google/wiki40b huggingface dataset:
Princeton Theological Seminary

Historie

PTSs historie begynner tidlig på 1800-tallet, da de mer profesjonsrettede studier ble skilt ifra den mer generelle utdannelse som gis på mange av universitetene i USA. Generalforsamlingen i Den presbyterianske etablerte The Theological Seminary at Princeton i 1812, med støtte fra lederne på det nærliggende høyskolen i New Jersey (i dag Princeton University).
Ved oppstarten bestod skolen av tre studenter og én lærer, Prof. Dr. Archibald Alexander. De neste tre år steg tallet på studenter gradvist, og arbeidet med å bygge et skolebygg ble startet. Bygningen Alexander Hall ble tegnet av John McComb jr. og åpnet i 1817. Kuppelen ble føyet til i 1827, men brant ned i 1913 og ble erstattet i 1926. Bygningen ble helt enkelt kalt for «Seminaret» frem til 1893, da det fikk navnet Alexander Hall offisielt.
Skolen ble kjent på 1800- og tidlig 1900-tallet for dets forsvar for kalvinistisk presbyterianisme og utviklingen av skoleretningen Princeton Theology. Senere ble skolen scene for en fundamentalistisk-modernistisk strid. Striden, som gikk blant annet ut på betydningen av læren, førte til at den konservative fløy brøt ut og dannet Westminster Theological Seminary (i Philadelphia), som ble ledet av John Gresham Machen.
PTS var den første teologiske skole i USA på høyere universitetsnivå (graduate level) og skolen er fremdeles tilhørende Den presbyterianske kirke i USA, den er en av ti teologiske høyskoler som er tilknyttet denominasjonen. Siden skolens grunnleggelse er over 14 000 personer uteksaminert.
Mímir Kristjánsson

Bakgrunn

Kristjansson er oppvokst i Stavanger med islandsk far og norsk mor. Han fullførte videregående skole på Stavanger katedralskole, før han flyttet til Oslo for å begynne studier i samfunnsøkonomi, men studiene ble det ikke noe av.

Politisk virksomhet

I toårsperioden, 2004 til 2006, var Kristjansson sentralstyremedlem i Rød Ungdom, med ansvar for organisasjonens nettsider. Kristjansson var sammen med Magnus Marsdal og Åsmund Sunde Valseth også sentral i utviklingen av Rød Ungdoms strategi, og i utviklingen av organisasjonens ideologiske grunnlag fram mot landsmøtet i 2006, blant annet på spørsmålet om sosialisme og demokrati. 
Før Kristjansson ble medlem av Rød Ungdom, var han i flere år medlem av Arbeidernes ungdomsfylking, og var på et tidspunkt leder for AUF-laget i Stavanger.

Aktivisme

Kristjansson har markert seg med hyppig aksjonsvirksomhet. Sammen med Torstein Tvedt Solberg startet han Folkeaksjonen mot krig. Han har også sittet i ledelsen i Attac (2004–2005) og i arbeidsutvalget til Globaliseringskonferansen.
Han fikk betydelig medieoppmerksomhet da han forstyrret landsmøtet til Kristelig Folkeparti i 2004, i det Rød Ungdom kalte en «aksjon mot homofobi». Før og etter demonstrasjon mot NATO-toppmøtet som fant sted i Oslo 26. april 2007 klarte han å komme i konflikt med Blitz og flere av de politiske fraksjonene.

Arbeid

Kristjansson arbeidet i Norsk faglitterær forfatterforening med formidling av sakprosa til skoleverket fra han gikk av som leder i Rød Ungdom, fram til 31. desember 2008. Senere var han politisk journalist i Klassekampen.

Bokutgivelse

Høsten 2011 gav Kristjansson ut boka De superrike. Ifølge boka har det aldri vært flere norske milliardærer enn i 2011, og de har aldri vært rikere. Likevel mener Kristjansson at rikingene klager over skattesystemet, og at «misunnelsen og småligheten overfor de rike i Norge blekner fullstendig satt ved siden av de rikes smålighet overfor det norske folk».
Kristjansson foreslo i samband med bokutgivelsen å sette ned en skattekommisjon for å se nærmere på hvorvidt velstående personer i samfunnet betaler tilstrekkelig skatt.
Flere av personene Kristjansson navngir i boka reagerte på innholdet, deriblant Jens Ulltveit-Moe og finansinvestoren Øystein Stray Spetalen. I ordvekselen som fulgte nevnte Stray Spetalen medieoppslag om at Kristjansson tidligere samme år innrømmet å ha meldt seg på enkeltfag ved Universitetet i Oslo seks år på rad kun for å benytte seg av studentgodene og uten å ta én eneste eksamen.
Alle tiders spill (brettspill)

