre lærere fra Fridalen skole. Skolen ble igjen stengt for en kort periode våren 1942 og rektor Hoprekstad ble løst fra sin stilling. En annen kom inn i hans sted fram til 1945.
20. april 1944 ble skolen midlertidig omgjort til sykehus etter eksplosjonen på bryggen. Solheim og Ny-Krohnborg skoler stengte etter bombingen av Laksevåg den 4. oktober 1944, og de største barna ble overført til Fridalen skole. Nå var det bare de øverste klassene som gikk på skolen. Overlærer Marie Støen styrte en brevskole for barn fra 2. til 5. klasse. Hoprekstad ble gjeninnsatt i sin stilling som rektor den 9. mai 1945, men det ble kortvarig. Kommando Bjørn West, som hadde ligget i fjellene omkring Matre, overtok Fridalen skole den 14. mai. Skolen ble tatt i vanlig bruk igjen 1. september samme år.

Etterkrigstiden

Høsten 1946 var skolen utvidet med 41 klasser og 40 lærere. På 1940 og -50-tallet ble det bygd ut mange boligområder i Årstad og på Landås. I 1954 hadde skolen 82 klasser og 89 lærere. Skolen ble overfylt, slik at den måtte holde åpent fra kl. 8 til 19 for å få undervist alle. Sydneshaugen skole hadde undervisning på Fridalen hver ettermiddag i en periode. Det ble etter hvert opprettet flere nye skoler i bydelene for å dekke det økende behovet.

Nedleggingstruet

På 1980-tallet var Fridalen skole ved flere anledninger nedleggingstruet. I 1983 i forbindelse med skolebruksplanen av samme år. Deretter i 1984 i forbindelse med kommunens budsjettbehandling, der fem skoler ble brukt som salderingspost. Disse to første forslagene ble nedstemt i bystyret. I 1985 var det snakk om at TV2 og NRK trengte lokaler i Bergen. Kommuneadministrasjonen tilbød TV-kanalene å overta Fridalen skole. Men Fridalen skole med foreldre og andre beboere i området mobiliserte til kamp for skolen. Fra 2004 til 2006 var det på ny planer om å legge ned skolen, denne gangen fordi den ble vurdert som i så dårlig stand at det var mer lønnsomt å legge den ned fremfor å pusse den opp. Atter en gang mobiliserte foreldre og andre seg til kamp for skolen, og atter en gang vant de. Skolen fikk bevilget penger fra kommunen til oppussing. Deler av skolen ble leid ut til Bergen Racketsenter som åpnet ny barnehage der i 2007. Dette var for å utnytte skolen bedre og for å dekke barnehagebehovet i forbindelse med regjeringens løfte om full barnehagedekning.

Arkivet

Informasjon om skolen finnes i skolens arkiv, oppbevart ved Bergen Byarkiv. Arkivet etter Fridalen skole inneholder informasjon om skolens bygning, organisering, prosjekter, daglige arbeid, elever, lærere og personale. Arkivet inneholder også en del fotografier som forteller om dagliglivet ved skolen.