google/wiki40b huggingface dataset:
Patellogastropoda

Utseende

Mange av Patellogastropoda artene omtales ofte som et skjell, det vil si en musling. Det kommer nok av at skallet helt dekker kroppen. Sneglene har et enkelt skall, mens muslingen har to to like skallhalvdeler som omgir dyret. 
Skallet er lavt, kjegle eller pyramideformet, ikke snodd eller vridd. Det dekker det helt kroppen og er gjerne overgrodd av alger. Skallet er opptil 80 millimeter bredt hos de største artene.
Alle snegler i saltvann tilhører forgjellesneglene, som kan stenge skallet med et skallokk (operkulum). Patellogastropoda mangler dette lokket.

Levevis

Disse sneglene lever på hardt underlag, som steiner og berg, hvor de suger seg fast. De finnes fra strandsonen og ned til nærmere 100 meters dyp. Den lever av å raspe alger av berget med raspetungen. Fine hår i ganen hjelper til med å ta inn maten.   
Formering skjer i vinterhalvåret, ved at egg og spermier slippes ut i vannmassene. Dette skjer når det er grov sjø og sterke strømmer. Eggene blir spredt med vannet og larvene lever noen uker pelagisk, det vil si at de svømmer fritt i vannet, før de finner et sted hvor de fester seg.
Ctenocharidotis

Utseende

Middelsstore, bredt ovale, blanke, gulbrunlige (i alle fall på døde eksemplarer) skjoldbille, midtpartiet gjerne litt mørkere. Antennene er trådformede og middels lange. Kroppen er egentlig ganske normalt proporsjonert, med pronotum og dekkvingene er noe utvidet mot sidene slik at de helt dekker oversiden, både hodet og beina er skjult under dette skjoldet. Med utvidelsen blir kroppsformen bredt oval. Pronotum er rundet, dekkvingenes "skuldre" litt framskytende. Kantene av pronotum og dekkvingene danner en kontinuerlig kurve.  Oversiden er tett og nokså grovt punktert.

Levevis

Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. De voksne (imago) sitter tett inntil planten og det store flate halsskjoldet og dekkvingene gjør at billen kan være svært vanskelig å oppdage, og det er vanskelig for rovdyr å nå den sårbare undersiden. Larvene gjemmer seg gjerne under et tak av gammel avføring og planterester som er festet til den fremoverbøyde bakkroppsspissen.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sør-Amerika, de fleste av artene i Brasil.
Regierungsbezirk Köln

Geografi

Regionen Köln ligger i sørvestre delen av forbundsrepublikken. I nord grenser den til regionen Düsseldorf. I øst grenser den til Regierungsbezirk Arnsberg. I sør grenser den til Rheinland-Pfalz. I vest til Nederland & Belgia.
Kabotasje

Kabotasje (opprinnelig innenriks kystfart) er transport hvor en transportør fra et land driver transport mellom forskjellige destinasjoner innenfor et annet lands grenser. I EU/EØS-området kan en utenlandsk transportør (per 2019) utføre 3 transportoppdrag i løpet av 7 dager. Kommisjonen foreslo i 2017 i Mobilitetspakken en regelendring til ubegrenset kabotasje i fem dager.

Norge

Kabotasje er i utgangspunktet ikke tillatt i Norge. Transportører fra EØS-land kan utføre midlertidig kabotasje i Norge.
Midlertidig kabotasje defineres av Samferdselsdepartementet som at en utenlandsk transportør som har utført en godstransport til Norge, skal kunne utføre opptil tre kabotasjeturer med det samme kjøretøyet/motorvognen. Dette må skje innen syv dager etter godstransporten som førte transportøren inn i Norge. Transportøren må dessuten være innehaver av en fellesskapstillatelse, i tillegg til en førerattest, dersom føreren er fra utenfor EØS. Transportøren må kunne legge fram klart bevis for alle transportoppdragene, inkludert den inngående transporten til Norge.
Ordet kabotasje fransk cabotage «kystfart», av caboter «drive kystfart» som er av uviss opprinnelse, muligens avledet av cap «kapp». 

EUs mobilitetspakke

Kommisjonens forslag fremsatte i Mobilietspakken i 2017 å endre disse reglene til at man kan kjøre kabotasje i 5 dager uten begrensning i antall oppdrag. Dette er imidlertid svært omstridt i EU-systemet. Det var per 2019 uklart om en eventuell gjennomføring av reglene ville bli implementert i EØS-området.