Alle tiders spill er et brettspill for to til åtte spillere eller lag, hvor den enkelte spiller skal resonnere seg frem til når ulike historiske hendelser fant sted, og plassere hendelsen i kronologisk rekkefølge på en tidslinje. Den spilleren som først klarer å plassere et på forhånd avtalt antall hendelser i riktig rekkefølge har vunnet.
Spillet ble første gang utgitt i Norge i 2001 på spillforlaget Damm Litor. I 2009 ble spillet gitt ut i nytt opplag, denne gang under navnet Når skjedde det? — Alle tiders spill.
Gameshowet Anno domini, som gikk på NRK 1 høsten 2005, er en variant av dette spillet.
Maudheimekspedisjonen

Maudheimekspedisjonen (også omtalt som Norsk-britisk-svenske antarktisekspedisjon, forkortet NBSX eller NBSAE) var navnet på en norsk-britisk-svensk ekspedisjon til Antarktis under ledelse av John Schelderup Giæver i perioden 1949-1952. Ekspedisjonen ble bekostet og organisert av en komité av britiske, svenske og norske eksperter, med professor Harald Ulrik Sverdrup som formann og var den første virkelige internasjonale vitenskapelige ekspedisjon til Antarktis. Store deler av det vestlige Dronning Maud Land ble kartlagt og ekspedisjonen ble en modell for senere ekspedisjoner til Antarktis.
Navnet på ekspedisjonen kommer fra overvintringsstasjonen Maudheim (71°03'S, 10°55'V) som ble opprettet i forbindelse med ekspedisjonen. Flere depoter og hytter for overnatting og oppbevaring av utstyr ble reist. Fra disse basene ble det gjort utallige turer, den lengste varte i åtti dager. Tre av ekspedisjonsmedlemmene omkom 24. februar 1951 da de på en testtur med en overhalt weasel ble overrasket av tåke. Kjøretøyet havnet i vannet da de for sent oppdaget at over hundre meter av isbremen hadde kalvet. Kun fotografen Stig Hallgren overlevde ulykken, da han etter 13 timer drivende på et isflak ble reddet av sine kolleger.
Alle ekspedisjonsmedlemmene mottok Maudheimmedaljen.
Victoria & Abdul

Handling

Den unge inderen Abdul (Ali Fazal) får beskjed om at han er utvalgt til å overrekke en seremoniell mynt til dronning Victoria (Judi Dench) i Buckingham Palace. Dronningen får umiddelbart et godt øye til Abdul, delvis fordi han er kjekk, men også fordi hun aldri selv har vært i India. Victoria er lei av pomp, prakt og innpåslitne aristokrater. Ved å tilbringe tid med Abdul får hun tilbake noe av livsgnisten, og et kontroversielt vennskap begynner å utvikle seg mellom de to.
Håvard Tvedten

Spillerkarriere

Håvard Tvedten debuterte for Stord IL, og var med på å rykke opp til eliteserien. I 2002 gikk han til den danske toppklubben AaB Håndbold i Aalborg, der han ble i fire år. I 2006 fortsatte han karrieren i BM Ciudad de Logroño i den spanske ASOBAL-ligaen, og i tre sesonger fra 2008 spilte han for Club Balonmano Valladolid. Fra 2011 spiller han for Aalborg Håndbold.
Håvard Tvedten har spilt 208 kamper og scoret 809 mål for det norske landslaget, de beste resultatene er sjuendeplasser fra VM 2005 og EM 2010. Han var også en av nøkkelspillerne under EM 2008 som ble arrangert i Norge. 
Tvedten ble uttatt til å spille på Group Club Handballs verdenslag som spilte en veldedighetskamp mot Rhein-Neckar Löwen 26. juli 2010 til inntekt for enken etter bundesligaprofilen Oleg Velyky som døde i januar 2010.

