Holvassgården

Holvassgården  Holvatnet  i Trøndelag var en stor fjellgård som lå i Stjørna kommune før kommunesammenslåingen mellom Rissa og Bjugn kommuner i 1964. Gården ligger på Holvatnet midt i grensetraktene mellom Åfjord kommune, Verran kommune og Rødsjø i Rissa kommune. Gården bestod av 21 000 dekar jord med skog både i Sleppen, Grøndalen, Agnetlia, Blankheia og Hølen som utgjør det hele fjellplatået for stedet. Gården var bebodd til 1956 da siste forpakter Anders Rødsjø med familie gjennom 23 år valgte å flytte hjem til Rødsjøen. Idag er stedet ryddet. Gården var godt utstyrt og folket som bodde på gården livnærte seg i hovedsak av skogen i området. Det ble også drevet med husdyr, jakt og fiske. Historien går tilbake til 1800-tallet og frem til midten av 1950-årene.
Det er også et beitedistrikt for hudsyr og Fosen reinbeitedistrikt for sørsamene.
Gården er også en av 25 postene til kjentmannsmerket til Rissa kommune.

Bebyggelsen

Gården hadde god bebyggelse. På stedet var det ei stor nordlandslån med flere rom til bruk. Et fjøs, et sommerfjøs, et stabbur og et tilhørende kvern og sagbruk.

Historie

Holvassgården som mange andre gårder på Fosen tilhørte engang Austrått Gods. Den har hatt mange eiere, blant dem tidligere stortingsmann Lars Garberg som senere solgte og kjøpte en fjellgård ved Løkken Verk i Meldal.
Operasjon Oleander, pinsehelgen 1944. Tyskerne satte igang en stor rassia flere steder på Fosen og Holvatnet var ett av stedene. De fant ingenting av interesse, men samme natt var flere kjente norske motstandsmenn i Trøndelag på gården og la på rømmen. Under den annen verdenskrig var flere motstandsfolk innom gården. Blant dem, Trygve Eikset, Sverre Aune, Halvdan Gjelvold, Jon Moan, Johan Moan og Ludvik Kruksve.
Serberhytta ble bygget i 1943. Flere av de som bodde der før hytta ble bygget oppholdt seg også ved Holvassgården jula 1942. Følgende serbiske flyktninger som var innom gården i 1942–1943 er. Miodrag Dragojevic, Slavko Pesic, Nikola Poptosic, Radisav Milosevic, Petar Petkovic. De fikk mat og godt stell, hvile ut etter en lang ferd fra den tyske konsentrasjonsleiren på Ørlandet for å nå friheten inne på Foenfjellene denne harde vinteren med kulde! De ble senere gode venner og besøkte stedet flere ganger etter krigen som takk for all god hjelp lokalfolket ydet i sterke trengselskår under den annen verdenskrig.
Samisk bosetting. Det eksisterer gamle tufter etter samisk bosetting flere steder i området. For å se disse trenger man lokalkjennskap til området.
Skogen på gården var den største og eldste som var på Fosen før i tiden. Dem leverte også tømmer til gjennoppbygging av Austråttborgen i 1916 da den ble totalherjet av brann.
Holvassgamma (Danskegamma) ble bygd opp i 1972 av 9 danske arkitektstudenter som ville livnære seg i utmarka ett års tid. De klarte oppholdet gjennom 4 årstider.
Holvatnet var kryssningspunkt på Fosen før veiene ble bygd i moderne tid for folk som enten skulle til Skaugdalen, Åfjord, Verran, Stjørna eller Nordseter der fast bosetting var stor. Mange fikk overnatting på gården da turen kunne ta en og to dager for de lengste strekningene vis man skulle ta båten til Trondheim. Nærmeste nabo var folket på Lysvassgården som ligger 4 km østover på den andre siden av elva der det fortsatt drives et aktivt gårdsbruk uten veiforbindelse.