Luftfarten mellom verdenskrigene

Sivil luftfart

I løpet av denne periodeen ble sivil luftfart vidtomspennende, og mange vågale og dramatiske hendelser skjedde, slike som jorden rundtflyvninger, air race og barnstorming og oppvisninger. Mange kommersielle flyselskap ble opprettet under denne perioden. Lang-distanse flyvninger for den luksusreisende ble mulig, først med luftskip, men etter Hindenburg-katastrofen, falt luftskip fra og flybåter ble dominerende.

Militær luftfart

I militær luftfart ble det raske hel-metall monoplan utstyrt med opptrekkbart understell, først satt i produksjon i Sovjetunionen med Polikarpov I-16 i 1934 — fortsatte med slike klassiske konstruksjoner som den tyske Messerschmitt Bf 109 og den britiske Supermarine Spitfire, begge i utstrakt bruk i den kommende krig.

Luftskip

Flere land opererte luftskip mellom de to krigene, inklusive Storbritannia, United States, Tyskland, Italia, Frankrike, Sovjetunionen og Japan.
Denne perioden markerte den store Æra for luftskip. Før første verdenskrig hadde pionerer, slike som det tyske Zeppelin kompani begynt passasjerruter, men luftskip bygget i de årene ble større og mer berømte. Store luftskip ble også eksperimentert med til militære formål, spesielt de to amerikanske for transport av fly, men deres størrelse gjorde dem sårbare og eksperimentene ble avsluttet. Noen ganger kalt Luftfartens gullalder , er perioden mellom slutten på første verdenskrig (1918) og begynnelsen på andre verdenskrig, (1939) var karakterisert av den progressive endring fra de langsomme tre-og-duk biplan fra første verdenskrig til de raske, strømlinjede metall monoplan. De skapte en revolusjon innen både sivil og militær luftfart. Ved utbruddet av andre verdenskrig i 1939 var biplan alle blitt avleggs. Denne revolusjon var mulig på grunn av utviklingen av lette flymotorer med økende ytelser. Jetmotoren begynte også å bli utviklet på 1930-tallet, men ikke tatt i operativt bruk før senere.
I 1919 fløy det britiske luftskip R34 to ganger over Atlanterhavet og i 1926 fløy det italienskbygde halvstive luftskip, Norge over Nordpolen som det første.
Det første amerikanskbygde halvstive luftskip, Shenandoah fløy i 1923. Shenandoah var først til å bruke helium. Det fantes så lite av denne gass så verdens reserver gikk med til dette ene luftskip.

Flyvende hangarskip

US Navy utforsket ideen med å bruke luftskip som flyvende hangarskip. Mens britene hadde eksperimentert med et "trapes" på R33 mange år tidligere, bygde amerikanerne hangarer inne i to nye luftskip. Akro 4 og Mackon ZRS-5 som var verdens største luftskip på den tid med kapasitet til å frakte fire F9C Sparrowhawk jagerfly i sin hangar. Selv om det var vellykket ble ideen ikke drevet videre. På den tiden begynte Marinen å utvikle en ny doktrine for bruken av disse luftskip. Begge hadde gått tapt i ulykker. Mer spesielt sjøflyet hadde blitt mer modent og ble sett på som en bedre investering.
Empire State Building, den gang verdens høyeste bygning ble ferdig i 1931 med en luftskipsmast i forventningen av luftskip til passasjerafikk.

Luftskip i dag

De mest moderne luftskip like før andre verdenskrig var passasjer-luftskipene, de stive luftskip bygget sv det tyske Zeppelin kompani, spesielt Graf Zeppelin fra 1928 og Hindenburg fra 1936.
Graf Zeppelin var ment å stimulere interessen for passasjertrafikk med luftskip, og var det største luftskip som kunne bygges i selskapets hangar. Dets motorer gikk på blågass, tilsvarende propan som var lagret i gassbeholdere under vannstoffceller, Siden propan var tyngre, luft og unnslapp etter hvert som gassen ble brukt, måtte en ventilere hydrogen. Graf Zeppelin ble første til å fly rundt jorden.+
Luftskip operasjoner led en serie med stekt publiserte fatale ulykker, spesielt den britiske R101 i 1930 og tyske Hindenburg i 1937. Etter Hindenburg-katastrofen, var tiden for store luftskip definitivt og effektivt over.

Fremskritt i luftfarten

.
I løpet av de sene 1920-årene og tidlig 1930-årene var tilgjengelig kraft fra flymotorene økt betydelig, det gjorde det mulig å tilpasse de til cantilever-vingen monoplan, opprinnelig frontet så langt tilbake som Junkers J 1, sent i 1915]]. Muligheten til å håndtere høyt mekanisk stress fremkalte denne avanserte form på flyskrogfilosofi passende disse hel-metall flyenes konstruksjon, en teknikk fremmet av noen tidligere konstruktører, og den økende tilgjengelighet høy styrke-til-vekt aluminum legeringer — først brukt av Hugo Junkers i 1916-17 som duralumin for hans hel-metall flyskrog — gjorde det praktisk mulig å bygge de første hel-metal rutefly, som Ford Trimotor konstruert av William B. Stout og Junkers' eget rutefly, som Junkers F13 å bli bygget og akseptert i bruk. Da Andrej Tupolev på samme måte brukte Junkers solide teknikk for hel-metall fly, rangerte hans konstruksjoner i størrelse fra små til det enorme 63 meter vingespenn, åtte motors Tupolev ANT-20,Maksim Gorki største fly noensinne bygget før andre verdenskrig.
de Havilland DH.88 Comet racer fra 1934 var et av de første til å inkorporere alle de nye materialer i et moderere hurtig monoplan, inklusive forserket hud kunstruksjon, en tynn cantilever ving, opptrekkbart understell, flaps, regulerbar propell og innelukket cockpit. Uvanlig for et slikt teknisk avansert fly var at tre ble brukt, noe som var mulig med oppfinnelsen av ny syntetisk resinlim.
Comet ble drevet av to spesial, men ellers standard produserte de Havilland Gipsy Six motorer med en kombinert ytelse på 460 hk. Dette sammenliknet med for eksempel, på den ene side to BMW IIIa motor i Junkers CL.I hel-metall monoplan fra 1918 og t1i 172 hp Rolls-Royce Merlin C motor som ble brukt i prototypen av Spitfire i 1936.
På 1930-tallet begynte utviklingen av jetmotor i Tyskland og England. I England patenterte Frank Whittle en jetmotor i 1930 og mot slutten på ti-året begynte utvikling sv motoren, I Tyskland patenterte Hans von Ohain sin versjon av en jetmotor i 1936 og begynte utvikling av Heinkel HeS. De to var ikke klar over hverandres arbeider, men begge, den britisk og den tyske ville drive et jetfly innen utgangen av andre verdenskrig. I Ungarn begynte György Jendrassik bygging av verdens første turboprop motor