google/wiki40b huggingface dataset:
Natalja Nazarova

Individuelle resultater

Nazarovas gjennombrudd kom i 1998 da hun ble verdensmester for juniorer. Året etter deltok hun i VM i Sevilla, der hun kom på sjetteplass i finalen med tiden 50,61. Hun tok sin første individuelle medalje da hun vant gullmedaljen i innendørs-VM 2003 i Birmingham, et gull hun forsvarte i VM 2004.
Hun kom på åttendeplass i finalen under OL 2004 i Athen, og i innendørs-VM 2008 i Valencia tok hun sølvmedaljen etter Olesja Zikina.

Stafettresultater

Nazarovas stafettmeritter er imponerende. Hun har to OL-medaljer, sølv fra Athen 2004 og bronse fra Sydney 2000. I utendørs-VM har hun gull fra Sevilla 1999 og sølv fra Paris 2003. I tillegg har hun sølvmedalje fra EM 2002. Innendørs har hun fem gullmedaljer i stafett.
Bettina Hauert

Karrieren som profesjonell

Hauert vant kvalifiseringsskolen til Ladies European Tour i 2003.  På sine 3 første år på touren var en delt 7.-plass i Scandinavian TPC i 2006 det beste resultatet.  Men i 2007 løsnet det skikkelig for Hauert, med seire i Deutsche Bank Ladies Swiss Open og Finnair Masters.  Disse resultatene, samt to andreplasser, førte henne inn på Solheim Cup-laget i 2007, og utnevnelse til Ladies European Tour Player's Player of the Year 2007.
Bilander

Bilander er en betegnelse på et mindre europeisk handelsskip eller en kystfarer med to master fra 1700- og 1800-tallet. Den ble brukt langs Den engelske kanal, fra den nederlandske kysten i nord til den franske vestkysten. Navnet kom fra Nederland. «Bei lander» betyr «nærhet av land» på nederlandsk.

Historie

Med utgangspunktet i de engelske, belgiske, nederlandske og franske havnene seilte bilanderne, også betegnet som billander eller be´landre, nordover til Nordsjøen eller sørover til Middelhavet. Bilanderen bruktes også midlertidig som passasjerfartøy til det amerikanske kontinentet i den første halvdelen av 1700-tallet.
Den typiske bilanderen hadde to master, med to til tre skværseil på formasten og latinseil, samt et eller to toppseil på hovedmasten som var høyere enn formasten. Den kunne ha et deplasement på under 100 tonn som et åpent skip med slette dekk. Noen ganger var sidesverd, som senkes ned i vannet som ekstra kjøl, montert på lesiden. Den var normalt kravellbygd, men det fantes også klinkbygde versjoner.
En variant av denne typen ble tatt i bruk på de nederlandske kanalene der den omtales som bijlander, uten skipsteknisk slektskap. Varianten var flatbunnet med én mast rigget med luggerseil og med deplasement på 24 tonn. De allerste minste varianter av bilanderen har blitt betegnet som «demi-bélandre» eller «demy bellandre» på det europeiske fastlandet.

Den amerikanske bilanderen

I begynnelsen på 1700-tallet utviklet de lokale skipsbyggerne en egen type, betegnet som «bilander», som kystnært fraktfartøy fra havnestedene på New England. Den amerikanske bilanderen var også benyttet som fiskefartøy utenfor Newfoundland. 
Til forskjell fra den europeiske bilanderen hadde dette fartøyet halvdekk på akterskipet, to master med skværseil og luggerseil og butte stevner. Den alminnelige lengden på den amerikanske bilanderen er oppgitt til cirka 23 meter.
Gjemtkjevinger