Medieomtale

Mandag 12. desember 2011 ble to transportører stoppet i kontroll av Statens vegvesen og tatt for ulovlig kabotasje på Voss. Den ene av sjåførene kjørte på oppdrag fra  Posten Bring, meldte TV 2. Forbundslederen i Norsk transportarbeiderforbund, Roger Hansen, sa til TV 2 at Transportarbeiderforbundet vurderte å anmelde Posten for dette, fordi oppdragsgiver har ansvar for å følge med at transporten foregår etter gjeldende regler. 
Tirsdag 3. januar 2012 ble en finsk sjåfør stoppet og tatt for ulovlig kabotasje ved Nordkjosbotn. Sjåføren var på oppdrag for en større transportformidler i Nordland. Seksjonsleder Frits Karlsen i Statens vegvesen region Nord, sa til avisa Nordlys at de vet det drives mye ulovlig kabotasje, men at det kan være vanskelig å dokumentere lovbruddet.
Advers

Advers eller avers er forsiden av et merke, medalje, flagg, bilde, mynt eller annen tosidet gjenstand. Revers er baksiden.
På mynter har adverssiden tradisjonelt hatt et symbol for myntherren i form av hans portrett eller et symbol for hans myndighet, som for eksempel hans monogram, noen av riksregaliene som krone eller septer, eller landets riksvåpen eller segl.
Miljøvettreglene

Miljøvettreglene er syv råd fra Protect Our Winters Norge (POW Norge) og DNT Ung om hvordan man kan ta vare på miljøet når man er på tur i friluft. Formålet med reglene er opplysning om hvordan man kan gjøre gunstige miljøvalg når man er på tur og bidra til å ta vare på naturen for fremtidige generasjoner.
Miljøvettreglene er skrevet med bakgrunn i Fjellvettreglene, og ble lansert 4. juni 2016.
Sandsmådøgnflue

Voksne (imago)

Kroppen er 5-7 millimeter lang. Kroppen er gråsvart farget. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Bakvingen er liten, mye mindre enn framvingen, den er fint oval på form. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci).

Nymfer/larver

Nymfene er mellom 5-7 millimeter lang. Den har tre haletråder, som er kortere enn kroppen, og den miderste er litt kortere en de to på siden. Den midterste haletråden har små korte hår ut til hver side. De to ytre haletrådene har bare hår på innsiden. Beinas kloledd har ikke små fine hår på hver klospiss. Det er sju par små bladformede gjeller bokover på siden av bakkroppen. Den høyre overkjeven (mandibel) har to kraftige hår (krever god forstørrelse). Pannen (frons) er smalt v-formet i bakkant.

Levevis

Sandsmådøgnflue finnes i små bekker og større elver med rennende vann. Den lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De spiser små partikler av organisk materiale, som alger, planterester  eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr. I Norge har den vanligvis et nymfestadium på 1 år. 
Sandsmådøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.
Trampolino Sulzenhof

Historie

Den første hoppbakken i Toblach var en 20-metersbakke som ble bygd i 1911. Trampolino Sulzenhof ble bygd med to hoppbakker i 1950, konstruert av ingeniør Terschak. De ble utvidet til K60 og K30 i 1970-1972. Siste ombygging og modernisering ble gjort i 2002.
Danmarks riksvåpen

Danmarks riksvåpen består av et skjold med på en gull bunn tre blå løver med røde tunger, gull åpne kroner på hodene og omgitt av ni røde hjerter. På skjoldets øvre kant er det en stilisert kongekrone som har kronring med blader, bøyler og rikseple. 
Riksvåpenet benyttes av staten som kjennetegn på statlig myndighet og som dekorasjon. Den gamle store våpenet med flere felter, farger og våpenfigurer, har siden 1959 vært kongevåpen og kjennetegn for monarken. Begge våpnene er rettsbeskyttet mot misbruk gjennom bl.a. den norske straffeloven § 328 nr 4.
Norgesmesterskapet i boksing 1984

Norgesmesterskapet i boksing 1984 ble arrangert 17.-18. mars i Oslo.
Kongepokalen ble vunnet av Hans Petter Martinsen, Vika IF. Forbundspokalen ble vunnet av Javid Aslam, Moss BK. Beste klubb ble Sentrum Bokseklubb.
Fjærpenn

