Håkvik kraftverk

Opprinnelig utbygging

I 1948 besluttet Narvik kommune at helle fallet fra Nedstevatn ned til Rombakfjorden. Tidligere var den nedre del av vassdraget utbygg av Narvik kommune i årene 1912-15. Her ble det bygget to kraftverk med en samlet ytelse på 1,5 MW. Det nye kraftverket som ble ferdig i 1954 inkludert regulering av Nedstevatn og Storvatnet. Fra inntaket i Nedstevatn ble det laget en 3 km lang tilløpstunnel med tverrsnitt 5,1 m² under Ankenesfjellet. I enden av denne tunnelen ble det bygget et fordelingsbasseng, og fra denne går det en trykksjakt på 380 m ned til kraftstasjonen ved Beisfjorden. Diameteren på trykksjakten var 1,5 m og helningen 31°. Røret til trykksjakten var 10 mm tykt og ble innstøpt i tunnelen i fjellet. Det ble installert to francisturbiner med vertikal aksel, disse ble levert av Sørum mekaniske verksted. Generatorene har hver en ytelse på 5,7 MVA og 4,5 kV og ble levert av NEBB. Midlere årsproduksjon er på 41 GWh. En større modernisering ble fullført i 2002, da ble magnetiseringsutrustning, høyspentanlegg og kontrollanlegg byttet ut.

Utvidelse av vassdragsreguleringen

Det ble i august 2011 sendt søknad til NVE fra Nordkraft Produksjon AS om overføring av Tverrdalselva til Håkvikelva. Tverrdalselva ligger ca. 6 km sørøst for Storvatnet. Søknen inkluderer også bygging av Sjursheim kraftverk og Nervatnet kraftverk. Sjursheim kraftverk hovedsakelig tilføres vann fra Tverrdalselva, og vil ligge ovenfor Sjursheimvatnet i Håkvikdalen ca. 1 km øst for Storvatnet. Dette vil få en ytelse på 15,2 MW og en estimert årsproduksjon på 34,4 GWh. Fra Storvatnet til Nervatnet planlegges en overføringstunnel og ved utløpet av denne skal Nervatnet kraftverk plasseres. Dette vil få en ytelse på 2,0 MW og en estimert årsproduksjon på 5,2 GWh. Håkvik kraftverk vil som en konsekvens av overføringen få en økt årsporduksjon på 16,3 Gwh, slik at årsproduksjonen blir på 62,1 GWh. Det er imidlertid flere alternativer i konsesjonssøknaden der blant annet bare en, eller ingen av de nevnte kraftstasjonene bygges. 
I konsesjonssøknaden er temperaturendringer i vassdraget vurdert til å øke med noen grader. NVE har også utført en omfattende analyse av temepraturforholdene og hva dette eventuelt vil bety for lakolaklimaet. I denne analysen forventes det ingen endringer av betydning for lokalklima og små endringer i Beisfjorden. Konsesjonssøknaden vurderer videre at det vil bli middels positive konsekvenser av at Storvatnet får bedre fylling på grunn av overføringen. Dette vil være positivt for reiseliv, friluftsliv, landskap, kulturhistorie, kulturminner og samiske kulturminner. For flora og vegetasjon forventes samlet liten negativ konsekvens. Det er ikke registrert vanntilknyttede rødelistearter i området. Derimot vil tapping av vann i Tverrelva få stor negativ konsekvenser for friluftslivet. Andre virkninger for friluftsliv er vurdert til å være mindre negative. Når det gjelder vilt og fiske forventes samlede konsekvenser til liten til middels negativ. Samlet konsekvens for reindrift vurderes også til liten negativ. Forum for natur og friluftsliv – Nordland er negativt innstilte i sin høringsuttalelse og mener at området er mye brukt til friluftsliv, og at tiltaket har store negative konsekvenser for dette. De er også negative til konsekvensene for laksefisk, og mener at det ikke er godt nok utredet.