Bygning og levevis

Parring skjer ikke ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Hannen avsetter en «pakke» med spermier (en spermatofor) på bakken, eller plasserer den i hunnenes kjønnsåpning. Hunnen tar denne opp i kjønnsåpningen. Avkommet må gjennom 5 til 13 hudskift, før det når det voksne stadiet (imago). Også som kjønnsmodne fortsetter de å skifte huden.
Gjemtkjevinger har ametabol utvikling, det vil si at de ikke har «forvandling» (metamorfose), noe puppestadium. Nymfene er like de utvokste (kjønnsmodne) individene (imago), bortsett fra størrelsen. Avkommet må gjennom flere hudskift, før det når det voksne stadiet (imago). Også som kjønnsmodne fortsetter de å skifte huden.
C S Lewis-prisen

C S Lewis-prisen (På svensk: C S Lewis-priset) er en svensk litteraturpris som ble innstiftet i 2002 av forlaget Libris sammen med C S Lewis Company i forbindelse med Libris sitt 50-årsjubileum. Prisen skal gi oppmerksomhet til og belønne et svensk forfatterskap eller en bok i Clive Staples Lewis ånd.
Prisen deles ut på C S Lewis fødselsdag den 29. november i forbindelse med en åpen forelesningskveld på Örebro Misjonskole. Prisen består av et diplom og SEK 10 000.
Adhiṭṭhāna

Adhiṭṭhāna (pali; fra adhi som betyr "grunnlag" eller "begynnelse" pluss sthā som betyr "stående"; sanskrit, अधिष्ठान) har blitt oversatt med "beslutning," "vedtak," "selv-bestemmelse," "vilje" og "resolutt avgjørelse." I den senere kanoniske litteratur til Theravadaskolen er adhiṭṭhāna en av de ti "perfeksjoner" (dasa pāramiyo), eksemplifisert av bodhisatta's resolutte ønske om å bli en fullt oppvåknet.
Federazione dei Verdi

Federazione dei Verdi («Føderasjonen av de grønne», kjent under kortformen Verdi) er et italiensk politisk parti. Partiets leder er Alfonso Pecoraro Scanio, miljøvernminister i Romano Prodis sentrum-venstre-regjering siden april 2006. Partiet har en grønn ideologi med fokus på økososialisme, pasifisme og antiglobalisering.
De grønne står sterkt i byer og urbane områder (Milano, Venezia, Roma, Napoli, osv.), i fjellregioner som Trentino-Syd-Tirol og Aostadalen, og i sør, som i Basilicata og Campania, der de har ledet provinsen Napoli siden 1995.
Baobab-ordenen

Baobab-ordenen (afrikaans: Die Orde van die Baobab, engelsk: The Order of the Baobab, nordsotho: Sefoka sa Baobab,  xhosa: IMbasa ye-Baobab, zulu: Isimiselo sika Baobab) er en sørafrikansk orden innstiftet 6. desember 2002 til belønning av fortjenester innen næringsliv, vitenskap og teknologi og samfunnsvirke. Den er oppkalt etter baobabtreet. Ordenen tildeles sørafrikanske borgere. Baobab-ordenen tildeles av Sør-Afrikas president.

Insignier

Ordenstegnet for Baobab-ordenen består av en oval medaljong som i midten bærer et baobabtre (Adansonia digitata) som motiv. Baobabtreet har flere symbolske dimensjoner. Det er kjent for sine dype røtter og lange liv. Det gir skygge og har tradisjonelt vært benyttet som møtested. Barken benyttes til å lage klær og tau, frukten benyttes til mat og treverket til brensel. Midtmedaljongen er omgitt av en enneagon, en nikantet polygon, som skal symbolisere de mange måtene man kan bidra til landets utvikling og velstand. Samtidig viser tallet ni til antallet provinser i Sør-Afrika. Ytterst er medaljongen omgitt av en krans formet som bark fra baobabtreet. Sør-Afrikas riksvåpen finnes på reversen. Ordenstegnene er i gull, sølv eller bronse, avhengig av klasse. 
Ordenstegnet er opphengt i et bånd til å bære om halsen. Ordensbåndet er gullfarget og har baobabtrær i lys farge i midten.
Insigniene er designet av Gold Mametja.