En fjærpenn er et skriveredskap som er lagd av en flådd fjær fra en stor fugl. Penner av fjær ble brukt til å skrive med blekk eller tusj før splittpenn, fyllepenn, rissepenn og kulepenn ble oppfunnet. Selv om fjærpenner ansees som utdatert av de fleste, er det enkelte kalligrafer som bruker slike fordi de kan tilpasses og gir en konstant, skarp strek. Imidlertid krever det trening å lage dem og spissen blir fort slitt mot treholdig papir.
Det finnes et stort utvalg fjærpenner som varierer når det gjelder levetid, styrke og strek. Den mest brukte typen er lagd av gåsefjær. Fjær fra svaner brukes til større penner. Det er også vanlig å bruke fjær fra hauk, ugle, ørn, kalkun og kråke.

Historie

Fjærpennen var det mest brukte skriveredskapet i den vestlige verden fra 500- til 1800-tallet. De beste fjærpennene var som oftest lagd av fjær fra gås, svane og i senere tid kalkun. Fjærpennen gikk gradvis ut av bruk etter at metallpennen ble oppfunnet i  USA  1810.
Fjærpenner ble brukt både til skriving og dekorasjonsarbeider på alt fra vaser og keramikk til tegninger og manuskripter.
Ordet 'penn' betyr opprinnelig 'fjær'.

Å lage en fjærpenn

Formen og materialet gjør en fjær velegnet som skriveredskap. Tuppen kan enkelt skjæres over slik at den får en spiss og rørskaftet kan på grunn av kapilarkreftene holde på blekket en dypper den i. 
Det krever imidlertid øvelse å lage en god gåsefjærspenn. Bare felte fjær kan brukes (fjær som er ribbet av, er for myke i enden). Overhuden må skrapes grundig av, og spissen må lages nøyaktig hvis pennen skal fungere godt. Den skal kuttes på skrå og spaltes på midten med en skarp kniv. Innersiden av røret må avfettes, for eksempel ved hjelp av sprit på en vattdott.
Fjærpenner kan stikkes i varm sand for å herdes før tilskjæring. «Strålene» ut fra fjærskaftet kan også skjæres bort for å gi bedre grep for hånden.
Fjærpenner kan ha bedre spenst enn rørpenn av tilskårne siv.
Byggfellesskap

Byggfellesskap (ty. Baugemeinschaft eller Bauherrengemeinschaft) er et organisert fellesskap av individer eller familier som sammen planlegger og oppfører hovedsakelig boliger og senere tar boligene i bruk. 
Deltakerne i byggfellesskapet kan organisere seg i et aksjeselskap, samvirke eller andre organisasjonsformer som kan stå som en juridisk part i en byggeprosess. Når bygget står ferdig kan beboerne organisere seg i et borettslag, leie av eget selskap eller utvikle en annen modell som er egnet til å videreføre intensjonene i fellesskapet.  
I Tyskland er byggfellesskap en vanlig utviklingsmodell for oppføring av boliger. I Tübingen, Vauban og Berlin har byggfellesskap vært en kjent modell siden 90-tallet. Ofte er dette innovative boligprosjekt som tilbyr andre boformer og deltakelse i planlegging og bygging enn det som er vanlig, som bofellesskap og selvbygging. I Norge er begrepet relativt nytt og det er hovedsakelig Helen & Hard med sitt boligprosjekt Vindmøllebakken i Stavanger, Arkitektkontoret Fragment med prosjektet for Kunstnerboliger for Unge Kunstneres Samfund og Nøysom Arkitekter sine Eksperimentboliger  på Svartlamon som tilrettelegger for byggfellesskap.
Newtons skallteorem

