Recep Tayyip Erdoğan

Bakgrunn

Ettersom høyere utdanning er påkrevd for å tiltre presidentembetet i Tyrkia, har Erdoğan påstått at han er utdannet økonom fra Marmara-universitetet i Istanbul, men det hersker tvil om vitnemålet er ekte eller forfalsket. Han var i mange år en kjent fotballspiller i hjemlandet. Sin politiske skolering fikk han under Necmettin Erbakan i det nå oppløste Nasjonale redningspartiet. Etter militærkuppet i 1980 ble alle politiske partier forbudt, men etter demokratiseringen i 1983 dannet tidligere medlemmer av Redningspartiet Velferdspartiet (Refah Partisi). Erdoğan ble valgt til partileder i 1985. Ved valget i 1991 brøt Velferdspartiet sperregrensen på 10 %, og  Erdoğan ble innvalgt i Nasjonalforsamlingen Meclis som parlamentsmedlem fra Istanbul.

Politisk virke

Ved lokalvalget i 1994 ble Velferdspartiet største parti, og Erdoğan ble ordfører i Istanbul. Her vant han ry som en effektiv administrator; han sørget for å effektivisere byens transportsystem, og iverksatte samtidig populære byfornyelsesprogrammer.
I siste halvdel av 1990-åra var tyrkisk politikk inne i en kaotisk periode. I 1996 ble Velferdspartiet erklært grunnlovsstridig, hvoretter medlemmene straks organiserte seg i Dydspartiet (Fazilet Partisi), som i sin tur ble funnet grunnlovsstridig i 1999. Dessuten ble Erdoğan i 1998 dømt til fire måneders fengsel for å ha oppfordret til religiøst hat etter at han på et politisk møte leste høyt fra et kontroversielt dikt.
I 1999 oppsto det en splittelse blant medlemmene av det tidligere Velferdspartiet mellom tradisjonalister som ville være tro mot den islamske bevegelsen og Erdoğans fraksjon, som ville forene islamske verdier med et sekulært demokratisk system. De siste organiserte seg da i AK Parti, mens tradisjonalistene dannet Saadet Partisi.
Ved valget i november 2002 var det stor misnøye med den økonomiske politikken til de etablerte partiene og med måten de hadde håndtert jordskjelvet i 1999, og AK Parti fikk 34,3 % av stemmene og rent flertall i nasjonalforsamlingen. 
Siden Erdoğan var blitt dømt til fengsel i 1999, kunne han ikke stille som kandidat ved valget i 2002 på grunn av en bestemmelse i grunnloven om at straffedømte ikke kunne ha politiske verv. Abdullah Gül ble derfor statsminister, men vek plassen for Erdoğan da denne bestemmelsen i grunnloven ble opphevet. Erdoğan ble i mars 2003 bedt av presidenten å danne regjering. Erdoğans regjering har til tider hatt et anspent forhold til landets militære ledere, som har ment at den setter den nasjonale enheten på spill med en påstått islamistisk politikk. Erdoğan er også blitt utsatt for kritikk av den sekulære intellektuelle eliten, fordi han ville at eksamenskarakterene til yrkesorienterte videregående skoler, deriblant de offentlige imam-skolene (Imam Hatip-skolene), skulle telle like mye som karakterene til allmenne-orienterte videregående skoler ved opptak til universiteter og høyskoler. Han fikk også mye kritikk fordi han ville tillate religiøse symboler på universitetene, deriblant bruken av hijab. Røykeforbudet som Erdoğan innførte etter Norge og Irland, fikk også kritikk fra den sekulære eliten.
I utenrikspolitikken har Erdoğan fortsatt å pleie vennskapelige forbindelser med både USA og Israel – selv om forholdene til begge land har vært igjennom kriser – samtidig som han prøver å bedre forbindelsene til de arabiske nabolandene (som kritiserer Tyrkia for sitt sekulære styresett), mens EU-forhandlingene kanskje er det viktigste området i utenrikspolitikken. Dessuten har han fått i stand en oppmyking av forholdet til Hellas ved å gi avkall på en hard linje i Kypros-spørsmålet. I mai 2004 ble han den første tyrkiske statsminister som gjestet Hellas siden 1988, og den første som besøkte den tyrkiske minoriteten i det greske Thrakia siden 1952. Besøket ble en diplomatisk triumf, da den greske statsministeren, Costas Caramanlis, kunngjorde at Hellas ville støtte Tyrkias søknad om EU-medlemskap.
Etter Gaza-krigen har Erdoğan vært den politiske lederen både i Tyrkia og ut i verden som har kommet med de skarpeste kritikkene til Israel, noe som toppet seg etter Israels bording av hjelpeflåten Mavi Marmara til Gaza, noe som førte til at 9 sivile ble drept og flere alvorlig skadet.
Under valget 12. juni 2011 ble han gjenvalgt for en tredje periode, etter at AKP fikk 49,83 % av stemmene.
Etter valget 7. juni 2015 fikk ikke Erdoğans parti den tilstrekkelige majoriteten for å danne regjering, koalisjonsforhandlinger brøt sammen og presidenten har selv foreslått (per 21. august) nyvalg til 1. november.

Kuppforsøket i 2016

Fredag 15. juli 2016 ble det gjennomført et kuppforsøk mot regjeringen i Tyrkia. Etter dette innførte Erdoğan unntakstilstand der han satte til side Den europeiske menneskerettskonvensjonen (EMK) (med henvisning til konvensjonens artikkel 15 om fravik i krisesituasjoner), han gav reiseforbud for akademikere og avsatte over 50000 dommere og andre offentlige tjenestemenn. Disse tiltakene har ført til at Tyrkia nærmer seg et autoritært styresett med Erdoğan som øverste statsleder.