Bobcatsss

BOBCATSSS er et årlig, internasjonalt biblioteksymposium arrangert av studenter ved universiteter og høgskoler i Europa.
Målgruppen for symposiene er informasjonsarbeidere fra hele verden innen bibliotek- og informasjonsvitenskap.
Bobcatsss feiret sitt 20.-års jubileum under konferansen i Amsterdam i januar 2012, med over fire hundre deltakere og et rekordstort antall foredrag, arbeidsseminarer og plakater. Tema for konferansen var mobile teknologier, Information in e-motion.
Tematisk fellesnevner for alle konferansene har vært de utfordringer som bibliotekarer møter i dagens informasjons- og kommunikasjonssamfunn, der bibliotekene får stadig større konkurranse fra kommersielle aktører. Bobcatsss er underlagt den europeiske organisasjonen EUCLID (European Association for Library and Information Education and Research). Hvert år samarbeider to eller tre universiteter og/eller høgskoler om arrangementet. Både Øst-og Vest-Europa er representert blant arrangørene.
Norske bibliotekarstudenter har vært med på å organisere konferansene i 2001 (Vilnius, Litauen), i 2005 (Budapest, Ungarn), i 2011 (Szombathely, Ungarn), og i 2017 (Tammerfors, Finland).
En viktig del av Bobcatsss-konferansene er nettverksbyggingen som skjer på tvers av landegrensene og de sosiale tilstelninger som følger med dette. Studentene arrangerer konferansene ut fra hva de bedømmer som særlig aktuelle tema innen bibliotek- og informasjonsvitenskap-fagene. Bibliotekenes digitale utfordringer har vært i fokus. Studentene er ansvarlige for planlegging, finansiering, markedsføring og gjennomføring av arrangementet. Konferansene har hatt stor faglig og sosial betydning for bibliotekarer og informasjonsarbeidere.

Historikk

Bakgrunnen for etableringen av Bobcatsss var kommunismens fall i Øst-Europa. Prosessen som førte til oppløsning av de kommunistiske regimene, startet i Ungarn i 1989. Ungarerne ønsket vestlige kontakter og sammen med lærere og studenter fra Hogeschool van Amsterdam gjennomførte Den ungarske bibliotekforening den første konferansen på Buda slott, i Ungarns nasjonalbibliotek, i 1993. IFLA-nettverket spilte en viktig rolle for å knytte kontakter østover. Som stiftere av konferansen regnes Jelke Nijboer og Dr. Ruud Brujins fra høgskolen i Amsterdam og daværende visedirektør for Budapest folkebibliotek, István Papp. For tjue år siden var det ikke så vanlig med internasjonale utvekslingsprogrammer for studenter. Bobcatsss er på den måten en forløper for det europeiske Erasmus-programmet. De første seks årene, fra 1993 til 1998, ble konferansene arrangert i Budapest.

Navnet

Akronymet Bobcatsss er laget av de første bokstavene i høgskole-/universitetsbyene som var med å stifte Bobcatsss: Budapest, Oslo, Barcelona, Copenhagen, Amsterdam, Tammerfors, Stuttgart, Szombathely og Sheffield. Navnet assosieres med styrken til det nordamerikanske kattedyret «Bobcat» (Rødgaupe - Lynx rufus). I de senere år har flere byer sluttet seg til Bobcatsss-nettverket: Borås, Riga, Kharkiv, Moskva, Tallinn, Toruń, Warszawa, Sofia, Ljubljana, Kraków, Bratislava og Ankara. Den 21. Bobcatsss-konferansen vil bli avholdt i Ankara-Tyrkia i januar 2013 med tittelen: From Collections to Connections. Turning Libraries Inside Out. Arrangørene er studenter og lærere ved Hacettepe-Universitet i Ankara og ved Det Informationsvidenskabelige Akademi, IVA, i København.

Kvalitet

En så stor konferanse vil ha bidrag av varierende kvalitet. Selv om Bobcatssskonferansene kan være profesjonelt organisert, er de først og fremst en læringsarena, der studenter og lærere får trening i å utarbeide faglige innlegg, skrive og presentere dem på engelsk. Tre uavhengige bedømmelseskomitéer vurderer de innsendte sammendrag ut fra kriteriene: originalitet, relevans og presentasjon. De to første årene deltok ikke studentene med egne foredrag. På den tredje, i 1995, deltok studenter med ca 20% av innleggene. På konferansen i Amsterdam var 40% av de innsendte bidrag fra studenter. Halvparten av artiklene var basert på samskriving (samforfatterskap) mellom studenter eller lærere og studenter. Studentbidragene, som ofte er forankret i bachelor-, master- eller prosjektoppgaver, kan være innsiktsfulle og originale, med nye perspektiver. Innledningsforedragene (keynote) er som regel av høy kvalitet og mange arbeidsseminarer og plakatpresentasjoner bidrar til det faglige utbyttet. Kvaliteten på de engelskspråklige presentasjonene har bedret seg de siste år. Ulik kulturell- og utdannelsesmessig bakgrunn bidrar til forskjeller i engelskkunnskapene til foredragsholderne fra Øst- og Vest-Europa. En del av foredragene har blitt publisert i akademiske, fagfellevurderte bibliotektidsskrifter.