Newtons skallteorem sier at gravitasjonsfeltet utenfor en sfærisk symmetrisk massefordeling er den samme som om all massen er plassert i dens sentrum. Det ble først bevist av Isaac Newton og var avgjørende for hans formulering av gravitasjonsloven. På samme måte viste han at gravitasjonsfeltet innenfor en sfærisk symmetrisk massefordeling er null.
I dette siste tilfellet lar teoremet seg lett bevise rent geometrisk. Gjennom et vilkårlig punkt P i hulrommet innenfor et kuleformet, tynt skall tenker man seg en small kjegle med P som toppunkt. Denne skjærer ut to små massepunkt Q og Q'  på motsatte sider av toppunktet. Da størrelsen til disse to punktmassene er proporsjonal med kvadratet av henholdsvis lengden PQ  og PQ' ,  vil det resulterende gravitasjonsfeltet i P bli null da gravitasjonsloven sier at bidraget fra hver av punktmassene avtar omvendt proporsjonalt med kvadratet av avstanden og dermed opphever hverandre. Dette gjelder for tilsvarende kjegler i alle andre retninger slik at det totale gravitasjonsfeltet i P fra hele skallet er null. Da et tykt skall kan tenkes satt sammen av slike tynne skall, vil også feltet innenfor en vilkårlig stor, sfærisk massefordeling være null.
Da Coulombs lov for det elektriske feltet har samme form som Newtons gravitasjonslov, kan skallteoremet også benyttes i elektrostatikken. Det betyr at det elektriske feltet utenfor en kulesymmetrisk elektrisk ladning er det samme som om hele ladningen er plassert i kulens sentrum. Likedan er dette feltet null innenfor en sfærisk symmetrisk ladningsfordeleing. I denne forbindelsen ble teoremet nesten to hundre år senere generalisert av Carl Friedrich Gauss og omtales som Gauss' lov. 
I den generelle relativitetsteorien beregnes gravitasjonsfeltet fra Einsteins feltligning. For en sfærisk symmetrisk massefordeling har den løsninger som kan finnes direkte fra Jebsen-Birkhoffs teorem. Dette er en relativistisk generalisering av det opprinnelige skallteoremet til Newton.

Historisk bakgrunn

Allerede i 1666 begynte Isaac Newton å tenke på muligheten for at Jordens gravitasjonskraft kunne strekke seg helt ut til Månen og holde denne i sin bane. I så fall er det nærliggende å betrakte både denne og Jorden som massive punktpartikler. Selv om han på dette tidspunktet var klar over at gravitasjonskraften fra Solen som virker på planetene, måtte avta med kvadratet av avstanden til dem for å kunne forklare Keplers lover, var det ikke opplagt at gravitasjonskraften fra Jorden som virker på et eple på dennes overflate, hadde en størrelse som kunne finnes ved å anta at hele Jordens masse er konsentrert i dens sentrum.
De første årene antok han bare at dette var en god tilnærmelse og kunne dermed forbinde Månens bevegelse med tyngdeakselerasjonen på Jorden. Men i 1685 fant han et geometrisk bevis for at denne antagelsen er eksakt riktig for en kulesymmetrisk massefordeling. Sammen med sin gravitasjonslov presenterte han teoremet i sitt store verk  Principia i 1687.
Citizen Steely Dan

Sporliste

Alle låtene er skrevet av Walter Becker og Donald Fagen unntatt hvor annet er notert.
Sjefen over alle sjefer

Sjefen over alle sjefer er et musikkalbum med Asgeir Borgemoen, utgitt i 2001. 
Albumet lå ni uker på VG-lista og endte med 13.-plass som beste plassering.
Arthurs forbrytelse

Handling

Arthur Sellmann skal gifte seg med Irene. Hans gode venninne, den spirituelle sosietetskvinnen Diana, har spesialisert seg på kiromantikk. Hun lar den mystiske kiromantikeren Akim Taroff lese framtida i hennes hender minst en gang i uka.
Arthur og Irene ser fram til et lykkelig liv sammen. De møter Akim Taroff under et selskap hos Diana rett før bryllupet. Taroff ser uhyggelige ting i Arthurs hånd. Den unge brudgommen tror på hans spådommer. Dermed blir Arthur kastet ut i selsomme begivenheter.
Politisk økologi

Politisk økologi er et nytt begrep som oppstod omkring 1980-tallet, der Piers Blaikie er en sentral fagperson. Hans regionale politiske økologi kan ses som en «kreativ idé som kombinerer ulike innfallsvinkler» (Klein 2004:2). For å oppnå dette er den tverrfaglig. Begrepet har enkelt sett oppstått fra en kombinasjon av «kulturell økologi» og «politisk økonomi», og innebærer derfor at man kombinerer kunnskap fra både naturvitenskapelige og samfunnsvitenskapelige fag som f.eks. biologi, økologi, botanikk, hydrologi, meteorologi, geomorfologi, sosiologi, antropologi, geografi og økonomi (Klein 2004:2).
Den politiske økologien gir kunnskapsmessig input av verdi for grønn politisk tenkning og grønn ideologi.
Michael Krohns diskografi

Michael Krohns diskografi er en oversikt over Michael Krohns plateutgivelser fra og med 1980.
St. Cloud State University

