Paussinae

Utseende

Små til middelsstore (1,3 – 20 mm) biller, de ulike underguppene med svært forskjellig utseende. Et fellestrekk for alle er at dekkvingene på utsiden nær spissen har en merkelig fold som oftest er synlig ovenfra. 
Gruppen Metriini ligner sterkt på brede arter i underfamilien jordløpere (Carabinae) – svarte, matte, kraftige løpebiller med lange, tynne antenner. 
Gruppen Ozaenini er avlange og smale biller med tykke, perlekjede-formede antenner. Hodet er stort og bredt med små fasettøyne, brystskjoldet ikke eller lite bredere enn hodet, mer eller mindre hjerteformet med markerte fram- og bakhjørner. Dekkvingene er avlange og parallellsidige med eller uten punktrader. Beina er middels lange, framleggene (protibiae) har svært dype innskjæringen (som brukes til å rense antennene) på innsiden.
Gruppen Paussini er gjerne rødbrune, kort og brede biller som særlig utmerker seg ved antennenes spesielle form. De kan være ulikt utviklet men er nesten alltid oppsiktsvekkende. Antennene har forholdsvis få (9 eller færre) ledd. Hos noen er alle leddene brede og flate, ellers er det vanlig at det ytterste leddet er sterkt forstørret og forskjellig utviklet, for eksempel sigdformet eller til en stor, rund plate. Brystskjoldet er sterkt varierende i form og størrelse. Dekkvingene er parallellsidige eller med svakt krummede utkanter, uten punktrader. De dekker av og til ikke de bakerste bakkroppsleddene. Beina er nokså korte, av og til flate og brede.
Gruppen Proptopaussini er avlange og smale biller som overflatisk kan ligne bløtvinger (Cantharidae). Antennene er lange og tykke, 11-leddete, perlekjede-formede. Brystskjoldet er spesielt utformet, bredere enn langt, med dype inntrykk på sidene og i midten. Bakhjørnene er spisst tilbaketrukket, og den bakerste delen i midten danner en "stilk". Dekkvingene har fremst et par "horn" som peker mot brystskjoldets bakhjørner. De er kraftige punkterte uten punktrader, og fint hårete. Beina er nokså korte, uten spesielle særtrekk.
Larvene til alle gruppene (de er kjent for nokså få arter) utmerker seg ved at de bakerst har en stor "analskive" som er dannet av bakkroppsvedhengene og den bakerste ryggplaten.

Levevis

I likhet med sine slektninger bombardérbillene (Brachininae) kan paussinene forsvare seg ved hjelp av varme, etsende kjemikalieblandinger som inneholder kinoner. Hos gruppen Metriini skilles disse ut som et skum rundt bakkroppsspissen. Om trusselen er mot billens framende, kan skummet renne framover langs spesielle furer som leder fram til hodet. Denne mekanismen er mer primitiv enn det som finnes hos andre bombardérbiller og paussiner, og man antar at den representerer et tidlig stadium i utviklingen sv slikt kjemisk forsvar. 
Gruppene Metriini og Ozaenini er frittlevende rovdyr som lever av små leddyr, bortsett fra slekten Physea i Ozaenini som lever i maurtuer. Larvene i slekten Goniotropis sitter på lur i ganger i bakken og fanger passerende byttedyr ved hjelp at den spesielle analskiven. Det er sannsynlig at andre slekter har et lignende levevis.
Gruppene Paussini og trolig også Protopaussini er sterkt knyttet til maur og lever i maurtuer (obligate myrmekofiler).
Mange av artene flyr om natten og kommer gjerne til lys.