Privat

Under håndball-VM i Tunisia i 2005 innledet han et forhold til TV 2-Sportens Guro Fostervold Tvedten, og den 11. juli 2009 giftet de seg. De har to barn sammen.
Fylkesvei 2192

Fylkesvei 2192 går mellom Strand og Dambua i Åmot. Veiens lengde er 10,5 km.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 610.
Tennholmen fyr

Tennholmen fyr ligger på Tennholmen vest for øygruppa Givær i Bodø kommune i Nordland. Fyret ble opprettet 1. oktober 1901. Det ble elektrifisert i 1960 og fikk radiofyr i 1971. Fyret ble automatisert i 1988 og avfolket i 2002. Fyret hadde en høyde på 14 meter, og viste et glimt vært femte sekund.
29. oktober 1911 kullseilte og omkom fyrvokter Matias Larsen i nærheten av Givær. 8. mai 1931 druknet reserveassistent Helge Pedersen og to brødre på vei hjem fra fyret til Bliksvær. Ei nabojente som var med i båten ble reddet.
Cerro Pajas

Cerro Pajas er en inaktiv vulkan i de sentrale delene av øya Floreana i Galápagos-arkipelet. Vulkanen har en høyde på 640 meter over havet, og er det høyeste punktet på øya.
Agathymus

Utseende

Svært store (vingespenn 50-60 millimeter), brune smygere, vingene med et litt uregelmessig, gulaktig tverrbånd eller med gule flekker.
Undersiden er gråaktig.

Levevis

Larvene lever i ørkenområder i det sørlige Nord-Amerika, der larvene borer i stengler på agaver.
Eggene dumpes ned i klynger av vertsplanten, larvene borer seg inn i stengelen og lever i en silke-kledt gang, der også puppen legger seg. Hannene er territorielle.

Utbredelse

Slekten er utbredt i de tørre områdene i Nord- og Mellom-Amerika.
Tresettere

Tresettere er en ikke-systematisk gruppe som består av jakthunder som stiller vilt i trær. Tresetting er således både en jaktmetode og en preferanse for den måten en hund jakter. Tresettere og treskjellere er ikke helt det samme, men kan snarere hevdes å være preferanser for to ulike (om enn ganske like) måter hunder jakter etter.
Tresettere er normalt hurtige hetsende jakthunder som renner etter viltet og jager det opp i tre, der de stiller det til jegeren kommer. I motsetning til treskjellerne, så skal ikke tresetterne skjelle (gjø) til viltet etter at det har blitt tresatt.
Typiske tresettere er som regel atletiske og langbeinte hunder av typen terriere eller støvere (kanskje spesielt såkalte coonhunder), men det finnes også eksempler på andre gode tresettere. Det finnes blant annet noen blant spisshundene. Flere av rasene har høyt utviklet luktesans og bruker denne aktivt til å spore opp byttet. Andre bruker både lukt, hørsel og synssansen like aktivt under jakten.
Eksempler på typiske tresettere av støvertypen er raser som black and tan coonhound og de av FCI ikke anerkjente rasene leopard cur, majestic tree hound, plotthund, treeing walker coonhound og treeing tennessee brindle med flere.
Tresettere brukes helst til jakt på småvilt, som ekorn og ulike trelevende aktive mårdyr og vaskebjørner, men det jaktes også større vilt med tresettere, som ulike gauper, puma og svartbjørn. Tresettere brukes imidlertid også til andre formål enn jakt for å avlive, for eksempel til tresetting av dyr for radiomerking for vitenskapelige formål eller til rekreasjon av helsemessige årsaker.
Judo under Sentralamerikanske og karibiske leker 1974

Judo under Sentralamerikanske og karibiske leker 1974. Judo var en av flere sporter i de tolvte sentralamerikanske og karibiske leker som ble arrangert i Santo Domingo i Den dominikanske republikk i perioden 27. februar til 13. mars 1974. Det var tredje gangen som judo var med i de sentralamerikanske og karibiske leker. Det ble konkurrert i seks klasser, kun for menn. Alle tapende semifinalister fikk bronsemedaljer. Cuba ble beste nasjon med fire gullmedaljer foran Venezuela og De nederlandske Antiller med en hver.
Slimsoppbiller

Utseende

Små biller (de nålevende artene er 1,5 – 3,5 mm lange, men en art som er kjent fra ravfossiler er bare 0,6 mm), sylindriske (Sphindus) til nærmest kulerunde (Aspidiphorus). Hodet er kort og bredt med små, runde, utstående fasettøyne. Det er en tydelig tverr-renne (frontoclypealsutur) mellom pannen (frons) og snuten (clypeus). Antennene består av 10 ledd. Det innerste leddet er tykt og krumt, og de tre ytterste danner en kraftig, avlang kølle. Brystskjoldet (pronotum) er bredere enn langt, med kraftig mikroskulptur. Hos slekten Sphindus er både brystskjold og dekkvinger dekket av korte, kraftige, oppstående hår, mens det hos slekten Aspidiphorus bare finnes noen sparsomme, fine hår på dekkvingene. Dekkvingene har tydelige punktrekker. De er temmelig matte hos Sphindus, glatte og glinsende hos Aspidiphorus. Beina er ganske korte, med noe fortykkede lår og krumme legger. Føttene er fire- eller fem-leddete.

