Sørsamisk morfologi

Substantiv

Sørsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, f.eks. skiller sørsamisk mellom akkusativ -m og genitiv -n; dette skillet er forsvunnet både i nordsamisk (der begge disse kasusa mangler ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falt sammen til -n. Derimot finner man de samme suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien. Akkusativ -m og genitiv -n fins i marisk, og akkusativ -m og genitiv -ʔ i nenetsisk.
Sørsamiske substantiv kan deles inn i klasser etter hvilken form stammen har, såkalte stammeklasser. Det grunnleggende skillet går mellom likestava og ulikestava substantiv.

Adjektiv

Sørsamiske adjektiv kan stå foran og modifisere et substantiv, som attributt, det kan vere predikativ, eller det kan bli brukt som substantiv. I det første tilfellet har adjektivet en egen attributtform. For noen adjektiv er attributt- og predikativformene identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei predikativform. Det er denne forma som står i ordboka, og det er den som danner utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradbøying. I det tredje tilfellet blir adjektivet bøyd som et substantiv.
Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er f.eks. røøpses «rød», onne «liten» og gieltegs «spennende». Adjektiv med forskjellige attributt- og predikativformer er f.eks. galmes «kald» (attr. galme) og garres «hard» (attr. garre). Det er en tendens i språket til at attributtforma tar over som predikativform.
Adjektiv i sørsamisk er relativt dårlig utforska.

Verb

Sørsamiske verb blir bøyd i person, tempus, numerus og modus. Verba har de samme stammeklassetypene som substantiva.

Person- og tempusbøying

båetedh ‘å komme’
   Presens                              Preteritum
   sg.      du.          pl.            sg.     du.         pl.     
1  båatam   båetien      båetebe      1 böötim  böötimen    böötimh
2  båatah   båeteden     båetede      2 böötih  böötiden    böötidh
3  båata    båetiejægan  båetieh      3 bööti   böötigan    böötiejin   

   båetedh ‘å komme’
   Presens                              Preteritum
    sg.     du.          pl.            sg.        du.          pl.      
1  dåeredem dåerieden    dåeriedibie  1 dåeriedim  dåeriedimen  dåeriedimh  
2  dåeredh  dåeriedidien dåeriedidie  2 dåeriedih  dåeriediden  dåeriedidh  
3  dåerede  dåeriedægan  dåeriedieh   3 dåeriedi   dåeriedigan  dåeriedin

Hjelpeverbet leah

Her er paradigmet for leah «å være» i presens og preteritum indikativ:
   Presens                   Preteritum
   sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
1  leam lean   libie        1 lim    limen     limh
2  leah lidien lidie        2 lih    liden     lidh
3  lea  lægan  leah         3 lij    ligan     lin

Nektelsesverbet

I sørsamisk, som i de fleste uralske språk, er nektelsen et verb. Nektelsesverbet i sørsamisk blir bøyd i person og tal. På samme måte som i lulesamisk, men til forskjell fra nordsamisk og finsk, blir negasjonsverbet også bøyd i tempus:
   Presens                   Preteritum
   sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
1  im   ean    ibie        1 idtjim  idtjimen  idtjimh
2  ih   idien  idie        2 idtjih  idtjiden  idtjidh
3  ij   eakan  eah         3 idtji   idtjigan  idtjin

Postposisjonar

I tillegg til preposisjoner har sørsamisk også postposisjoner. Postposisjonene tar komplementa sine i genitiv. Noen av postposisjonene, de som omhandler retning og plassering, bilr bøyd i lokalkasusa illativ, inessiv og elativ, alt ettersom de betyr til, i/på eller fra. Jf. tabellen nedafor, der til er symbolisert med →•, i/på med • og fra med •→:
           inni    utafor  foran   bak         mellom      ved sida av i nærheten av  
→• «ill»   sijse   gåajkoe uvte    duakan      giske       bealese     gietskese
•  «ine»   sisnie  luvnie  åvtesne dueksesne   gaskesne    bealesne    gietskesne
•→ «ela»   sistie  luvhtie åvteste duekeste    gaskeste    bealeste    (-)