Statsbudsjettet 2015

Uførereformen

Uførereformens bakgrunnsarbeid er en proposisjon av 27. mai 2011 og en påfølgende innstilling av 6. desember 2011. Reformen ble vedtatt av Stortinget den 12. desember 2011.

Budsjettforhandlingene med KrF og Venstre

Kristelig Folkeparti la frem sitt alternative statsbudsjett for 2015 den 31. oktober 2014. Venstre la frem sitt alternative statsbudsjett den 3. november 2014. De to partiene ble i utgangspunktet tilbudt å delta i utformingen av regjeringens budsjettforslag, men avslo invitasjonen.
Den 4. november 2014 klokken 11 innledet regjeringspartiene budsjettforhandlinger med begge samarbeidspartiene. Forhandlingslederne var i starten Svein Flåtten (H), Gjermund Hagesæter (FrP), Hans Olav Syversen (KrF) og Terje Breivik (V). Forhandlingene ble vanskelige, og avstanden var stor mellom spesielt Frp og Venstre. Venstre ville gi 4,2 milliarder kroner mer til miljø- og klimasatsning, grunnet en ny klimarapport som ble lagt frem for FN 2. november. Et annet stridstema var formuesskatten; Venstre foreslo skatteskjerpelser på 3,7 milliarder sammenlignet med regjeringens forslag. De ønsket ikke å redusere satsene for formuesskatten, men heve bunnfradraget. KrF ønsket ingen reduksjon i formuesskatten. Både Venstre og KrF ønsket å stanse regjeringens foreslåtte kutt i barnetillegget til uføre. Den 9. november åpnet KrF-politikere for brudd i forhandlingene, og den 11. november stod de fortsatt i stampe. Den 11. november ble også forhandlingene flyttet opp et hakk, til parlamentarisk nivå. Nye forhandlingsledere ble Trond Helleland (H), Harald Tom Nesvik (FrP), Knut Arild Hareide (KrF) og Trine Skei Grande (V).
Sent den 11. november ga Venstre etter for regjeringens krav om å senke formuesskatten og bilavgiftene. Den 12. november fortsatte forhandlingene, uten å føre til enighet. Av et budsjett på nesten 1200 milliarder kroner, var det i underkant av ti milliarder som skapte trøbbel, relatert til formuesskatten, miljøavgifter og kutt i barnetillegget i uføretrygden. Heller ikke 13. november ble det enighet; de to parlamentariske lederne Trine Skei Grande (V) og Knut Arild Hareide (KrF) utelukket ikke forhandlingsbrudd. Regjeringspartiene gikk likevel med på å redusere kuttet i barnetillegget til uføre. De nektet å bruke flere oljepenger, men ble 16. november tvunget til å foreslå kutt i egne budsjett for å imøtegå mellompartienes valgløfter. Den 17. november ble budsjettet gjennomgått på nytt punkt for punkt, og det ble klart at mange av mellompartienes hjertesaker kom til å ryke, og erstattes av kompromisser; KrF godkjente endelig kutt i formuesskatten, men mindre enn Høyre ønsket. Den 18. november fortsatte fastlåste forhandlinger mellom FrP og Venstre om bilavgiftene. Den 19. november uttrykte både KrF og Venstre tro på at de ville lykkes i å lande et budsjett neste dag. Partene kom heller ikke i mål 20. november, men Venstre gikk med på å fryse bensinavgiftene, etter en avtale hvor Høyre truet med kabinettsspørsmål. Forhandlingene fortsatte utover natten.

Budsjettforliket

Den 21. november klokken 4.30 var partene enige om et budsjett. Budsjettforliket innebar at formuesskatten ble senket fra 1,0 til 0,85 prosent, mot 0,75 prosent i regjeringens forslag. Innslagspunktet økes fra 1 million til 1,2 millioner kroner, som foreslått i regjeringens opprinnelige forslag. Økt elektrisitetsavgift, avgift på plastposer og dyrere flyreiser ble et resultat av forliket, mens diesel- og bensinavgiftene fryses. Momsfri netthandelskvote økes fra 200 til 350 kroner, mot 500 kroner i det første forslaget. Klokken 11 samme dag innkalte de fire partiene til en pressekonferanse i Vandrehallen på Stortinget.
Plastposeavgiften ble foreslått i de alternative budsjettene til både KrF og Venstre; også i  partiprogrammene for perioden 2013–2017 vedtok begge partiene avgifter på plastposer. Like etter budsjettforliket ble det likevel en disputt mellom Venstre og FrP om hvem som fikk avgiften gjennomført. Handelsnæringen mente avgiften var uten miljøeffekt, renovasjonsselskapene i flere byer fryktet at den ville gi mer forurensning, og butikk-kjeden Kiwi var bekymret for at den ville ramme miljøvennlige bioposer.

Andre budsjettforslag og finansdebatten

Senterpartiet la frem sitt alternative statsbudsjett 17. november 2014. Den 18. november 2014 la Sosialistisk Venstreparti frem sitt alternative statsbudsjett. Arbeiderpartiet la frem sitt alternative statsbudsjett 19. november. Miljøpartiet De Grønne la frem sitt alternative statsbudsjett 21. november.
Den 21. november stod finansdebatten i fare for å bli utsatt, grunnet de langvarige budsjettforhandlingene; senere samme dag ble det kunngjort at Stortinget rekker debatten innen tidsfristen 27. november, slik at budsjettet kunne vedtas uten forsinkelser. Den 22. november ble det likevel klart at finansdebatten ble utsatt. En midlertidig innstilling fra finanskomiteen om det opprinnelige budsjettforslaget, ble lagt frem 20. november. En tilleggsinnstilling for det endelige budsjettet ble lagt frem 28. november.
Finansdebatten fant sted 1. desember, og startet klokken 10.

Etterspill

Den 18. november sa Erna Solberg at hun kom til å møte de andre tre borgerlige partilederne i etterkant av budsjettforhandlingene, for å evaluere samarbeidet og forhindre budsjettkluss neste år. Også 23. november sa hun at det vil gjøres en grundigere jobb i forkant av budsjettforhandlingene neste år, i form av samtaler mellom partiene. Den 22. november varslet KrF og Venstre gjennomgang av budsjettprosessen, hvor en 18 dager lang, utmattende dragkamp satte samarbeidet på prøve.