Levevis

Billene i denne familien synes å være spesialisert på å leve i eller på slimsopper, som gjerne vokser på trær. På grunn av skjult levevis og liten størrelse er det ikke ofte man treffer på dem.
Byscenen

Byscenen er et konsertlokale med besøksadresse Kongens gate 19 i Trondheim sentrum. Den består av en stor konsertsal og en noe mindre sal. Publikumskapasiteten er på 750 stående eller 400 sittende gjester.
Byscenen har siden 2009 vært fast konsertsted for Luftforsvarets musikkorps, som har administrasjonskontorer og øverom her, og som også disponerer salene på dagtid.

Historie

Siden 1878 er huset kjent som Arbeiderforeningen. Gjennom hele forrige århundre eide Arbeiderforeningen i Trondheim bygget, med et utall forskjellige leietagere som gjenspeilet store deler av det som skjedde i byen på 1900-tallet. I 2007 ble bygget kjøpt opp av Sparebank1 SMN Kulturstiftelse. Byscenen Drift AS tok over ansvaret for utleie på huset, og satte samtidig i gang prosjekteringen av en ny, stor konsertscene i Trondheim. Byscenen ble ferdigstilt og åpnet 23. april 2010. Huset er beholdt i sin klassiske stil, med et påbygg med en glassfasade ut mot Repslagerveita.
Hønsegås

Taksonomi

Hønsegås er art i den monotypiske slekten Cereopsis, som er én av to slekter som inngår i tribuset Cereopseini i underfamilien svaner og gjess (Anserinae). To underarter aksepteres, men det knytter seg noe usikkerhet med hensyn til statusen for ssp. grisea (vestlig hønsegås). Den andre slekten i dette tribuset er Coscoroba, som kun inkluderer den monotypiske arten coscorobasvane (C. coscoroba), som således trolig er hønsegåsens nærmeste nålevende slektning. Noen autoriteter mener imidlertid, at coscorobasvane er nærmest beslektet med plystreender (Dendrocygninae), men dette savner allmenn aksept i øyeblikket.

Biologi

Hønsegås måler typisk cirka 75–100 cm, og hannen blir større enn hunnen. Hannen veier omkring 3 170–5 100 g, mens hunnen i snitt gjerne veier cirka 3 180 g.
Fjærdrakten er gjennomgående grå med svake grønne flekker. Det er liten eller ingen forskjell mellom kjønnene, men ungfuglene er noe lysere og har flere og sterkere grønne flekker. Nebbet er kort, typisk for gås, og to tredjedeler av det har et karakteristiske gult vokslignende felt inn mot nebbroten på overnebbet. Hønsegås er utrustet med en såkalt nebbnegl ytterst. Neglen ender i en liten krok og fungerer som et arbeidsredskap for fuglene, enten for grave i bunnslammet eller for å fange fisk og bløtdyr med.
Arten er planteeter (herbivor) og eter typisk blader, skudd og gressfrø, starr, korn og andre planter med høyt innhold av vann og nitrogen og lavt innhold av plantefiber, som for eksempel kløver.
Hønsegåsa hekker fra mai–juni. Arten er monogam og danner livslange forhold. Arten hekker parvis eller i løselig kolonier, der redene plasseres minst 20 meter fra hverandre. Redet minner om en grunn skål gjort av vegetasjon og fôret med med dun. Det plasseres i en fordypning på bakken, gjerne godt beskyttet av gress, busker og stener. Hunnen legger 3–6 (typisk 4–5) egg over 1–3 dager og ruger selv. Inkubasjonstiden er cirka 34–37 dager, hvoretter kyllingene klekker. Avkommet er kledd i mørk brun eller nærmest sort dun på oversiden og lys grå dun på undersiden, og de har ei karakteristisk bred mørk stripe fra nebbet og bakover via øynene mot nakken. Klekkingen skjer tilnærmet synkront og avkommet ernærer seg selv etter 24 timer. Voksen fjærdrakt opptrer etter cirka 70–76 dager. Ungen blir hos foreldrene til de er omkring 16 uker gamle. Ungfugler kan danne par fra de er omkring 12 måneder gamle, men de hekker sjelden før de er cirka tre år.
Totalpopulasjonen består ifølge BirdLife International av cirka 11 000–12 000 voksne individer og er stabil.
Den indiske selvstyrekamp

