google/wiki40b huggingface dataset:
Boeing X-53

Bakgrunn

En aeroelastisk vinge kan endre formen sin avhengig av belastningen. Dette prinsippet ble brukt av Wright-brødrenes fly, som ikke hadde ror, men i stedet ble styrt av elastiske vinger som endret form når piloten betjente styreorganene. Aeroelastisitet (særlig vridning av vingene) har tradisjonelt vært betraktet som et problem som forverret et flys aerodynamiske egenskaper. Spesielt ved høye hastigheter vil bruk av balanseror produsere en motkraft som resulterer i et vri-moment på vingen. Dette gjør at rorene blir mindre effektive, noe som går ut over flyets manøvreringsegenskaper (særlig roll). Moderne fly er derfor utstyrt med stive vinger som er forholdsvis vridnings-stabile.

X-53

Tidlig på 1980-tallet jobbet Rockwell Aerospace og North American med et vingekonsept kalt Active Flexible Wing. Målet var å redusere problemene forårsaket av vingevridning. Beregninger antydet at konseptet ville gi en klar bedring av manøvreringsegenskapene, og en betydelig reduksjon av vekten, siden vingestrukturen kunne gjøres lettere. Flere skalamodeller med aeroelastiske vinger av komposittmateriale ble bygd. Disse modellene ble grundig testet i vindtunneler, men for å videreutvikle konseptet innså flyvåpenet og NASA i 1995 at et fullskala eksperimentfly var nødvendig.
6. august 1996 signerte Boeing en kontrakt med NASA og flyvåpenet om å designe, modifisere og testfly et F/A-18 Hornet. I 1999 ble et F/A-18A overdratt fra marinen, og ombyggingen begynte. I 2001 var modifiseringsarbeidet fullført, og flyet ble levert til NASAs Dryden Flight Research Center ved Edwards Air Force Base, California. Etter grundige bakketester gjennomførte det sin jomfrutur 15. november 2002. Alle testflyvningene ble utført ved Dryden, og våren 2005 var programmet fullført, etter omkring 75 testflyvninger.
16. august 2006 ble programmet tildelt betegnelsen X-53. Hele AAW/X-53-programmet hadde kostet omtrent 45 millioner USD.

Formål

Foruten å vise at konseptet med aktive aeroelastiske vinger var en stabil og gjennomførbar løsning, var X-53's hovedformål å skaffe testdata og erfaring. Testdata ble sammenlignet med tilsvarende data fra et F/A-18 med konvensjonelle vinger for å vurdere ytelsesforbedring og vektbesparinger. Sammenligninger med statiske og dynamiske beregninger ble gjort for å forbedre beregningsmodellene. Eventuelle forbedringer av manøvreringsegenskapene skulle dokumenteres. Testflyvningene var vellykkede, og viste at det aktive aeroelastiske vingekonseptet fungerer i praksis.

Design

X-53 er i utgangspunktet et standard F/A-18A Hornet med sterkt modifiserte vinger. Vingene har mindre vridningsstabilitet enn de originale vingene, og har kontrollflater (balanseror) både i fremkant og bakkant. Disse rorene er delt opp i forskjellige seksjoner langs vingene, og kan beveges uavhengig av hverandre. Vingevridningen som kan være opp til 5° på vingetippen, blir oppnådd ved at rorene i fremkant og bakkant blir aktivert samtidig. Aktuatorene er levert av Moog, og Lockheed Martin og BAE Systems utviklet styresystemet for flykontrollene.
Stemmestokk

Stemmestokk eller lydpinne i strykeinstrumenter er en trepinne av gran som er kilt inn mellom instrumentets lokk og bunn.
Stemmestokkens hovedoppgave er å overføre strengevibrasjonene fra lokket til bunnen og resonanskassen, men den hjelper også til å forhindre at instrumentet kollapser. Pinnen skal sitte på diskantsiden av stolen, og den eksakte plasseringen har betydning for klang og spillbarhet. Stemmestokkens betydning for instrumentets egenart har gitt den tilnavnet «instrumentets sjel», og på henholdsvis italiensk og fransk kalles den anima og âme («sjel»).
For at lyden skal bære i store konsertsaler brukes det i moderne instrumenter bredere stemmestokker enn før. Også andre tilpasninger gjøres for å forbedre lydstyrke, sustain og presisjon. Uten slike tilpasninger ville selv gamle stradivarius-instrumenter ikke strekke til overfor dagens krav.

