Dødens dal

«Dødens dal» er det folkelige navnet på en mindre dal i Trondheim øst for Gløshaugen. Dalen har gjennom årene vært brukt til idrett, både organisert, av ulike NTNUI-grupper, og for løkkefotball og lek. Grunnforholdene er dårlige for bygging, med både kvikkleire og rasfare. Området er derfor ikke blitt bebygget, til tross for NTNUs campus på Gløshaugen stadig har behov for mer plass. Sommeren 2011 ble området oppgradert med flere baner for ballidrett. Anlegget er et samarbeidsprosjekt mellom Studentsamskipnaden i Trondheim og NTNUI. Navnet på det nye anlegget er Gløshaugen idrettspark.

Navnet

Navnet «Dødens dal» har ukjent opprinnelse, men skal ha vært i bruk allerede på 1930-tallet. En forklaring på navnet er terrengforholdene som kunne gi dystre assosiasjoner. En annen er at dalen var åsted for store slagsmål mellom guttegjenger fra ulike bydeler, noe som var vanlig i Trondheim i perioden. Det er ingenting som tyder på at navnet er knyttet til konkrete dødsfall. Navnet er omstridt, men har i dagligtale langt på vei erstattet eldre navn som «Brodtkorpdalen» og «Høyskoledalen». Noen sier at det var i sammenheng med nazismen, og at navnet kom av at dødsdommer ble utført i området under krigen, men dette synes å være feil siden navnet allerede eksisterte før okkupasjonen.

Idrettsplass

Dalen har vært benyttet som idrettsplass i tilknytning til Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) avd. Gløshaugen i Trondheim siden tidlig på 1960-tallet. Området inneholdt inntil nylig en grusbane for fotball og et sandvolleyballanlegg. 
Sommeren 2011 ble det gjennomført en stor oppgradering av området. Det ble anlagt en kunstgressbane for fotball og andre ballidretter; 4 sandvolleyballbaner og en asfaltert bane for streetbasketball. Anlegget ble åpnet for bruk til høstsemesterstart i august 2011. Bare mindre arbeider gjensto.
Det var planer om en større idrettspark enn den som nå er anlagt, men grunnforholdene, med mye kvikkleire, og nye rasforskrifter fra Norges vassdrags- og energidirektorat, satte en stopper for deler av planene. Den planlagte kunstisbanen kunne ikke bygges, og fotballbanen ble noe smalere enn ønskelig. Anlegget skal være åpent hele året, og det vil kreves mye energi for å holde kunstgressbanen i drift gjennom vinteren. I forbindelse med kunstisbanen skulle man ta i bruk eksperimentell ny teknologi, som hittil bare er i bruk få steder. Banen skulle fungere som et stort solcellepanel som samlet energi. Denne skulle brukes til å drifte hele anlegget. Dette ville ha redusert energikostnadene ved framtidig drift betraktelig.
De planlagte toalettene kan heller ikke bygges, på grunn av kvikkleira. Isteden vil det bli utplassert mobile toaletter i sommerhalvåret. I vinterhalvåret må man fortsatt benytte toalettene i Idrettsbygget som ligger omtrent 100 meter unna området.

Midlertidig anlegg

Gløshaugen idrettspark har status som «midlertidig anlegg» i NTNUs planer. Ifølge SiTs idrettssjef regner de fem år i første omgang, men har tro på at det vil ordne seg videre.
I tillegg til grunnproblemene, har NTNUs behov for mer plass gjort at man flere ganger har lagt Dødens dal inn i planene. De siste årene har det vært diskutert å samlokalisere hele NTNU på Gløshaugen. Dette kunne ha ført til at idrettsanlegget måtte vike plass for nye bygninger. Denne planen er foreløpig lagt på is, da styret (styrevedtak i mai 2006) ikke ville støtte samlokalisering uten at staten er med på finansieringen.