Tildeling

Ordenen tildeles sørafrikanere for innsats for næringslivet og Sør-Afrikas økonomi, for vitenskapelig, medisinsk og teknologisk virke og for samfunnsinnsats. Publikum inviteres til å komme med nominasjoner. Forslag behandles av et ordensråd.
Vitenskapelig tidsskrift

Et vitenskapelig tidsskrift eller en vitenskapelig publiseringskanal, også kalt akademisk tidsskrift og, noe mindre presist, et fagtidsskrift, er et forlag eller tidsskrift som trykker vitenskapelige artikler, ofte kalt journaler, eller bøker. Det meste av den vitenskapelige publiseringen foregår i vitenskapelige tidsskrifter, og i mindre grad i vitenskapelige monografier eller antologier (bøker). Vitenskapelige tidsskrifter er derfor den viktigste kilden til ny vitenskapelig kunnskap.
En vanlig forskjell mellom vitenskapelige og andre tidsskrifter er kvalitetskontrollen som artiklene må passere forut for publiseringen. En vitenskapelig artikkel kan være omfattende; rundt 20 sider er relativt vanlig innenfor for eksempel humaniora og samfunnsvitenskap, selv om mange tidsskrifter de siste årene har redusert den maksimale lengden de tillater til ned mot ca. 15 sider. Innenfor for eksempel medisin og matematisk-naturvitenskapelige fag er artiklene som regel endel kortere (gjerne 2–5 sider), siden de som regel består mer av beregninger og opplistinger av resultater enn hermeneutisk argumentasjon.
Det ligger som regel svært mye arbeid bak vitenskapelige artikler, både selve forskningsarbeidet de bygger på og selve skrivingen av artiklene, og det kan ta lang tid, i mange tilfeller flere år, å få dem publisert (2–3 år er forholdsvis vanlig). Som oftest gjennomgår artiklene mange runder med kommentarer fra fagfeller og omarbeidelser.
Vitenskapelige tidsskrifter er tilnærmet aldri illustrert (bortsett fra tabeller og illustrasjoner brukt i vitenskapelig sammenheng i artiklene) og trykkes som regel i svart-hvitt.

Nordiske forhold

I Norge finnes det et register over vitenskapelige publiseringskanaler, som drives i samarbeid mellom Det nasjonale publiseringsutvalget (NPU) og Norsk senter for forskningsdata (NSD), på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. NSD har ansvaret for driften og NPU har ansvaret for godkjenningen av publiseringskanalene. Siden 2015 har de nordiske landene samarbeidet om å utvikle registeret over autoriserte vitenskapelige publiseringskanaler.
I norsk vitenskapsindeks deles vitenskapelige tidsskrifter inn i nivå 1 og nivå 2, der nivå 2 er det høyeste nivået. Nivå 2 består av inntil 20% av tidsskriftene, som regnes som internasjonalt ledende i faget.
Norsk Tjenestemannslag

Politikk

Som forbund innenfor Landsorganisasjonen i Norge, har NTL tradisjonelt sognet til Arbeiderpartiet, men forbundet har også til tider vært preget av en sterk venstreopposisjon. Forbundet har i dag ikke noen formelt faglig-politisk samarbeid med noen partier og gir heller ikke økonomisk støtte til nøn partier. 
Forventninger om statstjenestemenns politiske nøytralitet, har bidratt til at NTL tradisjonelt ikke har vært like politisk aktiv som enkelte andre LO-forbund. Med endringene i offentlig sektor fra slutten av 1970-tallet begynte forbundet i økende grad å ta stilling tik sentrale spørsmål som privatisering, konkurranseutsetting og New Public Management. I likhet med flere andre LO-forbund, er NTL tilsluttet For velferdsstaten.
I 1972 stilte NTL seg bak LOs ja til norsk medlemskap i EEC. Landsstyret sluttet seg i 1992, med knapt flertall, til et forslag om å anbefale norsk tilslutning til EØS, og gikk i 1994 inn for at LO ikke skulle ta standpunkt til spørsmålet om norsk medlemskap i EU.
ABBA (album)

