Internet Engineering Task Force

Internet Engineering Task Force (IETF) utvikler og promoterer Internett-standarder, i nært samarbeid med W3C og standardiseringsorganisasjonene ISO og IEC, og befatter seg spesielt med standardene innen TCP/IP. Standard-dokumenter fra IETF blir publisert i serien Request For Comments (RFC), som er fritt tilgjengelig over Internett.

IETFs organisering

IETF er et åpent standardiseringsorgan, uten noe formelt medlemskap eller krav til medlemmene. Alle deltakere og ledere er frivillige, men arbeidet deres er vanligvis finansiert av deres arbeidsgivere eller sponsorer. For eksempel er den nåværende lederen finansiert av  VeriSign og USAs regjerings National Security Agency.
IETF er organisert i et stort antall arbeidsgrupper som hver jobber med et spesielt emne. Hver arbeidsgruppe forventes å fullføre arbeidet innen sitt valgte emne, for deretter å bli nedlagt. Hver gruppe har en utvalgt leder (og av og til flere sidestilte ledere), og et charter som beskriver gruppens fokusområde, og når og om hva den forventes å presentere sine resultater.
Arbeidsgruppene er organisert i områder (areas) på grunnlag av emnet gruppa jobber med.  Nåværende områder omfatter: Applikasjoner, generelt, Internett, drift og styring, sanntids-applikasjoner og infrastruktur, ruting, sikkerhet og transport. Hvert område overses av en områdeleder (area director (AD)), og de fleste områder har to sidestilte co-ADer. Områdelederne har ansvar for å utnevne ledere for arbeidsgruppene. Områdelederne utgjør også, sammen med IETFs leder, Internet Engineering Steering Group (IESG), som har overordnet ansvar for IETFs operasjoner.
IETF er formelt sett en aktivitet under Internet Society. IETF blir ført tilsyn med av Internet Architecture Board (IAB), som overser dens eksterne forbindelser, og forholdet til RFC-redaktøren. IAB er også medansvarlig for IETF Administrative Oversight Committee (IAOC), som overser IETF Administrative Support Activity (IASA), som sørger for logistisk støtte og liknende for IETF. IAB styrer også IETFs søstergruppe Internet Research Task Force (IRTF), som IETF har mange gruppe-til-gruppe forbindelser med.

IETFs arbeidsgrupper

IETFs arbeidsgrupper fungerer etter prinsippet om grov konsensus, de er åpne for alle som ønsker å delta, de har diskusjoner på en åpen mailingliste og kan ha møter når IETF har møter. Til forskjell fra for eksempel IEEEs arbeidsgrupper, er konsensus i mailinglisten den endelige autoritet i avgjørelser. Det forekommer ingen avstemninger, men følges snarere en prosedyre om konsensus-baserte avgjørelser.
En IETF-arbeidsgruppe opprettes av IESG for å arbeide med bestemte oppgaver som beskrives i gruppens charter, og den vil normalt bli lagt ned når det beskrevne arbeidet er fullført. Dog, i spesielle tilfeller vil arbeidsgruppen i stedet få sitt charter oppdatert for å kunne ta på seg nye, passende oppgaver.
Detaljer om arbeidsprosessen for arbeidsgrupper innen IETF kan finnes i RFC 2418.

IETF Trust

IETF har ikke status som juridisk person, og dets verdier (copyright i RFC-er, domenenavn, etc.) har derfor blitt ivaretatt på IETFs vegne av enten Internet Society eller CNRI. I 2006 ble en IETF Trust opprettet for å ivareta disse verdiene, og som opprettere av trusten overførte ISOC og CNRI disse verdiene til trusten.
IETF Trust beskrives i RFC 4371 og i IETF Trust agreement.

Historie

Det første møtet i IETF fant sted 16. januar 1986, og bestod av 21 forskere finansiert av USAs myndigheter. Representanter for leverandører utenom myndighetene ble invitert fra og med det fjerde møtet. Fra da av har alle IETFs møter vært åpne for alle. Mesteparten av IETFs arbeid utføres imidlertid via mailinglistene, og tilstedeværelse på møter er ikke et krav for bidragsytere.
De første møtene var små, med færre enn 35 personer til stede på hvert av de første fem møtene, og med en maks deltagelse på 120 (på det tolvte møtet i januar 1989) på de første 13 møtene. Det har vokst i både deltagelse og omfang siden da, og hadde et maks deltakertall på nesten 3000 på IETF-møtet i desember 2000 i San Diego. Deltagerantallet gikk ned etter restruktureringen i industrien tidlig på 2000-tallet, og ligger nå på rundt 1300.
I løpet av første del av 1990-tallet endret IETF institusjonell form, fra å være en aktivitet underlagt amerikanske myndigheter, til en uavhengig internasjonal aktivitet forbundet med Internet Society.
IETF har fra tid til annen blitt tilskrevet nesten magiske evner av fagpressen, som antok at dets mekanismer var ansvarlige for Internetts suksess, ettersom IETF arbeider med Internetts kjerneprotokoller. Virkeligheten – at det er en gruppe ingeniører som lager spesifikasjoner som gjør det mulig for mange forskjellige leverandørers produkter å interoperere på tvers av nettverk – er betydelig mer prosaisk.
Detaljene rundt IETFs drift har endret seg betydelig ettersom de har vokst, men den grunnleggende mekanismen er fortsatt publisering av utkast til spesifikasjoner, evaluering og uavhengig testing fra deltagernes side, og påfølgende re-publikasjon. Interoperabilitet er den viktigste testen for at IETF's spesifikasjoner skal bli standarder. De fleste av dets spesifikasjoner er fokusert på enkeltprotokoller snarere enn tett sammenvevde systemer. Dette har gjort det mulig for protokollene å kunne benyttes innen mange forskjellige systemer, og dets standarder blir rutinemessig gjenbrukt av organisasjoner som lager ferdig utviklede arkitekturer (for eksempel 3GPP IMS).
Ettersom IETF setter sin lit til frivillige, og har «grov konsensus og kode som kjører» som sitt grunnlag, så kan arbeidet imidlertid gå tregt når antallet frivillige enten er for lite til å få fremgang, eller så stort at konsensus blir vanskelig. For protokoller som SMTP, som brukes til å distribuere e-mail til hundrevis av millioner av brukere, så er det også betydelig motstand mot enhver endring som ikke er fullt ut bakoverkompatibel. Det pågår arbeid innen IETF vedrørende måter å forbedre arbeidshastigheten på, men ettersom antallet frivillige med meninger om dette er høyt, så har det tatt tid å utvikle konsensusmekanismer for måter å oppnå dette på.