Den indiske selvstyrekamp er betegnelsen på prosessen hvor innbyggerne i Britisk India virket for å frigjøre området fra kolonistyret og danne en selvstendig stat. Den indiskw selvstyrekamp har skjedd over et langt tidsrom og har involvert mange ulike organisasjoner og opprørsforsøk; fra opprøret i 1857 og til India ble selvstendig den 15. august 1947.
Richard With

Handelsmann i Risøyhamn

Richard With tok styrmannskolen og var i utenriksfart, før han gjennom firmaet «With & Kiil» på Andenes i 1875 overtok handelsstedet Risøyhamn på Andøya. Allerede året etter gikk stedet konkurs, men han kom seg på bena igjen. Mens han bodde i Risøyhamn døde den første kona, Oline født Wennberg i 1845 i Trondheim. Hun var mor til Nanna With. Oline er gravlagt på den gamle kirkegården i Bjørnskinn. Richard giftet seg deretter med Olines søster, Septima. De to fikk syv barn sammen mens de bodde i Risøyhamn.

Mudring i Risøyrenna

Han så problemene med det grunne farvannet mellom Andøya og Hinnøya og klarte å få midler til en liten utdyping av det som senere skulle bli Risøyrenna. Som stortingsmann i tiden 1910-1912, fikk han gjennomslag for bevilgninger til den store mudringen i Risøyrenna som ble avsluttet i 1922.

Hurtigruten

With innså gjennom handelsvirket et økende transportbehov, og var pådriver i etableringen av Vesteraalens Dampskibsselskab i 1881. De to første årene var han selv kaptein på selskapets DS «Vesteraalen», hvorpå han ble kontorsjef og senere direktør. Han sikret selskapet konsesjon på å føre helårsrute langs kysten (Hurtigruten) med et statstilskudd på 70 000 kroner, og var selv kaptein på den første turen i juli 1893. Selskapet var ledet av ham frem til 1909, da hans helse fremtvang avgang.

Den Norske Amerikalinje

Rundt 1910 var han sentral i etableringen av Den Norske Amerikalinje der han også satt i styret frem til 1913. Han var også pådriveren i etableringen av "Lofotens og Vesteraalens turistforening". Han relokaliserte til Kristiania der With var leder i Nordlendingenes Forening. Mottok St. Olavs Orden i 1895.

Navneopphav

Hans navn har vært brukt på to hurtigruteskip: DS «Richard With» (1909) og dagens MS «Richard With» (1993). I Hadsel finner vi tusenårsstedet «Richard Withs plass». Også i Risøyhamn har man en «Richard Withs plass», stedet han en gang eide og der det lokale bygdetunet er lokalisert. Også i Tromsø finner man «Richard Withs plass», mens Trondheim og Bodø har kalt opp veier etter ham. Både Vardø, Stokmarknes og Alstahaug har sin Richard Withs gate. Det samme gjelder Andenes, der Richard With vokste opp.
I 1993 ble han avbildet på et frimerke.

Stortingsmann

Richard With satt også på Stortinget en periode, for Frisinnede Venstre. Han representerte Vesteraalen krets i Nordland mellom 1910 og 1912.
Bordesholmalteret

Bordesholmalteret er et 6,5 meter høyt og 7 meter bredt alter som stammer fra treskjæreren Hans Brüggemanns (ca. 1485–1523) verksted. Det ble laget i årene 1514–1521 på bestilling av hertug Frederik, den senere Frederik I av Danmark og Norge, til minne om hans avdøde ektefelle Anna av Brandenburg, og ble i sin tid utført til Bordesholm klosterkirke.
I 1666 ble alteret flyttet til Schleswig domkirke av hertug Christian Albrecht.
Alteret er utført i ek, har tre fløyer og inneholder relieffer med 16 motiver fra Jesu lidelseshistorie. Til sammen er det nesten 400 rikt utskårede figurer som er kledd i samtidens drakter.
I 2006 ble Bordesholmalteret inkludert i Danmarks kulturkanon.
Mandal Motorbåtforening

