Nasjonal digital læringsarena

Internasjonalt samarbeid

NDLA samarbeider med Khan Academy om oversetting og tilrettelegging av nettsidene, norske undertekster på videoer, norsk rammeverk og norske oppgaver. I tillegg har NDLA et samarbeid med PhET-prosjektet hos University of Colorado hvor de bidrar med midler for produksjon av simuleringer i HTML5, samt oversetting og tilrettelegging til bokmål og nynorsk.

Teknologi

NDLA ble utviklet i publiseringssystemet Drupal versjon 6. Løsningen ble opprinnelig laget av utviklermiljøet hos Utdanning.no, men ansvaret for videreutvikling og drift er nå overtatt av firmaet Cerpus. Kildekoden til systemet er fri programvare, som kan benyttes av andre som ønsker å utvikle digitale læremidler. I 2018 gikk NDLA over til microservice-basert infrastruktur og deling av kildekode på github.

Priser og nominasjoner

NDLA ble nominert til prisen European Public Service Award (EPSA) i 2011 . Prisen deles ut en gang i året innen EU/EØS-området, og ambisjonene er å utvikle bedre måter å løse utfordringene i den offentlige forvaltningen på. NDLA var kandidat til prisen under tittelen "NDLA: Innovation in Acquisition, Development and Distribution of Digital Learning Resources". Totalt ble 274 initiativ vurdert, og i sluttrunden gjensto 15 kandidater.
I 2014 vant NDLA Boldic Award for sitt åpne og innovative tilbud på ndla.no. I sin begrunnelse sa juryen at NDLAs prosjektetstrategi og løsninger kan være skalerbar over hele Norden og Baltikum, og at NDLA tilbyr en unik måte å jobbe sammen for å fremme nettbasert læring og IKT-støttet fleksibel livslang læring.
I 2017 ble NDLA tildelt Open Education Awards for Excellence 2017. Prisen, som er den største internasjonale utmerkelsen innen området åpne læremidler, deles ut av Open Education Consortium. Prisen til NDLA er i kategorien “Beste åpne portal”

Eksterne evalueringer

Læremidlene fra NDLA blir jevnlig evaluert av uavhengige tredjeparter. En ekstern brukerundersøkelse fra 2013 viste at NDLA ble mest brukt som supplement til tradisjonelle lærebøker og at bruken i stor grad var lærerstyrt. Elever fremhevet e-forelesninger og oppgaver med ulik vanskelighetsgrad som det mest nyttige. Både lærere og elever fremhevet muligheten for differensiering og utvikle innhold og oppgaver med ulik vanskelighetsgrad som kan bidra til å gi både svake og sterke elever tilpasset opplæring.
En ekstern undersøkelse fra 2017 viser at flertallet av lærere opplever at mangfoldet av digitale læremidler har økt og at de selv har en aktiv rolle.

Innkjøp og produksjon

Gjennom offentlige anbudsrunder etterspør NDLA digitale læremidler i markedet for å dekke alle læreplanmålene i de aktuelle fagene. NDLA etterspør produksjonstjenester, miljøer for utvikling av deler av digitale læremidler, og noen ganger etterspørres miljøer som kan påta seg oppgaven med å dekke hele læreplaner.
Det redaksjonelle arbeidet med å organisere, metamerke og sammenstille læremidlene i det enkelte fag, er lagt til en fagredaksjon med faglig-pedagogisk kompetanse. Fagredaksjonene er rekruttert fra videregående skoler i fylkeskommunene. Innholdet på fagsidene kvalitetssikres av høyskole- og universitetsmiljøer eller andre fagmiljøer. Alle bærende læremiddel publiseres i begge målformer samtidig.
Når behovet ikke kan dekkes gjennom etterspørsel, kan fagredaksjonene produserer innhold selv. Forlagene inviteres til samarbeid i hver innkjøpsrunde, og står fritt til å komme med tilbud for å få gode avtaler for sitt innhold.

Finansiering

Inntektsgrunnlaget til NDLA er basert på bidrag på 400 kroner per elev fra alle fylkeskommunene, unntatt Oslo. Dette gir en inntekt på om lag 64 millioner kroner per år, men i 2013 var dette lavere fordi Akershus fylkeskommune ikke deltok i samarbeidet. I 2013 gikk 66 % av NDLAs netto kostnader til innkjøp i markedet. Siden oppstarten har NDLA fått over en halv milliard fra det offentlige for å utvikle produkter for videregående skole.
NDLA ble klaget inn for EFTAs overvåkningsorgan (ESA) av Den norske Forleggerforening i 2010, da foreningen mente det offentliges støtte på over 150 millioner kroner var brudd på regler for statsstøtte og ødeleggende for etableringen av et marked for digitale læringsmidler.
Klagen ble først avvist av ESA 12. oktober 2011, men i desember 2012 ble beslutningen om avvisning av klage satt til side av EFTA-domstolen etter klage fra Forleggerforeningen. EFTA-domstolen annonserte i mars 2013 en formell etterforskning av finansieringen av NDLA, og ESA gjenåpnet saken. Etter en nærmere undersøking av saken kom ESA i juni 2014 til samme konklusjon som tidligere, nemlig at finansieringen av Nasjonal digital læringsarena ikke er ulovlig statsstøtte.