Andre instrumenter

Enkelte klimpreinstrumenter har stemmestokk, eksempelvis er den i crwth direkte forbundet med stolen og trykker mot bunnen gjennom lydhullet på diskantsida.
Hos siter, piano/flygel og cembalo er stemmenaglene gjort fast i en treblokk som kalles «stemmestokk».
Stor-Armenia

Stor-Armenia (armensk: Մեծ Հայք, Mets Hajk) er området oldtidens kongedømme Armenia dekket i Kaukasus og det armenske høylandet under Artaxias Is styre, ved slutten av det andre århundret f.Kr. Begrepet blir brukt til å referere til de armenske kongedømmene gjennom historien, både av armenske og ikke-armenske forfattere.
Romerne kalte området «Armenia Maior» mens grekerne kalte det «Ἀρμενία Μεγάλη» (Armenia Megále), til sammenligning med Lille-Armenia, som romerne kalte «Armenia Minor». Senere ble begrepet brukt for å skille mellom oldtidens kongedømmer og det armenske kongedømmet Kilikia, som noen ganger også ble kalt Lille-Armenia (til forskjell fra Lille-Armenia i vanlig forstand). Selv om landegrensene i området endret seg ofte, dekker Stor-Armenia omtrent fra Eufrat i vest, til Artsakh og iranske Aserbajdsjan i øst, Georgia i nord og Mesopotamia i sør.
Gideälven

Naturverdier

Sideelva Hemlingsån er naturreservat og Natura 2000-område.
Laks kunne tidligere vandre opp til Björnafallet, men kraftverkutbyggingene ved Gideåbacka og Gideå bruk i begynnelsen av 1900-tallet skapte vandringshinder som påvirket bestanden.
Geofaglige verdier finnes i form av den asymmetriske elvdalen nedstrøms Björna, formet av innlandsisens erosjon, meanderloppet mellom Flärkån og Nyliden samt det store iselvsdeltaet Lockstafältet.

Tømmerfløting

Tømmerfløting har foregått på Gideälven siden Husums sagbruk ble anlagt i den nærliggende Husån i 1787. Til å begynne med fantes ingen demninger, og man måtte basere seg på naturlig flom. Dermed kunne det ta opp til åtte år til å fullføre transporten ned til kysten. Ifra Gideälvens munning ble tømmeret så dratt opp i Husån til Husums sagbruk.
Etter at James Dickson & Co overtok Husums sagbruk i 1846, ble det gjennomført visse rensinger i elva. Planer fantes også for å bygge en kanal ifra Gideälven over Lakamark til Husån for å forenkle transporten til sagbruket. Men dette ble avslått  etter klagemål ifra grunneierne. I årene 1865–1870 ble det utført omfattende arbeid for å bygge ut Gideälven til fløtningsled. I 1879 ble Gideå-Husums elvers flottningsförening stiftet med kontor ved Gideå bruk. Samme år ble det anlagt et tømmersorteringsverk i Gideåbacka ved elvas munning. I Gideälvens sideelver og bekker fortsatte rensinger ifra 1880-tallet og framover. I 1905 tilkom en maskin for bunting av tømmerflåter i Gideåbacka for at virket skulle kunne bogseres til sagbruk lenger unna.
I 1874 ble det fløtt 191 284 stokker på Gideälven. Etter hundreårsskiftet 1900 økte flottningen kraftig og oversteg en million stokker i 1905. Fra 1920-tallet ble det fløtt over to millioner stokker, et antall som deretter lå ganske konstant. Enkelte år kunne dog fløtingen overstige tre millioner stokker. Fløtingen i Gideälven opphørte i 1960.
I.k. - Ivar Kreuger (TV-serie)

Handling

En dramatisk skildring av de hendelsene som førte til det berømte Kreugerkrasjet. Ivar Kreuger var en forretningsmann som påvirket en hel verden og hvis skjebne fremdeles er innhyllet i et mystisk slør.

Del 1

Serien begynner i 1929 med en storslått fest.

Del 2

Kreuger blir fortryllet av finske Tuula, noe hans sekretær Karin Bökman har meget vanskelig for å godta.

