Studiespesialisering

Strukturering

Elever som går på studiespesialiseringen begynner bare med fellesfag første året. Da heter det VG1 studiespesialisering. 2. og 3. året velger de fordypning i programområde for realfag, samfunnsfag, språk og økonomi, formgivingsfag eller International Baccalaureate. Det er også mulig å ta fordypning i formgivingsfag allerede første året. Fag og uketimefordelingen for VG1 Studiespesialisering er slik: Norsk 4 timer, matematikk (praktisk eller teoretisk) 5 timer, engelsk 5 timer, naturfag 5 timer, fremmedspråk (nivå 1 eller nivå 2) 4 timer, samfunnsfag 3 timer, geografi 2 timer og kroppsøving 2 timer.
Når elevene velger fordypning i realfag eller samfunnsfag, språk og økonomi andre og tredje året utgjør programfagene her 15 timer per uke. Fellesfagene utgjør 15 timer per uke. Programfagene er på 5 timer. Det innebærer at det er 3 programfag på VG2 og VG3. Dersom ett av programfagene er matematikk, skal eleven ha 4 programfag i VG2. Dersom et av programfagene er matematikk, skal man ikke ha matematikk som fellesfag. Minst 2 av programfagene skal være innenfor det valgte fagområdet.
Et eksempel: for å få vitnemål er det tilstrekkelig at eleven har riktig mengde fag i godkjent kombinasjon. Det er ikke noe formelt krav om at fagene skal være tatt i spesiell rekkefølge eller på spesielle årstrinn.

Studieforberedende kunst, design og arkitektur (KDA)

På kunst, design og arkitektur (KDA; tidligere studiespesialisering med formgivingsfag) har elevene 35 obligatoriske timer i uka, i stedet for 30. Ti av timene går til felles programfag; 5 timer Design og arkitektur og 5 timer Kunst og visuelle virkemidler (tidligere Visuelle kunstfag). Det er mulig å velge flere frie programfag innenfor eget programområde, for eksempel Arkitektur og samfunn, Design og bærekraft eller Foto og grafikk. Hvilke av disse fagene som tilbys avhenger av skolen. Det er ofte også mulig å velge programfag fra andre programområder, for eksempel realfag, språk eller samfunnsfag, avhengig av skolens tilbud. 
Det finnes også egne regler for elever som er døve eller sterkt tunghørte eller som har finsk eller samisk som morsmål. Forskjellen gjelder undervisningen i sidemål og i fremmedspråk. 
Første årstrinn kalles «videregående trinn 1», som vanligvis forkortes til Vg1. Tilsvarende betegnelser for de to neste årene er videregående trinn 2 og 3, forkortet Vg2 og Vg3. 
I Utdanningsdirektoratets regelverk telles undervisningstid per fag i klokketimer per år. Hvis et fag ifølge direktoratet er på 140 timer, så har faget altså 5 skoletimer à 45 minutter per uke. 
Fagene deles i to grupper, fellesfag og programfag. Summen av fellesfag er 57-60 over tre år, resten er programfag, slik at summen blir minst 90. Dette vil si at elevene har 30 timer i uka i tre år, av og til noe mer, avhengig av egne fagvalg.
Fra og med skoleåret 2016–17 har linjen hatt navnet Kunst, design og arkitektur.

Fellesfag

Elevene kan velge mellom to varianter i matematikk i Vg1, 1T og 1P. 1T er mer teoretisk enn 1P. 
Alle elever må velge et fremmedspråk i tillegg til engelsk. Fransk, spansk og tysk er mye utbredt, men det finnes i prinsippet et meget stort antall muligheter. Tilbudet vil variere fra skole til skole. Elevene kan fortsette med språket de leste i ungdomsskolen (språk II) eller starte forfra med et nytt språk (språk I), men de kan ikke starte forfra med språket fra ungdomsskolen. I begge tilfeller må språket leses i to år. De som ikke har noe språk fra ungdomsskolen, starter forfra og leser faget i tre år. I Vg3  har språket 5 timer og fører derfor til redusert mulighet for valg av fag for øvrig.
Norsk leses med 4 timer i Vg1 og Vg2 og med 6 timer i Vg3. Dette skrives vanligvis 
4-4-6. Timetallene for de andre fellesfagene er engelsk 5-0-0, samfunnsfag 3-0-0, naturfag 5-0-0, religion 0-0-3, geografi 2-0-0, språk 1/språk 2 4-4-0, historie 0-2-4, kroppsøving 2-2-2, matematikk 5-0 eller 3-0 (Se <<Regler for valg av matematikk>>, nedenfor.