ABBA er et musikkalbum med ABBA, utgitt i 1975. Albumet lå 56 uker på VG-lista og hadde 1.-plass som beste plassering. Albumets største suksesslåt er «Mamma Mia».
Weining Yi Hui Mao

Weining Yi Hui Miao (kinesisk: 威宁彝族回族苗族自治县; pinyin: Wēiníng yízú huízú miáozú Zìzhìxiàn) er et autonomt fylke i byprefekturet Bijie i provinsen Guizhou i Folkerepublikken Kina.
Befolkningen var på 993 771 innbyggere i 1999.

Samferdsel

Kinas riksvei 326 løper gjennom området. Den begynner i Xiushan i Chongqing og går mot provinsen Guizhou, og ender i Hekou i Yunnan, ved grensen til Vietnam og den vietnamesiske byen Lao Cai.
Kinga Göncz

Biografi

Göncz tok eksamen fra allmenmedisinsk fakultet på Semmelweis medisinske universitet i 1972. I 1978 fullførte hun spesialistutdannelse som psykiater, og i 1982 som psykoterapeut. Hun arbeidet så som pyskoterapeut til 1994, da hun ble leder av stiftelsen Ungarske partnere, en stiftelse som har aktivitet i 11 land rundt om i verden for å undervise i demokrati og hvordan man kontrollerer sosiale konflikter. I denne tiden arbeidet hun i nesten alle land i Sentral- og Øst-Europa så vel som i konfliktsonene på Balkan.

Pedagogisk bakgrunn

Fra 1989 var hun seniorforeleser i avdelingen for sosialpolitikk ved sosiologisk institutt på Eötvös Loránd universitetet. Fra 1998 til nå har hun vært foreleser ved avdeling for menneskerettigheter på  Central European University; fra 1999 har hun også undervist på British Development School. Hun snakker engelsk flytende og godt tysk.

Politikk

I 2002 ble hun politisk sekretær i helsedepartementet med ansvar for sosiale og familierelaterte saker. I juni 2004 ble hun utnevnt til minister uten portefølje for likestilling. Fra oktober 2004 var hun minister for ungdom, familie og sosiale saker i tillegg til likestilling.
Utløe

En utløe eller uteløe er et mindre lagerbygg i landbruket for høy fra utslåtter, det vil si grasvekster som blir slått og tørket på lokaliteter i utmarka for så å hentes inn til gården senere, vanligvis på vinteren. Også på engarealer som lå i utkanten av innmarka kunne gårdene ha små løer.

Historikk

Utløene var en viktig del av det førindustrielle jordbruket der innmarka hovedsakelig ble brukt til korndyrking og husdyra hovedsakelig beitet i utmarka, der en også sanket det meste av vinterforet. Utløer ble brukt de fleste steder der det var store utmarksarealer. I vår tid brukes ikke lenger utløer. De fleste forfaller; noen restaureres som kulturminner.
Utløene ble plassert ved slåttemark som lå så uveisomt til at høyet ikke kunne taes direkte inn i løa hjemme på gården. Vanligvis ble graset slått med ljå, tørket og ført inn i utløa. På vinteren kunne høy fra utløene føres hjem til gården med hest og slede, noen steder på kysten ble høyet ført hjem i båt.
Som et alternativ til utløe kunne høyet settes i stakk.

