Johan Joachim Reichborn

Liv og virke

Han regnes som Norges første faglærte arkitekt da han hadde utdannelse som Zeichenmeister i Tyskland.
Han ble engasjert av stiftamtmann Ulrik Frederik de Cicignon for å bygge opp igjen offentlige bygninger etter bybrannen i 1756. I årene 1759 til 1761 stod Reichborn for byggingen av Nykirken, som er en typisk protestantisk barokkirke.
Omtrent i samme perioden, 1758-1763, hadde Reichborn også ansvaret for gjenreisningen av Tollboden. Disse to kjente bergensbygningene er begge av mur, og vinduene og veggen under ned til gulvnivå er satt i inntrukne felt som er avrundet øverst. Dette blir ansett for å være et av de mest karakteristiske trekk ved Reichborns bygninger.   
Etter at gjenoppbyggingen var ferdig, ble Reichborn i 1765 beskikket som stadsbyggmester. Han fikk 80 rdl. i året i lønn som skulle betales av byens kirker og offentlige stiftelser, som St. Jørgens Hospital og De sjøfarendes fattighus o.a. Embetet innebar ansvar for vedlikehold av stiftelser og offentlige bygg, "..have saadan Opsigt med de publique bygninger og deres Reparationer". Samme år fikk han borgerskap som snekker og ble opptatt i snekkerlauget.    
Reichborn tegnet også Zander Kaaes Stiftelse, innviet i 1770. Dette er en enetasjes trebygning med to fløyer, og bryter til en viss grad med Reichborns nordtyske senbarokkstil. I materialer, form og utførelse knytter bygningen seg tvert i mot til den tradisjonelle trebebyggelse i Bergen.
I tillegg blir det antatt at Reichborn har tegnet en del bygninger som ikke eksisterer lengre. Dette gjelder bl.a. tre private murbygninger i brannstrøket på Nordnes, dvs. Strandgaten 48, 107 og 147, samt ”Michelsengården” på Torget (der Torgallmenningen 1 er), og videre Maskinistskolens bygning i Christies gate.
Reichborn er også kjent for tegningene han laget til Hildebrand Meyers Bergensbeskrivelse, eller Samlinger til den Berømmelige og Navnkundige Norske Handel-Stad som er en bybeskrivelse forfattet i 1764. 22 tegninger fra 1768 viser fremtredende bygninger tegnet i projeksjon og to perspektiviske byprospekter.
Fra 1779 var Reichborn lærer for arkitekturklassen ved Det Harmoniske Akademis Tegneskole. Han var i tillegg fast medlem av branntakstkommisjonen som sakkyndig i rettssaker angående bygningstekniske problemer, og altså også i alle spørsmål som gjaldt gjenoppbygging eller restaurering av kirkene og fattigstiftelsene.  
Reichborn ble gravlagt 23. juni 1783 på Mariakirkens kirkegård.

Arkiv

Arkivet etter Bergen Magistrat ved Bergen Byarkiv inneholder blant annet såkalte Kongebrevbøker fra årene 1683 til 1849. Her finnes Kongebrevet datert 11. mars 1765 som oppnevnte stillingen Stadsbyggmester Reichborn hadde. 
Reichborns tegninger i Hildebrand Meyers Bergensbeskrivelse finnes i Meyers manuskripter som oppbevares ved Bergen Byarkiv. Manuskriptene er i arkivet etter De eligerte menn.
I Oppmålingsvesenets arkiv ved Bergen Byarkiv finnes kopier av tre bykart tegnet av Reichborn.  Bergen Byarkiv oppbevarer arkivene etter arkitektene Frederik Konow Lund og Hans W. Rohde, som stod for restaureringen av kirken etter 2. verdenskrig.   
I Kirke- og Begravelsesvesenets arkiv finner man blant annet arkivmateriale fra Nykirkens gjenreisning etter 2. verdenskrig. Ellers vil man finne opplysninger vedr. restaureringen av Nykirken i ulike byggearkiver, se bl.a. artikkelen Bygningstegninger. Det kan også nevnes at byarkivet oppbevarer arkivene etter to av institusjonene som Reichborn tegnet, Nykirken og Zander Kaaes Stiftelse.
Statsarkivet i Bergen oppbevarer arkiver som belyser Reichborns virke i Bergen, blant annet i arkivet etter Stiftsamtmannen.