Josef Beran

Bakgrunn

Josef Beran var den eldste av fire barn av skolelæreren Josef Beran og hans hustru Marie Lindauerová (født 16. mai 1866, niese av maleren Gottfried Lindauer). Farens inntekt var lav. Beran vurderte å studere medisin, men en religionslærer på skolen mente at han ville bli en god prest og brukte sin innflytelse for å sikre han passende utdannelsesplasser.

Prest, professor

Etter grunn- og gymnasieutdannelse studerte Beran katolsk teologi og filosofi i Pilsen og deretter ved Det pavelige universitet Gregoriana i Roma. Der ble han presteviet den 10. juni 1911.
Han virket deretter som kapellan i erkebispedømmet Praha. Fra 1917 underviste han i religionspedagogikk ved læreinstituttet for Sta. Anna-skolesøstrene i Praha. Fra 1929 underviste han i pastoralteologi ved det erkebispedømmelige presteseminar i Praha, og i 1932 ble ha dets regens (rektor). Hsn ble også professor i teologi ved Karlsuniversitetet.

Fange i konsentrasjonsleirer

Etter drapet av Reinhard Heydrich ble Beran i juni 1942 arrestert av nazistene som gissel i 1942. Først satt han i Pankrácfengselet i Praha og deretter i konsentrasjonsleirene Theresienstadt og Dachau. Etter krigsslutt vendte han tilbake til vervet som regens ved presteseminaret.
I Dachau traff Josef Beran pallottinerpateren Richard Henkes, som omkom mens han pleiet tyfussyke tsjekkere.

Erkebiskop av Praha

Erkebispestolen i Praha hadde stått tom siden 1941, og den 4. november 1946 utnevnte pavet Pius XII til erkebiskop der. Han ble bispeviet den 8. desember 1946 av den apostoliske nuntius i Tsjekkoslovakia erkebiskop Saverio Ritter; medkonsekrerende var Mořic Pícha, biskop av Hradec Králové, og Anton Eltschkner, hjelpebiskop i Praha.
Etter at det borgerlige demokratis undergang i februar 1948 og kommunistenes maktovertakelse, styrte det nye regime en undertrykkende kurs mot den katolske kirke. Katolske publikasjoner ble forbudte, katolske forlag beslaglagt, katolske skoler stengt. Vatikanet ble erklært som fiende, nuntien i Praha ble utvist.
Beran kritiserte regjeringens antikirkelige tiltak. Med dem ønsket regjeringen ved hjelp av den såkalte Katolske Aksjon og omdanne den katolsk,e kirke til en nasjonal kirke atskilt fra Roma. Erkebiskopen sendte ut et hyrdebrev hvori han nektet å la kirken underkaste seg det kommunistiske regimen. Etter at han dagen før i Strahovs abbedikirke hadde kritisert de antikirkelige tilkakene, ble han arrestert den 19. juni 1949 og isolert fra omgivelsene. I oktober 1949 opprettet regimet et statlig kirkeembede som skulle overvåke oh styre all kirkelig virksomhet. I 1950 bl alle medlemmer av katolske ordenssamfunn sendt til konsentrasjonsleirer eller omskoleringsleirer, og beskyldt for spionasje og virke for Vatikanet. Beran ble først holdt i husarrest i det erkebiskoppelige palass. Fra 1950 til 1963 ble han stadig flyttet rundt til nye og hemmelige oppholdssteder. Han visste ikke selv hvor han befant seg, og fikk ikke lov til å lese aviser, heller ikke kommunistiske. Heller ikke etter den offisielle løslatelse i 1963 fikk han lov til å vende tilbake til Praha - han ble tett overvåket av de statlige sikkerhetsmyndigheter.

Kardinal, eksil

Etter at Beran i 1965 ble opptatt i kardinalskollegiet av pave Paul VI, klarte det pavelige diplomati å sikre hans utreise til Roma. Da han hadde reist, ble han erklært som utvist av den tsjekkoslovakiske regjering under Antonín Novotný. Noen tilbakereise var ikke mulig.
I Roma deltok kardinal Beran på frmn siste sesjonsperiode av Annet Vatikankonsil. Der holdt han en tale om alle bekjennelsers samvittighets- og religionsfrihet. I Roma grunnla han «Det tsjekkiske religiøse sentrum Velehrad». Av omtanke til de troende i Praha tilbød han paven flere ganger å tre tilbake, men paven avslo. I 1965 utnevtne paven den i 1949 hemmelig bispeviede František Tomášek til apostolisk administrator av Praha.
Heller ikke under Praharvåren fikk Beran mulighet til å reise hjem. Etter Jan Palachs selvbrenning i januar 1969 kringkastet Radio Vaticana en tale av kardinal Berans rettet til hjemlandet.

Død, begravelse

Den 17. mai 1969 døde kardinal Beran i Roma. Tsjekkoslovakia netket å la hans levninger bringes til hjemlandet. Pave Paul VI gav ham en ære som ellers bare tilkom paver: Beran ble bisatt i krypten under Peterskirken. Beran hadde selv i sitt testament ønsket en begravelse i hjembyen Pilsen eller i Praha. I april 2018 ble hns levninger overført fra Roma til Praha, og bisatt den 23. april 2018 i Veitsdomen.