Den store nasjonale moderlosjen Til de tre glober

Etymologi

Storlosjens navn er «Zu den Drei Weltkugeln», Til de tre glober. Betydningen er derimot uklar, og det har egentlig aldri kommet noen entydig forklaring på den fra storlosjens side.
Det tyske ordet Weltkugel («verdenskule») er i seg selv en høytklingende, men dårlig oversettelse av det franske ordet globe. Storlosjens opprinnelige navn var Aux trois globes. I 1723 ble det i London grunnlagt en frimurerlosje med tittelen Globe Lodge, og den tyske storlosjen ble oppkalt etter denne og tilføyde det hellige tretall i benevnelsen.
Tretallet kan stå for de tre kontinenter som var kjent i Europa i eldre tid, nemlig Europa, Asia og Afrika. På disse tre kontinenter ble tanken om Humanitas utbredt gjennom gresk-romersk filosofi og etikk. De tre verdenskuler med ørnen svevende over dem, symboliserer verdensherredømmet gjennom ideene til Humanitas. Ørnen inngikk dessuten i flagget til kongeriket Preussen, som Berlin var en del av da storlosjen ble grunnlagt i 1740.
Det som imidlertid er klart er at Fredrik II av Preussen ved grunnleggelsen var inspirert av våpenskjoldet til den florentinske slekten Medici, som benyttet tre verdenskuler som et symbol på fullkommenhet. De tre verdenskulene symboliserer også kraft, kjærlighet og skjønnhet, som senere ble de tre store lysene i det kongelige italienske akademi. De tre klodene representerer en himmelsk klode, en jordklode og en armillarsfære.
Enkelte frimurere har henvist til en roman av Anna Eufemia Carolina von Adlersfeld-Ballestrem (1854–1941) med tittelen «Fortellingen om elven», hvor det står skrevet «...jeg visste at symbolet på Buddhas lære, Tschintamani [cintāmaṇi, चिन्तामणि], de tre kulene som er ledsaget av lyn, forekommer på svært gamle ulltepper fra Midtøsten.» Av denne grunn ble Freiherr von Blitzenstein overbevist om at det ikke dreide seg om tre jordkuler, men om tre perler. Cintā (चिन्ता) er nemlig navnet på idéen, mens maṇi (मइ) betyr juvel, dyrebar juvel, perle, etc. på sanskrit. Buddhister skal alltid rette sine tanker mot den hvis de ønsker å oppfylle noen ønsker, og de omtales gjerne som ønskesteiner og ønskeperler.
Stephan Kekule von Stradonitz (1863–1933) mente at tolkningen av de tre glober, som holder jorden sammen med sin mystiske triangel, er den enkleste og mest naturlige tolkningen. I enkelte engelske frimurerlosjer er de to søylene kronet med jorden og himmelsfæren. Også i systemet til Freimaurerbund zur aufgehenden Sonne (F.z.a.S.) anvendes symbolsk den himmelske sfæren som svever over alteret.

En «gammelprøyssisk» losje

Da frimureriet ble introdusert i Tyskland på 1700-tallet, var det polarisert i to hovedretninger. Den ene av disse utgjorde en konservativ og nasjonalistisk retning. Blant annet hadde ikke jøder adgang til logene. Denne retningen var representert av Den strikte observans (1751), såvel som av de tre «gammel-prøyssiske» logene, nemlig Den store nasjonale moderlosjen Til de tre glober (1740). Storlosjen i Preussen (1760) og Den tyske store landslosje (1770). 
Storlosjen «Zur Sonne», som ble grunnlagt i 1741 og som grunnla flere losjer i Norge, representerte den liberale fløyen, med større vekt på humanistiske verdier. Sammen med fem andre storlosjer, ble Zur Sonne derfor etter hvert kjent som  «det humanitære frimureriet».
De fem andre «humanitære storlogene» var Storlosjen i Hamburg (1737), Det eklektiske frimurerforbund (1741), Den nasjonale storlosje i Sachsen (1811), Storlosjen i Darmstadt (1844) og Den tyske storlosjen Broderskapets kjede (Grosßloge Deutsche Bruderkette, 1925).

Historie

Natten mellom den 14. og 15. august 1738 ble Fredrik Vilhelm I av Preussen innviet som Lærling (I º) i en St. Johannesloge i Braunschweig. I denne frimurerlosjen steg han senere til gradene Medbroder (II º) og Mester (III º). Uvitende om farens tilknytning til frimureriet, inviterte den daværende kronprinsen og senere kong Fredrik II av Preussen de to personene  Baron von Oberg og Freiherr von Bielfeld til slottet Rheinsberg, for å be om hjelp til opprettelsen av losjen La loge première/La loge du Roi notre grand maître. Etter å ha besteget tronen førte han selv losjens arbeid videre og avholdt dens første møte den 20. juni 1740. Den 13. september 1740 grunnla deretter medlemmer i Berlin, under ledelse av kongen og Losjerådets leder Etienne Jordan, den nye losjen Aux trois globes etter forbilde av den engelske storlosje, uten likevel å ma mottatt noe charter fra England.
Etter utbruddet av den første schlesiske krig samme år, ble losjen La loge première oppløst, og dens medlemmer gikk over til nye losjer. Disse losjene grunnla selv nye losjer, i Meiningen,  Frankfurt an der Oder, Breslau, Dresden, og Neuchâtel. Den 24. juni 1744 dannet de storlosjen Große Königliche Mutterloge zu den drei Weltkugeln, som den 5. juli 1772 skiftet navn til Große National-Mutterloge der Preußischen Staaten.
Den 5. mars 1767 ble losjen L’union tilsluttet moderlosjen Til de tre glober. Losjen L’union var en avlegger av den strikte observans, som var blitt grunnlagt av Karl Gotthelf von Hund i 1751. I 1778 trakk losjen seg uoffisielt, og deretter den 10. november 1783 offisielt ut av den strikte observans.
Etter frimurerkongressen i Wilhelmsbad i 1782, som markerte slutten på den strikte observans, erklærte losjen seg selvstendig og adopterte høygradene i Det rektifiserte system.
I 1776 ble storlosjen Til de tre glober også sentrum for Ordenen av Gull- og Rosenkorset.
I et forsøk på å imøtekomme de fiendtlige anklagene fra makthaverne under det tredje rike, skiftet storlosjen navn til «Den nasjonale, kristne Orden Fredrik den Store» (Nationalen christlichen Orden Friedrich der Große). Dette var uten virkning, og i 1935 ble storlosjen oppløst.
Etter andre verdenskrig ble storlosjen gjenopprettet i 1946. Dens arbeidsområde etter krigen var i begynnelsen primært begrenset til den amerikanske sektor i Berlin. Den 19. juni 1949 ble 42 av dens losjer tilsluttet Den tyske storlosje av gamle, frie og anerkjente murere, mens 5 gjenværende losjer i Vest-Tyskland fortsatt var tilsluttet moderlosjen Til de tre glober.
I 1970 ble Til de tre glober tilsluttet sammenslutningen Tysklands forente storlosjer.

Organisering

Den store nasjonale moderlosjen Til de tre glober ledes av en stormester. Ved sin side har han siden 1797 hatt et råd (Bundesdirektorium) bestående av brødre med storlosjens høyeste grad. Storlosjen praktiserer et høygradssystem. Utover St. Johanneslogens tre grader, finnes Allgemeine Altschottische Loge for graden «skotsk mester» (IV º) og Inneren Orient for gradene «Utvalgt broder» (V º), «Innviet i det Indre Tempel» (VI º) og «Fortrolige med Fullbyrdelsen» (VII º).