Utdannelse i Norge

Utdannelse i Norge vedtas av Stortinget etter regjeringens forslag til mål og rammer, mens Kunnskapsdepartementet (KD) er landets øverste forvaltningsorgan og har ansvaret for gjennomføring av den nasjonale skolepolitikken. 
En felles nasjonal standard blir sikret gjennom lover, forskrifter og læreplaner. Fylkesmannen i hvert fylke har ansvar for rapportering, tilsyn og kontroll med at lov- og regelverket blir fulgt, medvirkning til kvalitetsutvikling, informasjon, veiledning og løpende forvaltningssaker.
Utdanningsdirektoratet ble opprettet 15. juni 2004. Direktoratet har oppgaver innen utvikling, vurdering, forvaltning og informasjon. 
I de senere år er det foretatt en betydelig delegering av ansvar og beslutningsmyndighet fra staten til kommunene og fylkeskommunene. Kommunene har ansvaret for drift og administrasjon av grunnskolene, mens fylkeskommunene har ansvaret for de videregående skolene. Lovverket og læreplanverket gir forpliktende rammer, men innenfor disse kan kommunen, skolen og lærerne øve innflytelse på lærestoff og arbeidsmåter. Den enkelte skole ledes av en rektor og har ulike råd og utvalg. Staten yter betydelige økonomiske tilskudd til driften av grunnskolene og de videregående skolene. Staten har ansvaret for universiteter og høyskoler.

Barnehage

Barnehagene i Norge er pedagogisk tilrettelagt tilsynsvirksomhet for barn under opplæringspliktig alder.

Grunnskole

Grunnskolen i Norge er tiårig. Elevene begynner det året de fyller seks. Småskoletrinnet omfatter 1. til 4. klasse og mellomtrinnet 5. til 7. klasse på barneskolen. Ungdomstrinnet omfatter 8. til 10. klasse på ungdomsskolen.

Videregående opplæring

Videregående opplæring er all opplæring mellom grunnskolen og høyere utdannelse. Elevene ved de videregående skolene får enten studiekompetanse eller yrkeskompetanse.

Folkehøgskoler

Folkehøgskolene gir allmennutdannelse innen forskjellige fag som variere fra skole til skole. Skolene er stort sett ettårige og beregnet på ungdom og voksne. Folkehøgskolene har ingen formell eksamen og er vanligvis internatskoler. Mange har lørdagsundervisning.

Fagskoler

Fagskolene i Norge gir yrkesutdannelse som kan brukes direkte i arbeidslivet. Utdannelsen bygger på videregående opplæring eller tilsvarende realkompetanse, det vil si erfaring. Studiene kan foregå på heltid eller deltid, eller de kan være organisert som opplæring via internett.

Høyere utdannelse

Høyere utdanning omfatter utdannelse ved universiteter og høyskoler. Utdannelsen bygger vanligvis på eksamen fra treårig videregående opplæring. De fleste høyere utdannelsesinstitusjonene i Norge blir drevet av staten, men det finnes også enkelte private høyskoler.
Med Kvalitetsreformen har høyere utdannelse fått annet gradsstruktur enn før. Også studienes omfang og karaktersystemet ved universitetene og høgskolene er endret. Det er dessuten blitt andre muligheter for nordmenn å studere i utlandet.

Etter- og videreutdannelse

Etter- og videreutdannelse er utdannelse som kommer i tillegg til en grunnutdannelse innen et fag, enten for å fornye, utvide eller ajourføre kunnskapene. Slik etterutdanning kan tas ved vanlige utdannelsesinstitusjoner eller for eksempel som voksenopplæring eller fjernundervisning.

Utdannelsesnivå

I 2007 hadde 79,1% av befolkninga i Norge over 16 år utdannelse ut over grunnskolen. 43,1% hadde videregående opplæring og 25,9% universitets- eller høgskoleutdannelse.
I studieåret 2006/2007 tok 198 800 studenter studiepoeng ved norske universiteter og høyskoler og 60% av alle studentene var i 2007 kvinner.

Statens lånekasse for utdannelse

Statens lånekasse for utdanning gir stipend og lån til elever og studenter ved vanlige videregående skoler, folkehøgskoler, fagskoler, høyskoler og universiteter. Lånekassa støtter i tillegg studenter ved bibelskoler, kunstskoler, IT-skoler, korte, yrkesrettede utdannelser ved private skoler samt grunnskole og viergående opplæring for voksne som har rett til slik utdannelse. Støtten er behovedsprøvd.