Ivar Ballangruds minneløp

Ivar Ballangruds minneløp er et forhenværende arrangement for hurtigløp på skøyter, oppkalt etter den tidligere storløperen Ivar Ballangrud.
Skøytestevnet ble arrangert jevnlig  på Leangen Kunstisbane i Trondheim, gjennom 1980-tallet og 1990-tallet, og hadde status som Norgescupstevne. Arrangør var Trondhjems Skøiteklub (TSK). Ved enkelte tilfeller ble skøyteløpet arrangert andre steder enn i Trondheim, som f.eks i 1994 da arrangementet ble flyttet til Savalen kunstisbane. Arrangementet hadde ofte god deltakelse fra de beste utøverne innenfor norsk skøytesport på 1980-tallet og 1990-tallet. Flere eliteløpere deltok, og minneløpet ble ofte anvendt som et åpningsstevne, eller som en oppkjøring til senere verdenscup-deltakelse.
Stevnet var også kjent for å arrangere distansen 3000m for herrer, med  tilhørende utmerkelser til løpere som vant distansen flere år på rad. Først i form av Ivar Ballangruds Minnepokal  , og senere i form av vandrepremien "Gullskøyten", innstiftet av Trondhjems Skøiteklub. Ved flere anledninger på 1980-tallet og starten av 1990-tallet var stevnet preget av utfordringer med hensyn til de lokale værforholdene. Både regn, sludd og vind, samt støv på isen, skapte til dels vanskelige konkurranseforhold for utøverne.

Kort Historikk - Høydepunkter

Både Rolf Falk-Larssen og Bjørn Nyland leverte sterke prestasjoner under stevnene i henholdsvis 1981 og 1982. Under stevnet i 1982 satte Nyland Norgesrekord på 3000m med tiden 4.10,49. I 1983 delte Falk-Larssen og Geir Karlstad seieren på 3000m, begge med vinnertiden 4.13,3. Dette var Falk-Larssens tredje seier på distansen på fire år, og for denne prestasjonen ble han tildelt Ballangruds Minnepokal.
Under minneløpet i 1986 møttes Karlstad og Falk-Larssen i par på 3000m. Løperne fulgte hverandre tett, men Karlstad vant med tiden 4.17,91. Falk-Larssen ble andremann med tiden 4.18.07., men vant stevnet sammenlagt etter en god 500m. For seieren på 3000m fikk Karlstad første napp i vandrepremien "Gullskøyten".
I 1987 var stevnet preget av utfordrende værforhold. I allround-klassen vant Falk-Larssen  sammenlagt, men tidene var forholdsvis beskjedne. I Sprint-klassen tok Frode Rønning seieren på 500m i et godt gjennomført løp, værforholdene tatt i betraktning. Rønning valgte imidlertid å stå over 1000m. Sammenlagtseieren i sprint gikk til Bengt Halvorsen, som forøvrig var andremann på 500m.
I 1989 var det god deltakelse under minneløpet. Både Geir Karlstad og Johann Olav Koss leverte sterke prestasjoner på allround-siden. Begge tok distanseseire, men Koss vant sammenlagt. Sprintklassen ble vunnet av Frode Rønning, foran Grunde Njøs.
Året etter, i 1990, var Koss tilbake i god form og vant allround-klassen sammenlagt foran Thor Olav Tveter. Både Geir Karlstad og Ådne Søndrål meldte forfall til dette stevnet. Koss mottok også vandrepremien"Gullskøyten", etter å ha vunnet distansen tre år på rad. Blant sprinterne var Roger Strøm den raskeste og var eneste mann under 40 sekunder sekunder på 500m.
I 1991 var stevnet arena for Rolf Falk-Larssens comeback til skøytesporten. Stevnet var imidlertid preget av utfordrende værforhold og dårlig deltakelse. Falk-Larssen vant allround-klassen sammenlagt foran Atle Vårvik.
Deltakelsen var også forholdsvis beskjeden under stevnet i 1992. Kjell Storelid gikk, og vant 5000m, men flere av de norske eliteløperne valgte å stå over arrangementet. Blant de kvinnelige sprinterne var Edel Therese Høiseth raskest, hun vant 500m begge dager.
I 1993 var flere av de norske profilene tilbake på startstreken. Ådne Søndrål vant de tre korteste distansene, og leverte en sterk 1500 m på tiden 1.58,06. Koss vant 5000m på tiden 7.05,9.
Året etterpå, i 1994, ble arrangementet midlertidig flyttet til Savalen, og det var sprinteren Grunde Njøs som markerte seg med de sterkeste prestasjonene. Han gikk 500m på tiden 37,3 og 1000m på tiden 1.16,4. På 3000 m ble det en jevn konkurranse mellom Eskil Ervik og Atle Vårvik, der Vårvik gikk av med seieren på tiden 4.14,1.
Njøs var også best på den korteste distansen i 1998, da han vant 500m begge dager. Blant langdistanseløperne var det Øystein Grødum som utmerket seg. Han satte ny banerekord på 5000m med tiden 6.58,88. Også blant kvinnene ble det satt banerekord. Anne Therese Tveter gikk inn til tiden 4.41,48 på 3000m. Tveter vant også 1500m. Forøvrig leverte Pål Gravem gode prestasjoner i stevnet. Han vant både 1000m og 1500m, og oppnådde en tangering av banerekorden på sistnevnte distanse med tiden 1.57,13.