Konstruksjon

Ei utløe skulle, i likhet med andre løer aldri ha helt tette vegger. Det måtte ikke dannes kondens i ei løe. Høyet måtte ikke skjemmes av mugg. Løer skulle selvfølgelig holde nedbør og vann ute, men de skulle ikke ha tett kledning. Litt trekk måtte det være gjennom gulv og vegger.
Utløer fra 1900-tallet er oftest av saget plank, med bordkledning og tekket med bølgeblikk. Eldre utløer kunne være laftet i tømmer, eller grindabygde. Løer bygd av stein fantes også. Taktekking kunne være av tre eller bjørkenever, dekket med torv. Uteløer kunne være av materialer som ble funnet på stedet, eller av utrangerte bygningsmaterialer fra gården.
Dampslede

En dampslede er en innretning formet som en slede som ble drevet av en dampmaskin. Den var en forløper til snøscooteren.
Gründeren Paul Steenstrup forsket på dette og fremla i 1826 en prototype. Dampsleden kunne blant annet erstatte hestekjøringen av trelast til Christiania. Det ville også gi moralske fordeler, fordi unge kjørekarer stadig havnet på kneiper langs strekningen.
Steenstrup fikk statstilskudd til å bygge en modell uten dampmaskin og kjele.  Modellen ble drevet av et par mann, og ble i mars 1826 testet på Kongsberg, på snøen ovenfor Våpenfabrikken og på islagte Lågen.  Steenstrup rapporterte at fremdriftsmekanismen virket utmerket.  Deretter ble prøvesleden testet i Pipervika i Christiania.
Motoren var en høytrykks dampmaskin av Trevithicks modell. I den første beskrivelsen 1826 nevner Steenstrup bare én slik maskin, men på tegningen fra 1832 ser det ut til å være to ensylindrede maskiner ved siden av hverandre – selv om bare den ene sylinderen er synlig på profiltegningen, antydes den andre ved en bakenforliggende stempelstang i en annen slagposisjon.
Det var Trevithick som omkring 1800 hadde utviklet høytrykks dampmaskiner, noe som ga større kraft i forhold til maskinens størrelse – en forutsetning for å ta dampmaskiner i bruk til jernbane. Fra stempelstangen ble kraften overført via tannhjul og giret litt ned til fremdriftsmekanismen, «en ristformig valse». Valsen var forsynt med stålsatte tagger med mothaker, som grep ned i underlaget av snø eller is. Ifølge Steenstrups første beskrivelse fra 1826 skulle valsen være to alen i diameter (1,26 m) og en alen bred (63 cm).
Valsen måtte være bevegelig oppakslet med et slingringsmonn på 5 tommer langs en bue som samsvarte med overføringstannhjulet, for å tilpasse seg vekslingene i banens høyde mellom valsen og sledemeiene i ujevnt terreng. 
I beskrivelsen fra 1826 nevnes «krumme tenner eller skrapere» mot valsens rand for å holde den fri for snø, og en krummet, fjærbelastet jernplate under frontkjelken for å glatte snøen for valsen. Sleden går på to kjelker. På frontsleden er det et sete for føreren, med en hendel for å regulere pådraget på dampmaskinene, og en styrestang. 
«Ledsageren eller kusken kan ved en på den forreste kjelkes underløp anbragt donkraft, eller og, ved en styrestang som beveger seg om en bolt i fatningen, og ligger med den forreste ende mellom to tapper eller bolter i den forreste kjelkes forende, styre dampsledens kurs eller retning på det nøyaktigste.» Fyrkjelen er plassert bakerst, med en krakk for fyrbøteren. Litt lenger fram er skorsteinen plassert. Lastesledene er ikke tegnet, men måtte likesom maskinsleden gå på to kjelker for nøyaktig å følge sporet. For kjøring på is kunne de være av det vanlige slaget for hestekjøring.
Pilegrimskirken til Jan av Nepomuk

Historie

Jan av Nepomuk døde martyrdøden i 1393. I 1719 ble det innledet studier av hans jordiske levninger. Da kommisjonen oppnevnt av erkebiskopen av Praha fant at Jans tunge var i perfekt behold, ble dette tatt som tegn på hans hellighet. Funnet vant gjenklang blant tilhengerne av den kult som var oppstått rundt Jan, særlig i cistercienserklosteret i Žďár nad Sázavou. Dette klosteret hadde overtatt rollen til klosteret i Želena Hora hvor Jan hadde fått sin første utdannelse.
Innvielsen av den til da uferdige kirken fant sted 16. mai 1720 som er Jan av Nepomuks dødsdag. Kirke ble fullført i 1721 og var pilegrimsmål til 1784, da klosteret ble nedlagt.
Mimolophia

Levevis

Larvene lever inne i død ved, gjerne små kvister av løvtrær. De kan også finnes inne i store urter, for eksempel arter av vortemelk-slekten. Disse artene er ikke spesialiserte og en art kan ofte utnytte flere ulike vertsplanter.