St. Cloud State University er et delstateid universitet i St. Cloud i delstaten Minnesota i USA. Det ble grunnlagt i 1869.
Det var i alt 15 964 studenter og 934 vitenskapelig ansatte ved St. Cloud i høstsemesteret 2006, og skolepengene var samtidig US$ 5 718 for studenter folkeregistrert i Minnesota. Studiene gis opp til mastergradsnivå.
Røykskaderådet

Røykskaderådet (opprettet 13. juli 1961) var det offentliges organ for å forvalte den såkalte "Naboloven" fra 1887 som tillot naboer å klage på dårlig luft og annen luftforurensning, gjerne fra industriell virksomhet. I mangel av offentlig instans i slike saker, hadde klageren ingen annen råd enn å gå til privat-rettslige skritt.  Røykskaderådet var aktivt frem til landet fikk eget Miljøverndepartement 1972 og ble i 1974 slått sammen med Statens vann- og avløpskontor (som siden 1947 hadde hatt samme rolle innen vann-forurensning) til Statens forurensningstilsyn. Røykskaderådets første leder var sorenskriver Torleiv Bull Njaa.  I 1964 sa det "nei" til oljefyrt kraftverk i Vestfold, og det skulle også godkjente søknader om giftutslipp og slikt.  Knut Blom var dets leder 1970-77.
Dets forløper  var Røykskadekomiteen (17. februar 1956) som fremla nasjonens første oversikt over industrielle utslipp i rapporten av den 19. mai 1958.
Etter at man i 1955 avdekket store fluorskader på skog og husdyr fra Årdal og Sunndal Verk (aluminiumsverk), ble regjeringen bedt om å se nærmere på «Røyk, gass og støv ved ymse slag verksemder kan verta helse- og livsfarlege for menneske og dyr, og eventuelt koma med framlegg om turvande lovreglar».
Kirishimoopsis

Utbredelse

Arten er kjent fra Japan (Kyushu).
Sorlaat Partiiat

Sorlaat Partiiat (oversatt fra grønlandsk: «Røtter») var et politisk parti på Grønland. Det ble stiftet i mars 2008, og beskrev seg selv som et «internasjonalt orientert liberal-sosialistisk parti plassert i det politiske sentrum». Sorlaat Partiiat ønsket blant annet sterkere tiltak for å styrke den sosiale tryggheten, større gjennomsiktighet i forvaltningen, nedskjæringer i offentlig sektor, Green Card-ordning for arbeidsinnvandring til Grønland, progressiv beskatning samt et betydelig redusert statlig eierskap.
Partiets stifter og formann, Nikoline Ziemer, var partiets kandidat til Landstinget ved landstingsvalget i 2009, hvor Sorlaat Partiiat fikk 383 stemmer (1,3 %) og dermed ingen representasjon. Ziember la ned partiet på en generalforsamling den 6. august 2010, og meldte overgang til Inuit Ataqatigiit.
Fylkesvei 4024

Fylkesvei 4024 går mellom Tønnesland bru og Valebrokk i Marnardal kommune. Veien er 8,4 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 328.
Sogndal

Dialekt

kvinne fra Sogndal, stedsnavn nevnes ikke
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.
kvinne fra Sogndal, stedsnavn nevnes
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.
mann fra Sogndal, stedsnavn nevnes ikke
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.
mann fra Sogndal, stedsnavn nevnes
Problemer med å lytte til denne filen? Se Hjelp:Multimedia.

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er kulturhusplassen, som er den åpne plassen foran Sogndal kulturhus. Plassen er tenkt som et rom for kunst, men er ennå ikke ferdig utviklet. Kommunen plantet ikke noen tusenårstrær.
Steady state-approksimasjon (kjemi)