Mandal Motorbåtforening ble stiftet i 1920 og er en av landets eldste. Den ble grunnlagt av agronom Wathne. Foreningen har i overkant av 330 medlemmer.
MMF jobber for å øke sikkerheten til sjøs og utbygging av felles bryggeanlegg i Mandals skjærgård. I tillegg avholdes en rekke arrangementer i løpet av året hvorav familiedagen er den mest populære med bla. natursti og fiskekonkurranse for alle barn.
Austefjorden (Sund)

Austefjorden er en fjordarm på nordsiden av Korsfjorden i Sund kommune i Hordaland. Det meste av fjorden ligger mellom Tofterøy i vest og Sotra i øst. Fjorden strekker seg åtte kilometer til Eide. Innløpet til fjorden i sør ligger mellom Hummelsund på Tofterøy og Håkonsund sør for Forland. Ved nordenden av Tofterøy krysser en 270 meter lang hengebro fjorden langs fylkesvei 200.
Langs østsiden av fjorden er det flere grender innover langs fjorden som Steinsland, Hamre, Bakka, Åsen og Vorland. På vestsiden nord for Tofterøy ligger Glesnes og Kausland. Helt innerst i fjorden deler den seg i to og den vestlige delen blir kalt Vestrepollen.

Austefjorden ferjekai

Austefjorden ferjekai er en nedlagt ferjekai i Austefjorden i Sund. Herfra gikk det ferje til Kvaløya i Austevoll fra 1988-1995. Ferjekaien ble midlertidig tatt i bruk da Krokeidevegen raste ut i Storavatnet mars 1999.
Under byggingen av fergekaien ble det gjort funn som viste at det hadde vært aktivitet i området siden steinalderen.
Mecosaspis

Utseende

Middelsstore, avlange, metallisk fargede trebukker, gjerne med rødlige bein. Antennene er vanligvis kortere enn kroppen. Pronotum er avrundet sekskantet med en butt tann på hver side. Dekkvingene er avsmalnende bakover, rundede i spissen. Beina er lange, bakbeina lite fortykkede.

Levevis

Larvene utvikler seg i ved av løvtrær.

Utbredelse

Slekten er utbredt i Sentral-Afrika.
Bumetopia

Utseende

Middelsstore, avlange, stort sett brunlige trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Dekkvingene har gjerne lyse flekker og ender i en spiss i bakhjørnet.

Utbredelse

De fleste av artene lever på Filippinene, Borneo og de sørlige delene av Japan. Slekten forekommer også på Taiwan og Java, men ikke på det asiatiske fastlandet.
Bildeteori

Syntaktiske egenskaper

En Syntaktisk orientert beskrivelse av egenskapene fokuserer på hvordan elementene selv i et hvilket som helst medium lager en total mening. Bilder er da spesielt siden de i motsetning til språk ikke kan legge frem direkte påstender. Kognitivismen mener bildet mangler en proporsjonal synktaks i forhold til verbalt språk.

Semiologi

Tradisjonelt er Semiologi læren om tegn. Innen bildeteori er det en teoretiske tilnærmin på hvordan man skal oppfatte bilde. Det mener vi forstår bilder på grunn av vi kan gjenkjenne innlærte koder/kunnskap.
Den semiologiske interessen for bildets funksjon som kommuniksjonsmedium, vokste fram i Frankrike på 1960-tallet. Inkluderte bildet som tegn. Spesielt bemerkelsesverdig er Roland Barthes artikkel om bildets retorikk. Bilder er ikke naturlige, men retoriske. Dermed er ikke bilder uskyldige gjengivelser av virkeligheten.
Semiologien sier at bildet er språk, fordi det å forstå bildets meningsinnhold forutsetter at vi har lært kulturelle koder og konvensjoner
Wanpingfortet

Wanpingfortet, også kalt Wanpingslottet (kinesisk: 宛平城; pinyin: Wǎnpíng Chéng) er et fort fra Ming-dynastiets tid. Det ble bygd i 1638-1640, i den hensikt å inngå i Beijings forsvarsverker mot Li Zichengs bondeopprør. Det ligger inntil Lugoubroen.
Wanpingfortet har to porter. Den østlige kalles Den alltid velstående port (永昌门) men senere kalt Den majestetiske port (威严门). Den vestlige kalles gunstig regjering-porten (顺治门).
Kineserne kaller av og til anlegget for Wanping by. Siden begynnelsen har det vært et militært anlegg. Fra vest til øst måler det 640 meter, og fra sør til nord 320 meter.
Rett vestenfor er Yongdingelven, som krysses av Lugoubroen (Marco Polo-broen, 卢沟桥).