Ovn

Ovn er et lukket ildsted til å varme opp gjenstander eller materialer, eller til avgi varme til omgivelsene, direkte eller indirekte ved å varme opp et medium som ledes til rommet som skal varmes opp. Ovner ble først anvendt til å tilberede mat ved steking eller  baking i bakerovn, senere til å brenne keramikk og utvinne kalk eller smelte metaller (Smelteovn, masovn). Bruk av ovner til oppvarming av boliger tilhører en nyere tid. Tidlige ovner produserte varme ved forbrenning av ved eller kull, senere også olje og gass. I moderne tid betegner ordet 'ovn' også elektriske varmeapparater.

Etymologi

Ordet er et indoeuropeisk arveord úfna som opprinnelig betegnet et redskap for mattilberedning, et kokekar eller en kjele. Falk og Torp og andre eldre språkforskere har antatt eksistensen av to indoeuropeisk rotformer, mens Harald Bjorvand og Otto Fredrik Lindeman hevder at det bare finnes én.

Historie

Ovner i forhistorisk tid eller i nyere tids jeger- og sanker-kulturer var jordhuler hvor mat innpakket i blader ble varmet med trekull eller oppvarmet stein under et dekke av jord. Tidlige kulturer i Indusdalen og Egypt hadde ovner bygget av leire eller tegl, både til matlagning og til brenning av keramikk og tegl.
Grekerne bakte brød i bakerovner med åpning i front. I antikken ble baker-faget et eget håndverk som leverte brød og annet bakverk som handelsvare. I middelalderen kom lukkede ovner i bruk også til oppvarming av boliger, som alternativ til åpen ild i åre eller peis. Murte ovner til oppvarming kunne knyttes til en skorstein eller være bileggere som ble fyrt fra et åpent ildsted i et tilstøtende rom, som regel kjøkken eller stue. Fra 1600-tallet ble det laget bilegger-ovner av støpejern i Tyskland og Norge. De tidligste hadde ofte en kledning eller overbygning av kakler. Frittstående vindovner tilknyttet røykpipe fikk stor utbredelse i 1600- og 1700-årene, og særlig i Norge oppsto en mengde jernverk som leverte jernovner som hovedprodukt til det danske og norske marked. Ovnsdøren var utstyrt med ventil for å regulere trekk og tilførsel av oksygen til forbrenningen. På 1700-tallet ble jernovner i flere etasjer vanlige, for å utnytte varmen i røykgassene bedre.
I Sverige og Tyskland ble murte ovner, kakkelovner, foretrukket til oppvarming. Deres tidlige utbredeles også i Danmark og Norge førte til at ordet kakkelovn ble innarbeidet som betegnelse for lukkede ovner. Også ovner av støpejern ble derfor i Danmark-Norge vanligvis kalt kakkelovn eller jernkakkelovn. Da virkelige kakkelovner kledd med keramiske fliser fikk en viss utbredelse i Norge fra slutten av 1700-årene og utover i 1880-årene, ble de kalt «svenskeovner» for å presisere at de ikke var jernovner.

Svenske kakkelovner

På 1700-tallet oppstod det vedmangel i Sverige fordi jernverkene trengde enorme mengder trekull, og fordi peis var den viktigste varmekilden i boliger. De utnyttet veden ineffektivt, idet opptil 90 % av varmen forsvant opp gjennom skorsteinen. Regjeringen bestilte i 1767 en ekspertutredning for å utvikle en mer energibesparnede metode for oppvarming. Arkitekt Cronstedt og general Wrede foreslo i skriftet «Beskrifning på Ny Inrättning af Kakelugnar Til Weds Besparing» kakkelovner med røykganger som slynget seg gjennom murverket og på veien kunne avgi varme til kanaler som tok inn kald luft nede og slapp ut oppvarmet luft øverst. Kakkelovner ble en stor svensk industri og gjennom 1800-årene den viktigste varmekilden i svenske hus.

Stekeovn

Stekeovn til bakverk og matlaging var vanlig i Induskulturen for flere tusen år siden. Ovnene ble da laget av leire, og, som illustrasjonen viser, kunne de bli svært forseggjorte. Utviklingen har gitt flere varianter, men strålevarmeprinsippet er beholdt.
Stekeovn brukes fortsatt for å bake brød og andre bakervarer, samt steke andre matvarer som pizza. Kan være drevet av strøm, ved/pellets eller fossilt brennstoff som gass.

Bål, ljore og pipe

Oppvarming og lys ved bruk av ild ga problemer når en laget seg boliger med vegger og tak. Bare å flytte flammene med inn, kunne gi farlige følger, så en bygget et ildsted (åre eller arne). Dette ble brukt både til matlaging og oppvarming. Røyken ble sluppet ut gjennom et hull i taket (ljoren). Årestuene var enerådende til en lærte seg å bygge skorsteiner, og peis ble mere og mere vanlig.

Mikrobølgeovn

Mikrobølgeovn varmer opp vann-molekylene i mat ved hjelp av mikrobølger. Ble utviklet fra radar-teknologien.