Jèrriais

Historie

Selv om jèrriais i dag er morsmålet til kun en meget liten minoritet var det fram til slutten av 1800-tallet det daglige språket for flertallet av befolkningen. Selv fram til den andre verdenskrig kun rundt halvparten av befolkningene kommunisere på jèrriais. Bibelen er imidlertid ikke blitt oversatt i sin helhet til jèrriais (skjønt det finnes versjoner av enkelte bibeltekster) slik fransk var, og fram til 1900-tallet var fransk det dominerende språket i Jerseys kirker (skjønt prekene kunne bli holdt og forklart på jèrriais i en del rurale områder).
Oppmerksomhet på språkets kraftige nedgang ble åpenbart mot slutten av 1800-tallet i lærde kretser. Blant utenlandske lingvister besøkte Louis Lucien Bonaparte Jersey og interesserte seg for språket og dets litteratur. Mens den franske forfatteren Victor Hugo var i frivillig landflyktighet på Jersey på 1850-tallet interessert han seg for øyas språk og et antall forfattere som skrev på jèrriais ble en del av hans omgangskrets og støttespillere.
Robert Pipon Maretts prestisje og innflytelse bidro til å stryke språkbevegelsen mot en skriftlig standardisering basert på fransk ortografi, en trend som også fikk hjelp fra den begynnende normanniske fornyelsen på Cotentinhalvøya på fastlandet i Normandie hvor forfattere, inspirert av eksempelet av normanniske forfattere på Jersey og Guernsey, begynte deres egen produksjon av litterære verker. Forskjellige, om gjensidig forståelige skrivesystemer ble tilpasset på Jersey, Guernsey og Normandie. Det ble stilt spørsmål om jèrriais isteden burde bli basert på engelsk ortografi, men det ville ha innvirkninger på fortsettelsen av de litterære tradisjonen for de siste to århundrene.
Etter hvert som engelsk ble dominerende på Jersey på 1900-tallet, ble det gjort anstrengelser for å bevare jèrriais som et levende språk. Festivalen Jersey Eisteddfod har omfattet en seksjon på jèrriais siden 1912. Foreninger ble opprettet. L'Assembliée d'Jèrriais ble grunnlagt i 1951 mens Le Don Balleine var en stiftelse som ble opprettet I henhold til testamentet til Arthur E. Balleine (1864–1943), som bevilget midler for å fremme språket. L'Assembliée d'Jèrriais ble opprettet som et kvartalsmagasin I 1952 og har vært utgitt siden (med unntaksvise pauser og i det siste blitt redigert av Le Don Balleine); en grammatikk; Lé Jèrriais pour tous (av Paul Birt) kom i 1985; lydkassetter, hefter og annet material har også blitt produsert.
George d'la Forges drev vedlikehold av språket selv etter at han hadde utvandret til USA. Det er ikke så overraskende som man skulle tro. Et betydelig antall mennesker fra Jersey har vært deltakere i den økonomiske utviklingen av Den nye verden (se New Jersey). Mye av fokuset har vært på fiske av torsk ved den kanadiske Gaspéhalvøya i Quebec og var kontrollert av Jersey-baserte selskaper eller av selskaper med opphav på Jersey. Fellesspråket var jèrriais, og det ble rapportert at det fortsatt var folk på Gaspéhalvøya som snakket jèrriais på 1960-tallet. Et uttrykk herfra, «faire une runne» (å dra og arbeide utenfor regionen) kommer fra ordet «run» fra jèrriais som var anvendt til fiskestasjon.
Bruken av jèrriais er også hadde en merkbar rolle under Nazi-Tysklands okkupasjon av Kanaløyene under den andre verdenskrig. Lokalbefolkningen benyttet jèrriais seg imellom som et språk som ikke tyskerne eller deres franske tolker kunne forstå. Imidlertid førte den samfunnsmessige og økonomiske framgangen etter frigjøringen til at bruken av engelsk økte dramatisk i etterkrigstiden.
Blant berømtheter som snakket jèrriais var skuespilleren Lillie Langtry og den prerafaelittiske maleren John Everett Millais.

Ordbøker

Det har vært framstilt ordbøker i jèrriais siden manuskriptarbeidet til Philippe Langlois, A. A. Le Gros og Thomas Gaudin med å framstiller glossarer (glosesamlinger). Disse ble senere revidert og utvidet til Glossaire du Patois Jersiais, utgitt i 1924 av La Société Jersiaise. Glossary of Jersey French fra 1960 av Nichol Spence nedtegnet jèrriais i fonetisk skrift. En glossar fra 1924 var inspirert av forskningen til Frank Le Maistre som endte opp med Dictionnaire Jersiais–Français, utgitt i 1966 for å markere 900-årsjubileet for den normanniske erobringen av England i 1066. Den første praktiske engelsk-jèrriais ordbok var English-Jersey Language Vocabulary, framstilt av Frank Le Maistre og Philip de Veulle i 1972. Den var i seg selv basert på Dictionnaire Jersiais–Français. En ordbok som var en billedbok for barn, Les Preunmié Mille Mots, ble utgitt av La Société Jersiaise i 2000. I 2005 ble en ny ordbok for jèrriais-engelsk i Dictionnaithe Angliais-Jèrriais utgitt av La Société Jersiaise i samarbeid med Le Don Balleine. En revidert, modernisert og utvidet jèrriais-engelsk ordbok, Dictionnaithe Angliais-Jèrriais, ble utgitt allerede i 2008 av Le Don Balleine.

Ordforråd

Selv om jèrriais er tidvis feilaktig blitt beskrevet som en blanding av norrønt og fransk, er det mest lingvistisk nøyaktig å si at da de norrønt-talende nordboere erobret området som i dag har navn etter dem, Normandie, begynte de raskt å snakke språket det rådende språket til den tallmessige større eksisterende befolkningen, langue d'oïl, det vil si et romanske språk, ikke germansk. Det normanniske språket er derfor et romansk språk med en del ord av norrøn opprinnelse, foruten senere lånord fra andre språk.

Innflytelse fra bretonsk

Jèrriais har også fått et litt tilsig av ord fra bretonsk, et keltisk språk, eksempelvis pihangne, edderkoppkrabbe, fra bretonsk bihan "liten"; quédaine, «rask», fra bretonsk gaden, «hare». Men innflytelsen i dagens språk er i overveldende fra fransk, og i økende grad fra engelsk.

Fonologi

Den fonologiske innflytelsen fra norrønt er omdiskutert, skjønt den aspirerte (uttale) med h-lyd kan være grunnet norrøn påvirkning.