Del 3

Tuula aner den forestående katastrofen og prøver en siste gang å overtale Kreuger til å flykte med henne til Finland.
Norges administrative inndelinger i 1801

Norges administrative inndelinger i 1801 er en oversikt over landets inndeling i ulike administrative enheter ved folketellingen i 1801.
Kenneth Andreassen

Klubbkarriere

Andreassen startet sin fotballkarriere hos Skjetten SK før han meldte overgang til Lillestrøm etter sesongslutt den 14. november 2002. Han fikk én kamp i Tippeligaen da han kom inn som innbytter for Stian Berget hjemme mot Odd Grenland den 26. oktober 2003 (3–0). I sesongoppkjøringen vinteren 2004 spile Andreassen flere treningskamper for Lillestrøm, men like før 2004-sesongen startet ble stallen vurdert for stor av trener Arne Erlandsen, og han ble derfor lånt ut til Skjetten SK. I september 2004 ble hans kontrakt med Lillestrøm sagt opp.
Mot slutten av 2004-sesongen forsvant Andreassen fra fotballen på grunn av smerter. I 2005 ble han diagnostisert med ankyloserende spondylitt, og ble tvunget til å ta en lengre pause fra fotballen. Han kom tilbake på banen for Skjetten SK sommeren 2006. I forkant av 2009-sesongen forlot Andreassen Skjetten SK til fordel for Valdres FK, og i forkant av 2010-sesongen dro han videre til Strømmen IF, hvor han fikk én seriekamp. Etter midtspilt sesong dro han videre til Hamarkameratene med kontrakt ut sesongen. Hos Ham-Kam fikk han totalt fire seriekamper ut høstsesongen 2010.
I forkant av 2011-sesongen dro Andreassen videre til Ullensaker/Kisa IL. Etter 2011-sesongen vendte han igjen tilbake til Skjetten SK, hvor han ble spillende assisterende trener. Før 2013-sesongen ble sparket igang valgte Andreassen å legge opp som aktiv fotballspiller og ble deretter ansatt som hovedtrener for Skjetten SK. Utenom fotballen arbeider Andreassen som eiendomsmegler.
Mørelinjen (selskap)

Mørelinjen AS var et norsk rutebilselskap opprettet i 1975 etter fusjon mellom Surnadal Billag og Angvik Auto, som begge deltok i Mørelinjen-samarbeidet med kjøring på strekningen Molde-Angvik-(Tingvoll). Navnet ble videreført etter fusjon med Trollheimen Trafikk i 1988, men hovedkontoret ble da flyttet fra Surna til Sunndalsøra. I 1998 ble selskapet fusjonert inn i HOB Møre.

Historie

På 1970-tallet skjedde det store endringer i rutebilnæringen. Det ble en utvikling mot færre selskaper som trafikkerte større regioner. I 1975 fusjonerte Surnadal Billag med Angvik Auto, og i 1976 med Rindal kommunale Auto. Nytt selskapsnavn ble Mørelinjen AS fra 1. april 1975. Rutebilstatistikken fra 1978 illustrerer omfanget av selskapets virksomhet: Antall helårs ansatte 96, 34 personbusser, 26 lastebiler, 5 kombinert person- og godsbusser og 16 tilhengere.
Etter 1985 ble samarbeidet med Ålesund Bilruter, som også omfattet tidligere Vestnesruten, videreutviklet. Det gikk nå busser sammenhengende mellom Trondheim og Ålesund. Dermed slapp passasjerene å bytte underveis. NOR-WAY Bussekspress ble etablert 1. april 1988, og Mørelinjen sluttet seg til dette selskapet. Bussene ble lakkert hvite og ble merket NOR-WAY i tillegg til Mørelinjen.
Utover 1980- og 1990-tallet skjedde det en rekke oppkjøp og fusjoner i rutebilbransjen. I 1988 ble Mørelinjen AS fusjonert med Trollheimen Trafikk AS. Det nye selskapet beholdt navnet Mørelinjen AS, men hovedkontoret ble lagt til Sunndalsøra.  I 1996 kjøpte Hemne Orkladal Billag (HOB) majoritet i Mørelinjen AS. I 1997 fusjonerte HOB og Ålvundfjord Skysslag AS, som eide 72 % i Nordmøre Trafikkselskap i Kristiansund. Samme år kjøpte HOB også Molde Bilruter. Etter dette satt HOB med kontrollen over busstransporten i byene Molde og Kristiansund og korridorene mellom disse byene og Trondheim.
HOB opprettet et datterselskap, HOB Møre, som fra 1. januar 1998 videreførte driften fra tidligere Molde Bilruter, Mørelinjen og Nordmøre Trafikkselskap. Som følge av oppkjøp og fusjon ble navnet senere endret til Team Møre og til slutt Nettbuss Møre.
I 2001 ble HOB og Trondheim Trafikkselskap, etter langvarige forhandlinger, slått sammen til ett selskap. Det nye selskapet fikk navnet Team Trafikk og ble Norges tredje største busselskap. I 2002 ble Team Trafikk solgt til NSB-eide Nettbuss for 340 millioner kroner.
The 5,6,7,8's