Utbredelse

Arten er kjent fra Kamerun og Den demokratiske republikken Kongo.
Arriguttia

Utseende

Middelsstore, bredt ovale, blankt svarte biller, dekkvingene kan ha rødbrune striper. Oversiden er hårløs og fint, jevnt punktert. Hodet mangler horn eller knøler, hannenes forføtter og klør er forstørret. På hodet er clypeus ("overleppen") tvert avskåret foran.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sør-Amerika (Guyana og det nordlige Brasil).
Miass (elv)

Miass (russisk: Миасс) er ei elv i Tsjeljabinsk oblast og Kurgan oblast i Russland. Den er ei sideelv til elva Iset, som er ei sideelv til Tobol, som igjen er ei sideelv til Irtysj. Den er 658 kilometer lang og har et nedbørfelt på 21 800 km².
Miass fryser over i månedsskiftet oktober-november og er islagt til april. Langs elva ligger byene Tsjeljabinsk og Miass.
Rolf Andersson

Klubbkarriere

Andersson spilte tre sesonger for Malmö FF i Allsvenskan, fra 1951 til 1954. Han spilte 30 seriekamper og scoret tolv mål for klubben.

Landslagskarriere

Andersson spilte en landskamp for Sverige, da Sverige spilte 0–0 hjemme mot Spania 17. juni 1951.
Grunnkretser i Gjerdrum kommune

Grunnkretser i Gjerdrum kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Gjerdrum kommune, Akershus, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Curtiss OX-5

Curtiss OX-5 var en tidlig amerikansk væskekjølt V8-motor bygget av Curtiss. Det var den første amerikanske motoren konstruert for masse-produksjon, selv om den ble ansett som foreldet da den kom i 1917. Den ble i utstrakt grad brukt på en rekke fly, kanskje det mest kjente var JN-4 «Jenny». Om lag 12 600 enheter ble bygget frem til tidlig i 1919. Den store tilgjengeligheten av motoren i overskuddsmarkedet gjorde den vanlig frem til 1930-tallet, selv om den ble ansett som upålitelig i det meste av sin levetid.

Konstruksjon og utvikling

Curtiss OX-5 var den siste i en serie av motorer som Glenn Curtiss konstruerte av væskekjølte V-motorer som hadde startet som en serie med luftkjølte V-twins for motorsykler i 1902. En modifisert versjon av en av disse tidlige modellene ble solgt som flymotor i 1906. Den grunnleggende konstruksjonen ble sakte utvidet ved å legge til flere sylindere før den nådde V-8 i 1906. De begynte også å forstørre sylinderne, men dette førte til kjøleproblemer som krevde innføring av vannkjøling i 1908. Disse tidlige motorer brukte et flathodet ventilarrangement, som til slutt banet vei for overliggende ventiler i 1909. Den amerikanske marinen bestilte en versjon av denne grunnleggende konstruksjonen i 1912 for sitt A-1 amfibiefly. Disse forbedringene og andre ble arbeidet inn i det som ble OX-5 som ble bygget første gang i 1910. Konstruksjonsarbeidet var en laginnsats, ledet av Charles Manley som tidligere hadde konstruert Manley-Balzer-motoren som hadde et kraft-til-vekt-forhold som ikke ble overgått før etter 16 år.
Som de fleste motorer på den tiden, ble OX-5 bygget i støpejern med individuelle sylindere boltet i rekke til et veivhus ialuminium, omhyllet av en kjølekappe laget av en nikkel/kobber-legering. Drivstoffet kom gjennom en forgasser på baksiden av motoren, deretter transportert til sylindere via to T-formede rør. Sylinderne hadde en inntak- og en eksosventil, hver operert av en ventilstang fra en kamaksel. Stemplene var støpt i aluminium.
OX-5 ble ikke sett på som spesielt avansert, heller ikke sterk for sin tid. Nå hadde roterende motorer som Oberursel eller Gnome-Rhône kommet på markedet. Disse ytet 100 hk, og nyere rekkemotorer var blitt tilgjengelig med 160 hk eller mer. Likevel, OX-5 hadde en ganske god drivstofføkonomi på grunn av sitt lave turtall, noe som gjorde den praktisk for sivile fly. OX-5 ble brukt på Laird Swallow, Pitcairn-PA-4 Fleetwing II, Travel Air 2000, Waco 9 og 10, American Eagle, Buhl-Verville CW-3 Airster, og noen modeller av Jenny. Den primære grunn for sin popularitet var dens rimelige pris etter krigen, med nesten nye eksemplarer som kunne bli solgt for så lite som 20 dollar. Den ble ofte brukt i båter, foruten i fly.
Ulvan

