Jørgen Breder Stang

Utdanning og karriere

Etter examen artium i Fredrikstad i 1894 tok han en utenlandsk utdannelse i handelsfaget, før han i 1900 etablerte spedisjonsfirmaet I. B. Stang i Kristiania, hvorfra han representerte Det Forenede Dampskibsselskab fra København fra 1901 til 1916. Stang etablerte eget skipsrederi i 1906 og satte i gang rutetrafikk mellom Norge og Bristolkanalen i 1906 og til Stettin i 1909. Han anskaffet skipene D/S Standard (1906, torpedert i Saltenfjorden 1944), DS Star (1907), DS «Stadion» (1909, sank 1916), D/S Stafet (1911, solgt 1911),  D/S Starkad (1911, solgt 1912), D/S Stalheim (1912), D/S Stanton (1915, solgt 1916), D/S Stanford (1915, Fredrikstad Mekaniske), DS «Stadion II» (1912, Nylands mekaniske verksted), D/S Stargard (1915, torpedert 1941), D/S Stanja (1915, Nylands), D/S Star (1922), D/S Stanford (1928, Helsingør jernskibs- og maskinbyggeri, havarerte ved Australia i 1936), D/S Standard (1930), D/S Stalheim (1936, minesprengt 1940).  Han skal ha oppnådd eventyrlige fortjenester under første verdenskrig i Kristiana.  Han var medeier i Mads W. Stang (farens trelastfirma), som ble oppløst 1919 og han  arvet da store eiendommer som Lunderbye skog og gård i Eidskog, Rauken og Evensberget skoger i Hof, Skjatvet skog i Fet og Skarabøl skog i Høland. Også var han i direksjonen for svigerfamiliens trelastfirma A/S M. Peterson & Søn (etablert 1801 i Moss), samt diverse andre firma (Hafslund, Odda Smelteverk).

Kunstsamling

Jørgen ble også kjent som kunstsamler i sitt hus, oppført 1832 på Solli løkkeeiendom i Oslo av Christian Heinrich Grosch i Niels Juelsgate 11/12 på Skillebekk (revet 1940). Et annet hus han bodde i var Nedre Skøyen gård i Prinsessealléen 8, der Arnstein Arneberg i 1926 utførte store renovasjoner, solgt 1933 til skipsreder Leif Høegh. En del av disse donerte han eller efterkommerne til Nasjonalmuseet, blant annet dobbeltakt og skulptur av Renoir sin Seirende Venus og senere, i 1968  skjenket kunsthistorikerne Ragna Thiis Stang og Nic. Stang endel, men de var ikke i slekt, se Stang (slekt). Stang ble  ilagt straffeskatt, og foreslo da å betale Oslo kommune med av Cezannes  berømte maleri «Kortspillere», samt andre malerier av Paul Gauguin («Hvor kommer vi fra? Hvem er vi? Hvor er vi på vei?») og verker av Pierre-Auguste Renoir som Stang hadde kjøpt av Renoirs norske venn, Walther Halvorsen i Paris. Dette ble avslått av kommunen, noe som viste seg å være en dårlig forretning fra deres side ettersom maleriet i 2011 ble solgt for over en milliard kroner.  Selv solgte Stang endel av maleriene  på 30-tallet til/via den østerrikske kunsthandler Alfred Gold (1874–1958).

Galleri

Av andre kjente malerier nevnes Renoir sine
Jeune baigneuse, style bleu (1890),
Gabrielle (1895),
Jeune fille endormie som avbilder Amélie Diéterle (1897),
Dans la loge (etter dusjen, 1900),
Afrodite med Paris-eplet av Renoir, bronsestatue kjøpt av Vollard, men gitt til Nasjonalgalleriet i 1914.
Han eide også malerier av 
Roger de La Fresnaye (1885–1925), som
Maria Tressort (1912).
Av Honoré Daumier eide han Møtet

Stang i naturen

Stang var glad i å gå på tur og fikk i 1915 oppført jakthytta «Sletthollin» i Nore, designet av Magnus Poulsson, som også stod for «Villa Bjørgum» i Valle i Setesdal i 1917.  Fra 1903 hadde han laksefisket Lærdalselva og bodde på Øye, men  i 1922 kjøpte han likesågodt Kapteinsgarden av lord Edward Claud Berkeley Portman. Her frekventerte mange av hans norske kunstnere, som Henrik Sørensen (1882-1962) og Thorvald Erichsen (1868-1939), og hans barnebarn, kunstsamleren Hans Rasmus Astrup (født 1939) har fortsatt i denne ånd med blant andre Olivier Debré (1920–1999). En annen hyppig gjest er Kong Harald som har fisket i elven siden 1953.