Klostergata 6 (Moss)

Klostergata 6 er en blokk, tidligere gård som ligger ved Klostergata i Moss "sentrum". Blokken ble vernet i 2018 etter Plan- og bygningsloven.
Den gamle gården i Klostergata 6 var bygget med empire stil ved Bydel Klommesten , navnet Klostergaden ble bestemt i 1882, gata het Radet fram til 1882. Fra 1907 fikk den modernisert navnet til Klostergata.Fram til 1957 var den en del av Riksvei 1 fra Oslo , som innenfor bygrensen gikk fra Kambo til Tigerplassen , ned Verket, Kongens gate og Klostergata før den fortsatte til Halden.
Gata går nå fra Innfartsveien sørover til krysset Ryggeveien/Dyreveien. Tidligere startet den i forlengelsen av Kongens gate, ved det nåværende lyskrysset. Den første (nordligste) delen ble i 2007 døpt om til Welhavens gate.
Klostergata fikk sitt navn fordi den var den første delen av veien fra Moss til Værne kloster i Rygge.
Kart av område rundt Moss/Rygge/Jeløya, Dette viser hvor nøyaktig Klostergata 6 ligger.

Huset nå

Vi og en bygnings-ekspert har observert at arkitekturen til den nåværende bygningen i Klostergata 6 består av hvit mur, grå betong og metall på sideveggene. Porten til bakgården er lagd av tre. Klostergata 6 er en av de mest fascinerende husene i Klostergata, grunnet blokken som er en av de få bygningene som er bygd av hardt materiale – materiale som stein, betong og et fengende materiale på uslepne steiner. Blokken er utsmykket med falske steiner som gir blokken en et estetisk utseende. Klostergata 6 har i tillegg et rødt takstein lagd av normalstein som har attpå fem vinduer. 
Det gamle bygget på Klostergata 6 hadde to deler, begge delen var bygd likt i forhold til andre hus på den tiden, husene bestod av en trekropp av tjukke planker og gråstein limt med betong som grunnstøtte under huset, huset var moderne nok for å ha takstein og moderne vinduer for tiden. Huset var ikke noe utenom det normale, det var bygd opp likt som andre hus i Klostergata. Husets skjelett eller reisverk var bygd av tre mens pipen og ovnen var bygd av kleberstein. Huset var generelt et tømmerhus.
Store deler eller alle husene i Klostergata og dronningens gate var som regel bygd av treverk, dette er fordi store deler av Østfold og Nord mot Trysil var dekket og skog og tre hogging og tømmerdrift var store deler av kommunens økonomi.

Husets historie

Klostergata 6 var opprinnelig en gård som ble bygd i 1820-årene, gården står oppskrevet eid av Arnesen familien men Mina Arnesen var oppskrivd som huseierske fra 1821 - 1885, mest sannsynlig gikk den huseierske stillingen fra den døde mannen til Mina pga hun var enke, gården gikk i arv til sønnen av Mina Arnesen helt fram til 1916. Gården ble kjøpt opp i 1916 av Karl H. Texnæs, kjøpmann M. Christoffersen og disponent S. Mathisen.
Grunnen til at det i det hele tatt var mulig å bygge ett garveri i klostergaten i Moss på den tiden var på grunn av den industrielle revolusjonen , det gjorde produksjon, oppbevaring og salg av garveri produkter som sko, jakker osv lettere. befolkningen, urbaniseringen og globaliseringen økte i stor grad, flere folk betyr flere kunder.  
Helt på slutten av 1800 tallet begynte Norges økonomi å forbedre seg, fra ca starten av 1800 til ca 1884 var det økonomisk krise i Norge, spesielt på Østlandet hvor skog, sagbruk og skipsbygging var store deler av økonomien, det var hard konkurranse fra kanadisk tre transport og toll fra Storbritannia. På starten av 1900 tallet når Karl H. Texnæs bygget fabrikken sin var Norge allerede på god vei til en stabil og god økonomi med få konkurrenter med tanke på unions-tiden med Sverige og den dårlige tidligere økonomien som gjorde det vanskelig å produsere og skape fabrikker i byer.
i 1916, flyttet  Karl forøvrig fra Vaaler/Våler kommune til Moss kommune. Karl rev hele gården og bygde opp ett garveri, garveriet gikk ut på å lage sko og skotøy. 
Materialene som Arnesens gård bestod av ble igjenbrukt til å bygge opp en annen gård på Fritjof Nansens gate nr 22.
Karl H. Texnæs sitt garveri/skotøy ble flyttet til Drøbak i 1928 samt 4 år senere fabrikk brant opp, da stoppet produksjonen på grunn av at alt brant ned og Karl hadde ingen grunn til å bygget det opp igjen pga dårlig økonomi og fordi presset av utenlandske produkter og globalisering.
Etter brannen ble det tidligere garveri fabrikken bygd om til den blokken som står idag, den blokken var en tidligere fabrikk den og, den het Sportsindustiren as men ble døpt om til Sportsindustrin av lokal befolkningen som ville ha en lokalt preg over fabrikken. 
Etter brannen sommeren 1932 ble det tidligere garveriet/fabrikken bygget om til en blokk som fremdeles står i dag, blokken har vært gjennom en rekke oppusninger fra 1930-tallet, og blokken er blitt moderne og står fremdeles til den dag i dag.