Det Norske Akademis ordbok

Beskrivelse

Ordboken består av 225 000 artikler, som ville ha fylt tolv bind hvis den hadde blitt trykt på papir. Artiklene oppgir stavemåte, ordklasse, bøyning, uttale, etymologi, definisjoner, ordforbindelser (kollokasjoner), eksempler på bruk, samt uttrykk, fraser og idiomer. De 300 000 sitatene i NAOB viser ordene i faktisk bruk og kommer fra rundt 6000 kilder som spenner i tid fra Conrad Nicolai Schwach (født i 1793) til Maria Navarro Skaranger (født i 1994).
NAOB er en deskriptiv ordbok og beskriver språket slik det har vært brukt, men den er også normerende når det gjelder samtidsspråket. Den omfatter moderat bokmål og riksmål. Riksmålet dekkes i sin helhet, mens dekningen av bokmålet er begrenset til former som redaksjonen anser for å være i faktisk bruk innen den moderate formen av bokmålet; mange lite brukte radikale bokmålsformer er dermed ikke med i ordboken. Også visse former som tradisjonelt har vært regnet som dialektale eller radikale er omfattet, i den grad redaksjonen oppfatter at de er i nevneverdig bruk innen moderne moderat bokmål. Former som i dag er rene riksmålsformer er markert med en trekant. Redaksjonsspråket er moderat bokmål.
Ordboken har videre med engelske ord som brukes som en naturlig del av norsk, ord som kan oppfattes nedsettende, ord som er foreldet, nyord, tabuord og omdiskuterte uttrykk.
Ordboken eies av Det Norske Akademi for Språk og Litteratur og utgis av denne institusjonen i samarbeid med Kunnskapsforlaget. Den redigeres av en vitenskapelig redaksjon, som er underlagt et styre og en vitenskapelig ordbokskomité bestående av førsteamanuensis Tor Guttu, professor John Ole Askedal, professor Arthur O. Sandved, førstelektor Ole Michael Selberg og professor Helene Uri. Utgivelsen har fått støtte av både Stortinget og private aktører, som har bidratt med henholdsvis 80 og 20 prosent av prosjektmidlene.

Historie

Det Norske Akademis ordbok (NAOB) er en videreføring av det trykte verket Norsk Riksmålsordbok, som i hovedsak var et resultat av dugnadsarbeid fra mange norske språkforskere. I slutten av 1990-årene startet arbeidet med en oppdatering og revisjon av Norsk Riksmålsordbok, som senere resulterte i utgivelsen av Det Norske Akademis ordbok.
Norsk Riksmålsordbok var nevnt i St.meld. 22 (2000–2001) som ett av fire verk som skulle støttes med statsmidler til 2014. I juni 2002 vedtok instituttstyret ved Nordisk institutt, UiO, å skrive til Kulturdepartementet og «gå imot at det bevilges midler til å etablere [!] en stor ordbok ved en privat institusjon, utenfor fagmiljøene ved universitetene».
Gjennom flere år mottok NAOB-prosjektet noen hundre tusen i støtte, noe som så steg til én million kroner årlig. Fra 2002 til 2007 hadde prosjektet fått én mill. kr. i året fra staten, og hadde bare hatt råd til én ansatt i heldagsstilling.
I 2005 endret prosjektet navn til Det Norske Akademis store ordbok (NAOB), men skulle som før dekke «alt norsk språk som etter sin intensjon ikke er landsmål/nynorsk». 
Bevilgningene i årene før 2014 fikk et kraftig løft og nærmet seg ti millioner kroner årlig. 
Antallet medarbeidere var under ti – og ikke alle var i full stilling.
På grunn av manglende bevilgninger gikk arbeidet langsomt fremover, og en plan om gi ut ordboken til Grunnlovens 200-årsjubileum i 2014 måtte skrinlegges fordi den var underbudsjettert.
Etter 2013 ble det mulig å ansette flere fagfolk.
I 2014 ble tilskuddsnivået nesten tredoblet og NAOB fikk 15,1 millioner kroner over statsbudsjettet for 2015.
I 2014 ble nyord presentert av forfatter Helene Uri ukentlig i Nitimen, og hun inviterte NRKs lyttere til å sende inn nyord. Kampanjen ble avsluttet 5. februar 2015 og skaffet 2051 nyord til NAOB.
I 2015–2017 bevilget Kulturdepartementet tilsammen 46,6 millioner kroner til prosjektet, som da var planlagt ferdig i desember 2017.
I tillegg kom støtte fra Bergesens Almennyttige Stiftelse, Anders Jahres Humanitære Stiftelse, Eckbos Legat og andre.
I november 2016 var ordbokredaksjonen kommet til bokstaven N i oppdateringen og digitaliseringen av Norsk Riksmålsordbok.
I 2017 skiftet ordboken navn fra Det Norske Akademis Store Ordbok til Det Norske Akademis ordbok.
Per november 2017 hadde det offentlige bevilget om lag 80 millioner norske kroner, og private hadde gitt 20 millioner kroner, men det var da ikke gitt penger til å vedlikeholde oppslagsverket videre, og Kulturdepartementet har opplyst at det aldri var meningen at den digitale ordboken skulle få støtte til drift.
NAOB ble publisert på naob.no i desember 2017. 24. januar 2018 var det lansering i Marmorsalen på Sentralen i Oslo, hvor kulturminister Trine Skei Grande symbolsk fikk overrakt verket av Akademiets preses Nils Heyderdahl.