Ulvan er et tettsted på øya Ulvøya i Hitra kommune. På stedet ligger verdens største lakseslakteri målt etter slaktevolum, eid av Marine Harvest.
Bestand

Bestand er et begrep som brukes innen biologien, eksempelvis til å beskrive populasjoner av celler og dyr og forekomster av planter og trær innenfor et begrenset geografisk område. Man kan således snakke om den norske bestanden av elg, et fylkes eller en kommunes elgbestand, hjortebestand og viltbestand med videre. Bestandsbegrepet brukes ofte i tilknytning til jaktbare arter, fiske og skog- og landbruksnæringen.

Botanikk

Bestand er også et ensartet område i skogen og er et sentralt begrep i norsk skogbruk. Vi har i mange år drevet det vi kaller bestandsskogbruk. Det vil si at vi deler skogen inn i ensartede områder (bestand) og gir området lik behandling. For at dette skal gå an må det innenfor bestandet være lik bonitet og hogstklasse, jevn tetthet og treslagsfordeling. I tillegg skal arealet være over 2 daa. Driftsforholdene skal også være ensartede innenfor bestandet.
Eiksmarka menighet

Eiksmarka menighet tilhører Bærum prosti i Oslo bispedømme. Eiksmarka ligger i Bærum kommune som 1 av totalt 10 menigheter. 
Menigheten sogner til Eiksmarka kirke. Sogneprest er Else Bang Engebretsen.
Blefjell sykehus

Blefjell sykehus (BLEHF) representerte fra januar 2002 til juni 2009 en sammenslåing av tre tidligere lokalsykehus (Kongsberg, Notodden og Rjukan) beliggende i fylkeskommunene Telemark og Buskerud.
Per Christian Voss var administrerende direktør ved foretaket, som hadde ca. 1200 personer ansatt. 
Blefjell sykehus HF ble nedlagt 1. juli 2009, da Kongsberg sykehus ble en del av Vestre Viken og sykehusene på Notoden og Rjukan ble overtatt av Sykehuset Telemark.
1. divisjon bandy for herrer 2000/01

1. divisjon bandy for herrer 2000/01 var det nest øverste nivået i norsk bandy sesongen 2000/01. Sesongen begynte med en kvalifiseringsgruppe i perioden 18. november til 16. desember 2000. De tre beste lagene i kvalifiseringsgruppe B fikk spille i Elite B-serien (1. divisjon) som foregikk fra 2. januar til 10. februar 2001, mens  de seks øvrige spilte i 2. divisjon. Lag nummer 1 og 2 i Elite B fikk spille kvartfinale om norgesmesterskapet, og de samme lagene pluss lag nummer 3 rykket opp til kvalifiseringsgruppe A den påfølgende sesongen.