The 5,6,7,8's er en kvinnelig japansk rock'n'roll-trio. Musikken deres er basert på amerikansk surfemusikk og garasje-rock. Alle bandmedlemmene kommer fra Tokyo.
Gruppas navn kommer fra årtiene de henter inspirasjon fra, 1950-tallet, 1960-tallet, 1970-tallet og 1980-tallet.
Gruppa ble startet i 1986 av søstrene Sachiko og Yoshiko «Ronnie» Fujiyama, og besto opprinnelig av fire stykker. Siden 1992 har bandet vært en trio. Pr. 2006 består bandet av bassisten Akiko Omo i tillegg til søstrene Fujiyama på vokal/gitar og trommesett.

Kill Bill

Gruppa fikk i 2003 et voldsomt oppsving i interesse i vesten etter en opptreden i Quentin Tarantinos film Kill Bill, volume 1. bandet spilte her den boogie woogie-inspirerte låta «Woo Hoo». Dette førte til stort platesalg også utenfor Japan, og flere konserter i USA og Europa. I Norge opptrådte de i 2005 blant annet på Sjonstock-festivalen og på Buktafestivalen i Tromsø.
Aid in Action

Aid in Action er en frivillig hjelpeorganisasjon som ble startet i 2010 av Anne Louise Hübert, etter et besøk i en landsby i Kenya. Organisasjonen har som formål å bidra til å skape en bærekraftig utvikling for fattige mennesker.

Bakgrunn

Aid in Action har siden desember 2010 fått betydelig oppmerksomhet for sine bistandsprosjekt i Kenya. De har samlet inn midler til nødhjelpsprosjekter i Kenya og Somalia. Størstedelen av organisasjonens virksomhet er langsiktige prosjekter for fattigdomsreduksjon.
Organisasjonen kjennetegnes av aktiv bruk av sosiale medier for å engasjere giverne. De har tatt i bruk moderne medier som blogging, Twitter, Facebook og jevnlige statusoppdateringer og facebookbegivenheter. I august 2011 under den verste tørken på Afrikas horn, samlet Aid in Action inn 700.000 kr ved hjelp av Facebook og tekstmeldinger. Hübert har også startet egen tv-kanal (VMS).

Formål

Formålet er å gi mennesker i utviklingsland rent drikkevann, ernæringsmessig god mat, trygghet og omsorg. Innsamlede midler går med til boring av vannbrønner, bygging av vanninfrastruktur, veibygging, bygging av barnesenter, innkjøp av drivhus og mat til skolene og planting av papayatrær.
Det er ingen ansatte i den norske administrasjonen. Alle midlene som kommer inn går til bistandsprosjektene.

Anne Louise Hübert

Anne Louise Hübert holder foredrag og deler sine erfaringer som grunnlegger og funding-ansvarlig i Aid in Action. Hun har blant annet talt på Inspirator Nordic Innovation summit, First Tuesday, Handelshøyskolen BI, Høgskolen i Buskerud, Hedmarktoppen Folkehøyskole m.fl.
Victoria (roman)

Victoria er en kjærlighetsroman av Knut Hamsun. Den ble skrevet i 1898, og dens viktigste temaer er ulykkelig kjærlighet, ungdomsforelskelse og klasseskille. Boken er en av Hamsuns mest kjente bøker, og har kjennetegn fra nyromantikken.

Handling

Johannes er hovedpersonen, en møllersønn som i starten av sitt liv ville bli fyrstikkmaker. Han er forfatter og glad i naturen, men kan aldri få den han elsker, «rikmannsdatteren» Victoria. De to møtes første gang når Johannes er 14 år gammel, Victoria er fire år yngre. Vi følger dem helt til voksen alder, og ser særlig hvordan Johannes gjør alt for å imponere Victoria og for å klatre på den sosiale rangstigen. Han prøver å imponere i alt, men lykkes ikke. De møtes flere ganger og forteller om sine følelser, men hindres i å bli sammen på grunn av Victorias høyere stilling i samfunnet. Videre er Victoria tvunget til å gifte seg med den rike Otto på grunn av familiens økonomiske problemer. Otto dør i en jaktulykke og etterlater seg en ustabil fremtid for foreldrene. Til slutt dør Victoria i ung alder av tuberkulose, og etterlater seg kun et brev til Johannes der hun forklarer hvorfor hun har avvist Johannes og om det påtvungne ekteskapet med Otto.
NRK.no

