Ernst Abbe

Bakgrunn og utdannelse

Ernst Abbe vokste opp under trange kår som sønn av en spinneriarbeider; farens arbeidsdag var 16 timer uten matpause. Han gikk på folkeskolen i Eisenach, hvor læreren oppdaget guttens usedvanlige talent. Folkeskolelæreren overtalte Ernsts hardtarbeidende far til å sende sønnen på realskolen, og i 1857 avla Ernst sin realskoleeksamen med utmerkelse. Senere fikk Ernst Abbe ved hjelp av stipender og dessuten bistand fra farens arbeidsgiver, muligheten til å studere. 
Abbe studerte fra 1857 til 1859 i Jena hvor han konsentrerte seg om fagene matematikk, fysikk, astronomi og filosofi. Han knyttet seg i denne perioden særlig til fysikeren Karl Snell, far til Else som senere skulle bli Abbes hustru. Abbe gikk i 1859 videre til Göttingen hvor han studerte under fysikeren W. Weber og matematikeren Bernhard Riemann. I Göttingen tok han 1859 en doktorgrad  i mekanisk varmeteori og fikk en stilling som dosent i Frankfurt am Main. Dosentstillingen oppga han etter kort tid og reiste deretter tilbake til Jena hvor han igjen studerte og ga privattimer. I 1861 tok han en doktorgrad i Jena, denne gang i termodynamikk. 
Ernst Abbe mottok under studiene noe underhold fra sin far, i tillegg prispenger for leverte oppgaver og enkelte stipendier. Han hadde også noe inntekter fra skole- og privatundervisning, men samlet var inntektene små og holdt bare såvidt til livsopphold. I 1863 ble han foreleser i Jena og i 1870 ekstraordinær professor samme sted. Han ble i 1878 utnevnt til direktør både for det astronomiske og det meteorologiske observatoriet i Jena.

Vitenskapelige prestasjoner

Ernst Abbes vitenskapelige og tekniske bedrifter beskrives av hans biograf fra 1906 Siegfried Czapski, selv fysiker og aktiv i Zeiss, i tre kategorier: Czapski viser som det første til er Abbes teori for gjengivelse av bilder gjennom mikroskopet (gjengivelse av ikke selvlysende objekter), offentliggjort i 1873. Den andre store nyvinning er ifølge Czapski Abbes innføring av et teoretisk forarbeid til alle deler av et mikroskop, for eksempel radier, tykkelser, tversnitt, avstander og glassegenskaper. For det tredje viser han til Abbes store optiske og mekaniske oppfinnelser, som for eksempel refraktometeret (ca. 1879), belysningsapparatet for mikroskop (1872), systemet for homogen immersjon (1878/79), apokromatet (objektiv med flere linser) (1886), teorien om strålenes løp, teorien om lysstyrken i optiske instrumenter og tallrike bidrag til teorien om feilavbildning.

Kontakten med Carl Zeiss

Abbe kom tidlig i kontakt med Carl Zeiss og ble i 1866 medlem av firmaet Zeiss' vitenskapelige stab. Han innførte der matematiske beregninger som grunnlag for produksjonen av mikroskoper. Tidligere hadde produksjonen skjedd etter håndverksmessige prinsipper og ved «å prøve og feile». Fra 1872 var hele produksjonen basert på Abbes anvisninger. De forbedrete mikroskopene gjorde det mulig å gjøre betydelige fremskritt i den biologiske og medisinske forskning, for eksempel den som ble utført av Robert Koch og Paul Ehrlich. I 1875 var Abbe på Zeiss sterke anmodning blitt medeier i virksomheten. 
I 1876 utnevnte Carl Zeiss Abbe som sin kompanjong og etterfølger som sjef for firmaet. Ernst Abbe grunnla i 1884 sammen med Carl Zeiss og Carls sønn Roderich Zeiss, det glasstekniske laboratorium Schott & Genossen. 
Etter Carl Zeiss' død i 1888 overtok Abbe Zeiss-familiens aksjer i selskapet og ble selskapets øverste leder. Roderich Zeiss trådte ut av selskapet i 1889 - det hadde vært gnisninger mellom ham og Abbe om hvilke mål selskapet skulle ha. Abbe var derfor i 1889 eneeier av selskapet som da hadde 500 ansatte.
Zeiss-virksomheten utviklet seg sterkt under Abbes lederskap. I 1862 hadde det vært 25 medarbeidere i selskapet og det hadde en omsetning på 12 628 Mark. I Abbes dødsår 1905 beskjeftiget virksomheten ca. 1 400 ansatte og omsetningen var kommet opp i fem millioner Mark.

Æresbevisninger og oppkallinger

Abbe ble i 1887 æresmedlem av Royal Microsopical Society i London. Hans viktige bidrag til utvikling av tekniske instrumenter og optikk førte til at hans navn ble knyttet til en rekke begreper i dette området, blant disse er abbetallet og Abbe-refraktometeret.
Ernst Abbe Fachhochschule Jena er et teknisk universitet i Jena. Abbes verk er utstilt i Optisches Museum Jena. Ernst Abbe-stiftelsen ble opprettet i 1992 med formål å støtte vitenskap, innovasjon og sosiale oppgaver.
«Abbe» er et månekrater på månens bakside.

Filminnspilling

Filmen «Made in Germany – Ein Leben für Zeiss» fra 1957 viser utviklingen til Zeiss-virksomheten og Abbes livsverk.