Holmenkollen Skifestival

Historie

Stiftelsen av Foreningen til Ski-Idrettens Fremme (Skiforeningen) i 1883 hadde som hovedintensjonen å arbeide for «utbredelse av skiidrett og annet friluftsliv, samt å arrangere Holmenkollrenn». Skiforeningen tok over arrangementet av Husebyrennet, som de første årene var arrangert av Christiania Skiklub. Frem til 1891 ble Husebyrennet arrangert årlig, da Skiforeningen flyttet det til Holmenkollen fra 1892. I begynnelsen var det kombinasjonen av skihopp og langrenn som betegnet den gode skiløper. Hopp og 18 km var Holmenkollrennenes viktigste konkurranse, men det ble også arrangert spesielt hopprenn for juniorer 18–20 år.
Allerede i 1903 var utlendinger med på konkurransene. I dag møtes størsteparten av verdenseliten. Den første utlending som vant i Holmenkollen var finske Anton Collin som vant 50 km i 1922. I 1929 vant første svenske samme distanse. Sven Selånger (Sverige) var den første til å vinne i hoppbakken (1939), mens kombinertkonkurransen måtte vente til 1947 på sin første utenlandsseier (Sven Israelsson, Sverige)
Kronprins Olav deltok i hopp i 1922 og 1923. 
Etter at FIS innstiftet verdenscupen i hopp, langrenn og kombinert har øvelsene variert med tildelingen fra FIS. Hopp i normalbakken Midtstubakken har vært arrangert, og stafetter har også vært på programmet. Snømangel har ikke vært et stort problem, men det stoppet hele rennet i 1898, og 50 km i 1905 og 1925. I 1946 gikk 50 km fra Sollihøgda og  i 1990 og 1995 fra Gåsbu i Vang. I senere tid har også vintrene til tider vært for milde, men teknologi gjør det mulig å frakte snø, og produsere snø nok til å gjennomføre konkurransene. I 2009, da skianlegget var under ombygging, ble hopprennet flyttet til Vikersund og langrennene til Granåsen i Trondheim.
Fra 1973 ble arrangementet utvidet med Barnas Holmenkolldag. Året etter ble Holmenkollmarsjen lagt til. Med disse nye arrangementene ble navnet endret til Holmenkollen skifestival eller Holmenkollen Ski Festival. I 1976 ble Garderennet på 30 km med militær oppakning og innlagt skyting lagt til. Holmenkollrennene har vært i kontinuerlig endring og justering. Renn for bevegelseshemmede og ungdomsstafett med regionlag fra hele Norge er også lagt til rennene.
I 2012 brukte Skiforeningen igjen Holmenkollrennene som offisielt navn på arrangementet.

Kombinert

Kombinasjonen langrenn og skihopp ble sett på krevende, men kombinasjonen viste utøverens totale beherskelse over ski. Damenes pokal var innført i Husebyrennene fra 1884, og ble med til Holmenkollen. Pokalen ble delt ut til den utøveren som vant hopprennet. Stil og eleganse var sterkt vektlagt i skihopp, det sammen var høflig og sjarmerende fremferd overfor konkurrenter og publikum. Ved to tilfeller ble pokalen ikke delt ut, siden hopperens langrennsløp ble vurdert altfor dårlig (Gjert Andersen og Bengt («Silver-Bengt») Eriksson)

Langrenn

Fra 1900 begynte spesiallangrenn, først som 30 km, og som 50 km, den klassiske 5-mila i Kollen fra 1902. I 1933 ble 18 km spesiallangrenn innført (endret til 15 km fra 1954).
Fra 1954 fikk kvinnene også tilbud om å delta i langrenn, 10 km, utvidet med 5 km i 1967 og 20 km i 1981. Juniorøvelser ble lagt til fra 1959, med 10 km for menn junior (15 km fra 1963), og 5 km for kvinner junior fra 1975, samt nasjonalt juniorhopprenn fra 1972.

Skihopp

Fra starten i 1892 ble det konkurrert i spesielt hopprenn kun for aldersgruppen 18–20 år (yngste klasse). For seniorklassen var hopprennet en del av kombinertkonkurransen. I 1905 ble spesialhopp også åpnet for utøvere over 32 år. Først i 1933 ble det egentlige Holmenkollrennet i skihopping innført: Spesielt hopprenn for alle over 20 år (senere endret til over 16 år). Se oversiktsartikkel Spesialhopprenn i Holmenkollbakken.

Alpint

I 1947 ble alpint, med slalåm og utfor for begge kjønn, lagt til i programmet (fra 1951 ble også storslalåm øvelse). Alpintkonkurransene (kalt Holmenkollen Kandahar) ble arrangert utenfor selve Holmenkollområdet. Alpint ble fjernet fra programmet da verdenscupene til FIS tok over valg av øvelser og grener.