nrknyheter.no

NRK begynte med nyhetsproduksjon for internett i 2000. Før 2000 publiserte NRK nyheter fra tekst-TV på nettet. Høsten 2007 økte NRK satsingen på nettnyheter og omstrukturerte nettstedet. I denne sammenhengen begynte NRK å markedsføre nyhetsdelen av nettstedet under navnet nrknyheter.no, som er en omdirigering til nrk.no/nyheter. Toppsakene var også tilgjengelige på forsiden på nrk.no.
I forbindelse med lansering av ny forside på NRK.no 8. desember 2009 gikk NRK bort fra betegnelsen nrknyheter.no og over til å benytte «nrk.no» også som henvisning til nyhetsartiklene på nettstedet. Begrunnelsen for dette var at «Trass i langvarig og knallhard promotering av portalene nrknyheter.no og nrksport.no, så synes ikke publikum å like denne inndelingen. Med den nye forsiden nedlegges nrknyheter.no fordi bruken har vært minimal.» (Frank Gander, frontredaktør NRK.no)
Vladimirs Lindermans

Biografi

I 1998 ledet Lindermans den latviske fløyen av Det nasjonale bolsjevikpartiet. Siden 2002 har han vært medlem av partiets sentralkomité i Moskva. I 2008 ble han deportert fra Russland til Latvia anklaget for å ha lagret eksplosiver og for formaninger til revolusjon. Han ble imidlertid frikjent i latviske domstoler og i 2009 dannet han det latviske politiske partiet 13. januar-bevegelsen. Han har også ledet organisasjonen Morsmål (Родной Язык), som var blant organisatorene av underskriftsinnsamlingen for folkeavstemningen om russisk som offisielt språk i Latvia.
Slaget om Gondar

Bakgrunn

Etter det italienske nederlaget i slaget om Keren 1. april og Addis Abeba kom under britisk kontroll 23. mai, hadde de italienske styrkene trukket seg tilbake til tre sentrale støttepunkter: fjellet Amba Alagi i nord, og byene Jimma i vest og Gondar i nord. Amba Alagi felt i mai og Jimma falt i juli.

Opptakt

13. november angrep en blandet styrke fra det britiske 2. Afrikadivisjon under ledelse av generalmajor Charles Fowkes, støttet av etiopiske irregulære styrker, på en viktig italiensk defensiv posisjon i Kulkaber og ble slått tilbake. Et nytt angrep 21. november fra flere ulike hold ble holdt tilbake fram til ettermiddagen, da de italienske enhetene begynte å overgi seg. I det siste angrepet hadde britene og etiopierne et tap på 206. 2 423 italienere og etiopiske støttespillere ble tatt som krigsfanger.

Fjellpassene

To fjellpass med oversikt over byen var under italiensk kontroll og forsvart av to brigader. Denne styrken ble omringet og tvunget til å kapitulere da den gikk tom for forsyninger.

Gondar by

Så snart de allierte hadde sikret seg fjellpassene, tok de kontroll over høydene som ga utsyn over byen. Den italienske garnisonen under ledelse av general Nasi i selve byen ble angrepet 27. november og måtte kapitulere etter av et kenyansk regiment av panserkjøretøy hadde slått seg gjennom utkanten av byen.
Senter for fremragende utdanning

Senter for fremragende utdanning (SFU) er en status som tildeles norske utdanningsmiljøer som kan oppvise fremragende kvalitet og innovativ praksis, og har gode planer for videreutvikling og innovasjon. Et viktig krav til SFU-ene er kunnskapsspredning og formidling av oppnådde resultater. SFU er en nasjonal prestisjeordning for utdanningsvirksomhet i høyere utdanning. Ordningen ble opprettet av Kunnskapsdepartementet i 2010, og ble de første årene forvaltet av NOKUT. Fra og med 2019 forvaltes den av Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høgare utdanning (Diku).