I kjemi er Steady state en situasjon der alle termodynamiske variabler konstant på tross av pågående prosesser som forsøker å endre dem. For at et helt system skal være i steady state, dvs. for alle oppgitte variabler av et system til å være konstant, må det være en flyt gjennom systemet (sammenlign masse balanse). Et enkelt eksempel på et slikt system er tilfelle av et badekar med kranen åpen, men med avløpet åpent: etter en viss tid vil vannet strømme inn og ut med samme fart, slik at vann-nivået (tilstanden av  volumvariabelen) har stabilisert seg, og systemet er i en stabil tilstand (stady state).
Steady state-konseptet er forskjellig fra kjemisk likevekt. Selv om begge kan skape en situasjon der en konsentrasjon ikke endres, i et system med kjemisk likevekt, netto reaksjonsraten er null (produkter forvandle seg til reaktantene i samme hastighet som reaktantene forvandler seg til produkter), mens ingen slik begrensning finnes i steady state-konseptet. Faktisk, det trenger ikke å være en reaksjon i dete hele tatt for å oppnå en steady state-tilstand.
Begrepet steady state er også brukt til å beskrive en situasjon der noe, men ikke alle, av variablene av et system er konstant. For å oppnå en steady state-tilstand trenger ikke systemet å ha en gjennomstrømning. Derfor kan vi oppnå en stady state tilstand i ett lukket system hvor flere reaksjoner tar plass. Litteratur i kjemisk kinetikk refererer vanligvis til denne tilstanden, og det blir kaldt steady state-tilnærming.

Steady state-approksimasjon i kjemisk kinetikk

Steady state-approksimasjon, av og til kalt stasjonær-state-tilnærming, som innebærer å sette raten på endringen av et reaksjonsintermediat i en reaksjon mekanisme lik null, slik at den kinetiske ligninger kan forenkles ved å sette dannelsesraten av intermediatet lik raten av nedbrytingen.
I praksis er det tilstrekkelig at raten for dannelse og nedbryting er omtrent lik, som betyr at netto raten for variasjon i konsentrasjonen av intermediatet er lite i forhold til dannelse og nedbryting, og konsentrasjonen av intermediatene varierer sakte.
Som et eksempel, steady state-tilnærming vil bli brukt på to påfølgende, irreversible, homogene første ordens reaksjoner i et lukket system. Denne modellen tilsvarer for eksempel en serie av kjernefysiske dekomponeringer som .
Hvis ratekonstantene for følgende reaksjon er  og ; , kombinerer rate ligninger med en masse balanse for systemet gir tre kombinert differensialligninger:

Reaksjonsrater

For A: 
For B: ,
Her representerer den første (positiv)  termen dannelsen av B av første trinn   avhenger av den første reaktanten A. Den andre (negative) termen representerer forbruk av B i det andre trinnet hvis rate avhenger av B som reaktant i det trinnet.
For C:  vil raten av dannelse av C skje i det andre trinnet.
Vorwärts

Vorwärts (norsk: Fremover) er et tidsskrift som utgis av Tysklands sosialdemokratiske parti. Vorwärts ble grunnlagt 1. oktober 1876 som sentralorgan for den sosialdemokratiske bevegelsen i Tyskland. Før Vorwärts ble partiorgan, ble Der Volksstaat utgitt fra 2. oktober 1869 til 23. september 1876. Den ble slått sammen med Neuer Social-Demokrat for å danne Vorwärts. Etter 1933 ble tidsskriftet tvunget i eksil til Praha (som Neue Vorwärts). Der overlevde den frem til 1940, da Praha falt. Avisen ble igjent utgitt fra 11. september 1948 og fikk undertittelen Sozialdemokratische Wochenzeitung. Det kommer ut månedlig (per 2010) og leses av ca. 1,2 millioner.
Roskilde-festivalen 2010

Roskilde-festivalen 2010 var en festival som ble avholdt fra 1. til 4. juli, med oppvarming fra den 26. juni. Astoria-scenen ble fjernet i forkant av festivalen i 2010.
Barsnesfjorden

Barsnesfjorden er den innerste delen av fjordarmen Sogndalsfjorden på nordsiden av Sognefjorden. Den ligger i Sogndal kommune i Sogn og Fjordane fylke og har sitt navn etter den lille grenda Barsnes som ligger på østsiden av fjorden. Fjorden er 5 kilometer lang.
Verdimengde

Verdimengden eller bildet til en funksjon f er de verdiene funksjonen faktisk antar. Verdimengden er en delmengde av verdiområdet. For eksempel har funksjonen , der x er et reelt tall (har definisjonsmengde ) verdimengde , de positive reelle tallene (inkludert 0), som er en delmengde av et mulig verdiområde . Det er vanlig å bruke notasjonen  for verdimengden, og vi har  for en .
Skjækra landskapsvernområde

Skjækra landskapsvernområde ligger i  Steinkjer og Snåsa kommuner i Trøndelag. Området ligger på vestsiden av og grenser til Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark. Landskapsvernområdet er på 96 km² og ble opprettet i 2004.
Sentralt i landskapet ligger Norges geografiske midtpunkt.