Sogn studentby

«Løsningen»

I tiden etter andre verdenskrig kom det et stort press på studentboligmarkedet. Gode løsninger for noen få heldige utvalgte i Oslo var Studiehjem for unge piker, Blindern Studenterhjem eller Studenterhuset Schultz' gate. Til å begynne med var det at studenter kom tilbake etter krigen, og en hadde i effekt flere kull som ville studere samtidig. Man tok i bruk alt fra madrasser i gymsaler til soldatbrakker med vedfyring, mens en prøvde styre unna uverdige betingelser i privat innkvartering. Noe måtte gjøres, og Sogn studentby skulle bli løsningen. Allerede tidlig ble det bemerket at de ikke bygget nok, men SiO opplevde stor optimisme. Studentskipnaden i Oslo bygget opp mye kompetanse, kapital og organisasjon i de følgende årene. Sogn studentby sto ferdig i 1965 etter 20 års byggetid, mens Kringsjå studentby sto ferdig i 1970 etter bare 5 år. Også mens de bygget så vokste studentmassen ut av alle tidligere proporsjoner. En vekst SiOs vekst aldri har klart ta igjen, og flere ganger har en tatt til krisetiltak der madrasser deles ut på Sogn. På tross av mangel på boliger viste studentene solidaritet med kolonihagene og fikk stoppet byggingen av studentbyen som var forespeilet på Ullevål, enda en annen studentby som ikke ble bygget var Kampen studentby.
Byggingen av Sogn studentby ble gjort trinnvis, og finansiert av Den Weis-Rosenkroneske Stiftelse, kommuner i hele Norge basert på hvor mange studenter hver kommune selv tenkte den trengte å sikre plass for, lån fra husbanken, og private gaver og lån fra Storebrand. Parallelt med SiOs Sognløsning, hjalp også andre løsninger til med å lette presset, slik som Nordnorsken (1946–1960) med hjelp fra Nasjonalhjelpen.
Første byggetrinn i studentbyen, i dagens Jon P. Erliens vei, sto ferdig for Vinter-OL 1952 slik betingelsen fra staten lød, og losjerte deltakende utøvere under lekene. 1952 kunne ha vært første året Sovjet deltok i vinter-OL. Stalins USSR motargumenterte sovjetdeltagelse i 1952 vinter-OL med for lav standard for Sovjetiske utøvere på Sogn, som dokumentert i 2014-utstillingen «The White Games. Top Secret. USSR and the Winter Games, 1956 to 1988». Det siste byggetrinnet sto ferdig i 1965. I hvert fall sommermånedene årene 1952–1959 var Sogn studentby bærer av tittel «Studentbyens Sommerhotell». Og i 1962 brukte universitetets sommerskole Sogn. Sommerhotellet var også åpent sommeren 1962.

Den nye studentbyen

September 2012 markerte åpningen av første byggetrinn av den nye studentbyen. Siste byggetrinn, oppussingen av «Tårnbygget»/«Høyblokken», står ferdig i 2014. Bygget hadde opprinnelig 112 rom da det sto ferdig i oktober 1962, og har i dag 148 rom, hvorav 73 i et påbygg, Ved åpningen av den nye studentbyen blir det 306 nye rom.

Bygningene

De 16 bygningene har Studentsamskipnaden i Oslo og Akershus/SIO ansvaret for. Sogn studentby har 1400 rom, mest single.
De fleste rom deler kjøkken og bad med 4-9 personer. Noen rom er single/doble med eget bad og kjøkken, og det er også leiligheter reservert for familier.

Jon P. Erliens vei

Bygningene fra byggetrinn I. samt nye bygninger fra 2012.

Rolf E. Stenersens allé

Bygningene fra byggetrinn II. og fremover.

Lesesal

Studentbyen har en egen lesesal, for de som trenger det, i Rolf E. Stenersens allé 27.

Amatøren

Sogn Studentbys eget grendehus Amatøren har en bar/pub drevet av studenter. Siden 1998 har et styre valgt aktivitetsnivået, som inkluderer quiz, konserter, brettspillkvelder og open mic. Lokalet inneholder også to fullt utstyrte øvingslokaler for band/musikere.

Vann og søppel

Oslo kommune tar seg av vann og søppel. Noen av byggene har etterhvert gamle rør for avløp, og problemer som følger med dette. Oslo kommune har resirkulert papir i flere år, og i den sammenheng er det satt ut stasjoner for hhv. restavfall og papir/papp. Da kommunen innførte resirkulering med fargekoder på posene så gjaldt dette også studentbyen.

Strøm / Varme / Varmtvann

Studentene betaler for den strømmen og det vannet de bruker. Noen av boligene har fjernvarme.

Bredbånd / Kabel-tv / Telefon

Alle boligene har bredbånd med tilbud om utvidet avtale hos lynet.no.

Parkering for bil og sykkel

SiO har satt ut stativer for sykkelparkering. Det er et parkeringssystem som innebærer at det hvert år skrapes mange sykler hvis de mangler klistrelapp for studieåret.
Det er parkeringsplasser og parkering langs veien. Det er satt ut noen ladestasjoner for elbiler.

Sykkelpumpe

Oslo kommune har satt ut en sykkelpumpe og mekkestasjon.

Vaskeri

Det er flere fellesvaskeri på Sogn med vaskemaskiner og tørketromler. Det er et system som baserer seg på at studenten skal ha kredittkort med visa eller mastercard for å få betale for vask. En lader et vaskekort med vaskepenger. Vaskepengene kan en bruke til å vaske eller tørke med.