Bakgrunn

I 2008 leverte Stjernøutvalget NOU 2008:3: Sett under ett. Ny struktur i høyere utdanning. Ett av utvalgets råd, var at det burde «iverksettes tiltak for å rette oppmerksomheten sterkere mot kvaliteten i undervisningen i høyere utdanning. Målet er å stimulere til utvikling og innovasjon i læringsmåter
og pedagogisk tilrettelegging, heve den faktiske kvaliteten og signalisere at undervisning og forskning er sidestilte oppgaver for universiteter og høyskoler. For å ivareta disse hensynene vil utvalget foreslå at det innføres en ordning med Sentre for fremragende undervisning, etter inspirasjon av SFF-ordningen».
På bakgrunn av NOU 2008:3 fikk Universitets- og høgskolerådet (UHR) høsten 2008 en forespørsel fra Kunnskapsdepartementet om å utrede et forslag om etablering av sentre for fremragende undervisning. UHR leverte sin utredning i 2009. 
Etter at utredningen hadde vært på høring, fikk NOKUT sommeren 2010 i oppdrag fra KD å etablere og forvalte ordningen med SFU-er. 
Det første senteret ble oppnevnt i 2011.

Benevnelsen

UHR-utvalget foreslo i sin utredning å bruke «utdanning» istedenfor «undervisning» i senternavnene. Utvalget mente dette best ivaretok intensjonen med ordningen, slik det fremgår av NOU 2008:3 og KDs mandat til UHR.
I oppdragsbrevet til NOKUT skrev KD at de i tråd med forslaget fra UHR-utvalget, og synspunkter under høringen,  har «valgt å bruke benevnelsen Sentre for fremragende utdanning, heller enn undervisning.»

Organisering og varighet

«Et SFU er knyttet til en utdanningsinstitusjon, heretter betegnet som "vertsinstitusjonen", som står ansvarlig for virksomheten. Vertsinstitusjoner kan være universiteter, vitenskapelige høyskoler og høyskoler.
SFU-utlysningene er i utgangspunktet åpne for alle fagområder, men Kunnskapsdepartementet kan gi føringer for en enkelt utlysningsrunde. Intensjonen er at det skal lyses ut nye sentre hvert tredje år.
SFU-status tildeles for fem år, med mulighet for forlengelse i ytterligere fem år etter en underveisevaluering.»
Glasslegemeavløsning

Glasslegemeavløsning er en aldersforandring i øyet som i seg selv er godartet.
Glasslegemet er en geléaktig, gjennomsiktig masse som normalt fyller hele øyet og er festet flere steder til netthinnen og synsnerve. Med alder blir konsistensen mer flytende og det dannes stadig flere lommer med væske i denne substansen. Glasslegemeavløsning finner sted når glasslegemet skrumper inn så mye at den løsner fra netthinnen. Dette er meget alminnelig, og kan ved undersøkelse gjenfinnes hos omtrent 60% av personer eldre enn 80 år. De fleste får ingen symptomer, men noen vil oppleve økt antall uklarheter ("fluer") i synsfeltet og evt. lysglimt i synsranden. I noen få tilfeller kan glasslegemeavløsning imidlertid være et mulig forvarsel på netthinneavløsning, som er en akutt øyelidelse som kan føre til blindhet dersom behandling ikke startes raskt.
Buffalo Bills i NFL-sesongen 2019

Free agency

I et forsøk på å forbedre lagets svake angrep fra forrige sesong ble flere angrepsspillere, inkludert WRs John Brown, Cole Beasley og Andre Roberts, C Mitch Morse og RBs Frank Gore og T. J. Yeldon lagt til i free agency, og GM Brandon Beane avviste påstander om at "free agents don't want to play for Buffalo".
Norges Grunnlov § 97

Paragraf 97 i Norges Grunnlov bestemmer at ingen lover kan vedtas med tilbakevirkning. Det vil si at nye lover som vedtas kun skal gjelde på forhold fra vedtakelsesdato og fremover i tid.
Selv om paragrafen virker lettanvendelig, har den bydt på mange utfordringer, spesielt med tanke på såkalt uegentlig tilbakevirkning (til forskjell fra egentlig tilbakevirkning). Dette er inngrep som nyere lovgivning gjør i allerede fastsatte rettsstillinger, slik som endringer i trygdelovgivningen som påvirker utbetalingene til mennesker som før endringen hadde krav på visse beløp, eller endring i skattereglene som får innvirkning på eldre transaksjoner.
Norges Høyesterett har behandlet flere saker i forbindelse med tilbakevirkning, og har ved noen tilfeller av uegentlig tilbakevirkning kommet frem til at dette ikke er i strid med paragraf 97.

Paragrafens nåværende tekst

Ingen lov må gis tilbakevirkende kraft.