Grepa og Mjelva Fabrikker

Grepa og Mjelva Fabrikker var en industribedrift i Ørsta på Sunnmøre som eksisterte i tiden 1929 – 2008, og som produserte komfyrer, ovner og andre produkter, under merkenavnet Grepa.

Historie

Hotelleier Karl Johan Mjelva (1871-1928) startet i 1910 en av de første komfyrfabrikkene i landet, «Mjelvas Varmeapparatfabrik», på Geiranger. I 1919 ble fabrikken flyttet til Veblungsnes og fikk navnet «Mjelvas Elektriske Ovnsfabrik».  Virksomheten fikk økonomiske problemer og ble en tid drevet av banken. Da banken litt senere kom under administrasjon, ble det tatt en beslutning om å selge komfyrfabrikken. Prisen ble satt til kr 70.000,-. 
Havtor Hovden (1892-1983), sønnen til dikterpresten Anders Hovden, fikk da låne penger av sin morbror, Olaf Devold i Ålesund og kjøpte fabrikken i 1927/28. Året etter (1929) ble fabrikken flyttet til Ørsta, og de to viktigste grunnene til stedsvalget var: Ørsta herredstyre kunne love kraftlevering fra kraftverket i Åmbøfossen og BDS lovet anløp med båt til Ørsta en gang pr uke. 
En annen medvirkende grunn til lokaliseringen var låneavtalen som Havtor Hovden gjorde med Olaf Devold: den nye fabrikken skulle leie, og senere kjøpe, hus og anlegg som lå igjen etter Ørsten Cement & Betonstøperi som hadde gått konkurs i 1922. Største aksjonæren, som var blitt sittende med eiendommene i konkursboet, var nettopp Olaf Devold (disponent i firmaet O.A. Devolds Sønner).

Etablert i Ørsta 1929

I Ørsta Avis for april 1929 kunne en lese at ingeniør Hovden hadde forhandlinger med kommunen, og i løpet av sommeren ble varelager, maskiner og utstyr flyttet på to båtlaster fra Veblungsnes til Ørsta. Det første produksjonslokalet ble etablert i murhuset som var blitt bygget i 1917 for Ørsten Cement & Betonstøperi og som hadde vært benyttet til silo og sorteringsverk for sand. Helt i begynnelsen av september var fabrikken i gang og arbeidet for full kjør. I et avisintervju 3. september 1929 fortalte Havtor Hovden at ikke alt var helt på plass, men han var godt fornøyd  med arbeidsforholdene og arbeidsfolket i Ørsta. Han mente at alt lå til rette for at de kunne lage en god og billig komfyr som likevel holdt mål i sammenligning med de beste og dyreste merkene.
Det nye selskapet måtte ha et nytt navn. Mjelva-navnet ville han beholde, det var godt innarbeidet i markedet for elektriske apparater, men han hadde ønske om et nytt merkenavn for komfyren. Under en tur til Oslo var Havtor Hovden en dag på Stortorvets Gjæstgiveri sammen med forretningsforbindelser, og det ble diskusjon om navnevalget. Han hadde selv en mening om at det måtte være et kort navn, som skulle slutte på bokstaven a. Om litt kom reklamemannen Thor Bjørn Schyberg (fra Forenede Annonsebyråer A/S) og fikk høre diskusjonen. Han sa da nokså snart: «Da må det bli Grepa!» Havtor Hovden fenget straks på forslaget, åpnet lommeboken og tok frem en 100-kroneseddel som han gav til Schyberg som takk og betaling, og dermed var merkenavnet et faktum.  
Fabrikken i Ørsta ble etablert som et personlig selskap (Enkeltpersonforetak) og fikk navnet: Grepa og Mjelva Fabrikker (Havtor Hovden). Selskapet ble etter noen år nær selvfinansiert, uten langsiktig gjeld, der anleggsaktiva i kanskje den best utstyrte fabrikken i bransjen, var bokført til tilnærmet null.