Puddefjorden

Puddefjorden er en 3 500 meter lang avstikker av Byfjorden i Bergen. Puddefjorden starter ved Nordnespynten og går i dag inn til Store Lungegårdsvann, men slik har det ikke alltid vært.

Beliggenhet

Den opprinnelige Puddefjorden var både lenger og bredere enn i dag, men etter omfattende industrialisering av områdene på slutten av 1800-tallet, ble Puddefjordens utseende kraftig forandret. Puddefjorden ligger ved noen av bergenområdets viktigste industribydeler, og har spilt en enormt viktig rolle for byens utvikling og industrialisering. Noen av de mest kjente områdene er Møhlenpris, Årstad, Damsgård, Laksevåg, Solheimsviken og Nøstet.
Før denne utbyggingen gikk Puddefjorden rundt byen, og endte opp kun et stenkast fra Vågen. Etter den endelige gjenfyllingen av sundet mellom Lille Lungegårdsvann og Store Lungegårdsvann i 1926, stopper nå Puddefjorden ved Store Lungegårdsvann.

Historie

Til tross for at Puddefjorden ligger i Bergen, har ikke fjorden vært en del av byens eldre historie i noen særlig grad. Fjorden er utsatt for sterke strømmer, de innerste delene ble for lett islagt vinterstid og på toppen av det hele har Puddefjorden en god del skjær og holmer som har gjort båtferd unødvendig farefullt og gjorde Vågen til et soleklart bedre innseilingsled. Navnet Puddefjorden kommer muligens fra nettopp disse skjærene – fjorden er først omtalt så sent som 1560, og ble da skrevet som Pudefjorden, som muligens stammer fra Bodafjord og norrønt bodi, som betyr skjær.
Isen, skjærene og den sterke strømmen gjorde at eksempelvis kongene på Alrekstad (idag kjent som Årstad) ikke benyttet Puddefjorden. Isen stoppet også et invasjonsforsøk fra Christoffer Trondsen i 1536, da Puddefjorden opprinnelig gikk helt inn til det som i dag er kjent som Lille Lungegårdsvann.
Puddefjorden ble altså fra gammelt av ikke regnet som en del av Bergen, men regnet som et av de omliggende områdene, og slikt var det til rundt midten av 1800-tallet. Puddefjordens nordøstlige side tilhørte derimot byen, og her dukket det opp spredd bebyggelse på slutten av 1600-tallet, som senere ble kjente bydeler som Nøstet og Møhlenpris. Men glansperioden til Puddefjorden og de omliggende områdene kom først med industrialiseringen.

Miljø

Langvarig industridrift har hatt en miljømessig innvirkning på Puddefjorden, og sedimentet er sterkt forurenset med både PCB og kvikksølv, og Puddefjorden er nå inndelt i fem delområder, og oppryddingsarbeidet anslås til å koste et titalls millioner kroner. Det har heller aldri foregått noen særlig dokumentasjon over hvilke giftstoffer som har blitt sluppet ut i Puddefjorden, samtidig som at både mindre industri og ikke minst privatbefolkningen i Årstad-området har brukt Store Lungegårdsvann som søppeldynge. I årevis har området også fungert som dumpingstasjon for PCB-vinduer, som nå ligger i sedimentene.

Fremtiden

De gamle industrianleggene rundt Puddefjorden er for en stor del historie. Solheimsviken har nå gått fra tungindustri til kontorpark. Det gamle industriområdet langs Damsgårdssundet og i Møllendal i sørenden av Store Lungegårdsvann er blitt nye boligområdet. I et høringsutkast i 2003 foreslo Nykrohnborg vel ved Rolf Rasmussen en gang- og sykkelbro over Puddefjorden til Møhlenpris og universitetsområdet på Nygårdshøyden. Broen Småpudden ble offisielt åpnet 14. juni 2016.
Ved at både Hurtigrute-terminalen og containerområdet nå blir flyttet lenger ut mot Byfjorden, er det lite igjen av de store skipene.

«Puddefjordsvise»

«Puddefjordsvise» ble innspilt av Sverre Robert og Ragnar Solheim, sang med Grandkjellerens orkester Dir.: Magnus Larsen i Oslo i desember 1952. Den ble utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 3253. Senere innspilt av Bergeners på platen Frekk å tidi.