Eurovision Song Contest 1995

Bakgrunn

Etter å ha vunnet konkurransen i 1994 var Irland og RTÉ vertskap for tredje året på rad. EBU vedtok dette året at tallet på deltakere skulle reduseres fra 25 til 23 for å unngå at sendingen oversteg tre timer. Dette innebar samtidig at syv land måtte stå over på grunn av dårlig plassering året før: Litauen, Estland, Nederland, Finland, Romania, Sveits og Slovakia. Italia sto også dette året over konkurransen, det samme gjorde Luxembourg. Italia kom først tilbake for ett år i 1997 og siden fra 2011, mens Luxembourg ikke har deltatt i konkurransen siden 1993. Daværende Republikken Makedonia vurderte å debutere i konkurransen, men trakk seg en tid før fristen. Landet debuterte først i 1998, etter at de ikke klarte å kvalifisere seg i 1996.
RTÉ valgte nok en gang å arrangere konkurransen i konsertlokalet Point Theatre i Dublin, samme sted som året før. Til å lede programmet valgte kringkasteren Mary Kennedy, en kjent irsk programleder, nyhetsoppleser og skribent. 
Etter å ha arrangert konkurransen både i 1993 og 1994, ønsket RTÉ å holde kostnadene nede. Budsjettet for konkurransen var på 2,3 millioner irske pund – godt over 20 millioner norske kroner. Dette var rundt 3 millioner mer enn det kostet å produsere finalen året før. Sendingen ble overført til 47 land med et potensielt publikum på 300 millioner seere.

Sendingen

Programmet åpnet med en kortfilm med bilder av det moderne Irland, deretter ble Eurovision Song Contests 40-årsjubileum markert med en fire minutter lang kavalkade fra konkurransens historie. Deretter kom programleder Mary Kennedy gående ned en lyssatt trappekonstruksjon som ble avdekket ved å trekke bort to store scenetepper. Anført av fyrverkeri og et jublende publikum i Point Theatre, ønsket Kennedy seerne og de 3000 publikummerne i salen velkommen på irsk, fransk og engelsk.
Dette var tredje året på rad at Irland arrangerte finalen, et faktum Kennedy ikke lot gå ubemerket hen da hun ønsket velkommen på følgende måte: «RTÉ er glade over – igjen – å kunne ønske deg velkommen til Point Theatre, til det som nærmest har blitt den årlige Eurovision Song Contest fra Irland!»
RTÉs konsertorkester under ledelse av Noel Kelehan akkompagnerte de 23 deltakermelodiene. Startrekkefølgen var avgjort ved loddtrekning, og Polen startet, mens Hellas avsluttet. Norge trakk startnummer fem. Hvert bidrag ble introdusert med en såkalt postkortfilm som viste det respektive landets artist på ulike steder i Irland.
Det var stor spennvidde i sjanger blant deltakerlandene dette året. Fra Norges keltisk-inspirerte instrumentallåt, til ordinære poplåter, ballader og til Storbritannias hiphop-låt «Love City Groove». Dette var første gang hiphop og rap var representert i konkurransen. Det britiske bidraget endte på en tiendeplass.
Etter at de 23 landene hadde fremført sine bidrag, presenterte programleder Mary Kennedy pausenummeret Lumen. Innslaget var en musikkmedley der flere kjente irske deltok, blant annet gruppen Clannad og sangeren Brian Kennedy som selv skulle representere Irland i konkurransen elleve år senere.
To av Irlands tidligere vinnere, Dana (1970) og Johnny Logan (1980 og 1987), var blant gjestene i salen. Logan hadde også bursdag på denne dagen, noe som endte med at publikum sang bursdagssangen for ham, akkompagnert av det irske konsertorkesteret.

Norges bidrag

Det norske bidraget, «Nocturne», ble fremført av gruppen Secret Garden. Sangen var komponert av Secret Gardens frontfigur Rolf Løvland. NRK hadde invitert Løvland til å sende inn et bidrag til den norske finalen. Resultatet ble «Nocturne», en sang som skilte seg ut ved å være nærmest instrumental. Teksten besto av kun 24 ord, skrevet av Petter Skavlan. Dette året arrangerte NRK semifinaledueller i forkant av finalen, og «Nocturne» klarte med hårfin margin å kvalifisere seg til finalen 1. april. Der vant imidlertid sangen en klar seier.
Utdypende artikler: Melodi Grand Prix 1995 og Nocturne (sang)
Secret Garden består av Rolf Løvland og den irske musikeren Fionnuala Sherry. Både i den norske og internasjonale finalen var duoen forsterket med sangeren Gunnhild Tvinnereim, kjent fra Oslo Gospel Choir, fløytespilleren Hans Fredrik Jacobsen og den svenske harpespilleren Åsa Jinder. Geir Lanslet dirigerte for Norge.
Annette Groth kommenterte finalen for NRK Fjernsynet, mens Stein Dag Jensen kommenterte for NRK P1. Sverre Christophersen leste de norske stemmene for 18. og siste gang. Christophersen leste Norges poeng første gang i 1964 og kommenterte også Eurovision Song Contest i 1966, 1969 og 1971. Det norske bidraget fikk til sammen 148 poeng og vant konkurransen med god margin. Dette var Norges – og Rolf Løvlands – andre seier i konkurransen. Den første kom i 1985, da Bobbysocks vant med «La det swinge».

Avstemning og resultat

Hvert land hadde en jury med 16 medlemmer mellom 16 og 60 år som bedømte de andre landenes sanger med poeng fra 1 til 5. Deretter summerte jurysekretæren sammen stemmene. Sangen som fikk flest jurystemmer, ble tildelt 12 poeng fra den nasjonale juryen. Andreplassen fikk 10, tredjeplassen 8, fjerdeplassen 7 og så videre ned til tiendeplassen som fikk 1 poeng. Altså ga hver jury 12, 10 og 8–1 poeng til sine ti favorittsanger. Det var ikke lov å stemme på bidraget fra sitt eget land. Oppsynsmann for avstemningen var Christian Clausen fra EBU. Deltakerlandene hadde hver sin talsperson som leste opp juryens poeng via satellitt på direkten under avstemningen.  
Skandinavia skulle vise seg å gjøre det sterkt i konkurransen. Sverige tok en klar ledelse tidlig i avstemningen, men både Norge og Danmark tok etter hvert innpå. Etter at syv land hadde stemt, ledet Sverige med 54 poeng, mens Norge hadde 51 og Danmark hadde 49 poeng. Da ti land hadde stemt, ledet Norge med 67 poeng, mot Sveriges 63 og Danmarks 62. Etter dette begynte Norge å dra i fra, mens Spania rykket opp til en andreplass. Til slutt var den norske ledelsen så stor at ingen kunne ta igjen «Nocturne». Norge vant til slutt komfortabelt med 148 poeng – 29 poeng mer enn Spania. Sverige ble nummer tre, mens Danmark endte på femteplass. Det norske bidraget fikk tolv poeng fra seks land: Hellas, Island, Polen, Portugal, Russland og Tyrkia. 
På forhånd var vertsnasjonen blant favorittene, men det irske bidraget ble bare nummer 14 av 23 – et av landets svakeste plasseringer til da. Pressen spekulerte på om den irske kringkasteren, RTÉ, hadde plukket ut en dårligere sang dette året for å slippe å arrangere konkurransen for fjerde gang på rad. Spekulasjonene har aldri blitt hverken bekreftet eller avkreftet. Irland fikk likevel en indirekte seier, siden Secret Gardens fiolinist Fionnuala Sherry, er irsk. Irland skulle i tillegg vinne konkurransen på nytt det påfølgende året.