Hønefoss kirke (1862–2010)

Bygningshistorie

Da Hønefoss fikk bystatus i 1852 ble det viktig å arbeide for at byen skulle få sin egen kirke. Til å begynne med var det en viss debatt om hvorvidt man skulle ha en kirke av stein eller tre, men av økonomiske grunner endte man altså opp med å velge en trekirke. I 1858 ble den kjente kirkearkitekten Christian Heinrich Grosch engasjert til å tegne kirken, noe han gjorde i begynnelsen av 1859. Bystyret besluttet så den 12. mars 1859 at kirken skulle bygges, og innvielsen fant sted 10. desember i 1862. Kirka hadde to klokker støpt av A. O. Holte på Toten i 1862.
Kirken fikk nytt kapell som ble innviet den 21. juli 1894. Det ble oppført av byggmester Simon Torgersen. Samtidig fikk kirken nye sidedører.
Kirken ble restaurert like etter 1950 og sto klar for gjenåpning den 20. april i 1952. I mange år var den hvitmalt, slik så mange kirker var i Norge en tid, men i 1998 ble den malt tilbake til sine opprinnelige farger.

Bygningen

Kirken var en enskipet langkirke av tre med saltak og plass til cirka 350 personer. Skipet hadde vesttårn og kor i samme bredde som skipet. I vesttårnet hang det to kirkeklokker, som begge er støpt av A. O. Holte på Toten. Koret hadde rett avslutning. På korveggens nordside var det ansluttet et sakristi, som var smalere enn skipet. Skipet hadde dessuten vestportal og en utradisjonell nordportal.

Interiør

Interiøret ble forandret i 1951-52 etter Arnstein Arnebergs planer. Før dette hadde den vært utført etter Groschs tegninger. Etter Arnebergs forandringer hadde kirken grågule vegger i koret og gråblå vegger i skipet.
Galleriet var lagt opp i veggen og båret av fire frie søyler og fire veggsøyler. Det hadde brystning med enkle speilfyllinger. Midt på brystningens kronlist var der et jerngitter med lyremotiv.
Kirken hadde orgel fra den var ny. Dette ble bygget av orgelbygger A. Gomnæs. Gomnæsorgelet ble skiftet ut med et nytt orgel fra J. H. Jørgensen i 1889. Det nye orgelet hadde 10 stemmer og 459 piper. Til gudstjenesten den 8. september 1940 ble orgelet igjen byttet ut med et nytt, som hadde 22 stemmer og 1359 piper. Dette orgelet ble restaurert i 1998.

Inventar

Alteret var fra 1952 kledd med huntonittplater.
Altertavlen var en kopi malt av landskapsmaler Lassen etter Axsel Ender med et maleri av kvinnene ved graven. I 1952 fikk alterbildet en ny stor ramme som hadde fløyformede sidefelter og et høyt toppstykke. I sidefeltene var evangelistene mellom søyler og i toppfeltet Kristus. Figurene var laget av Emma Matthiasen og malt
Kirken hadde en døpefont fra 1952 tegnet av  Arnstein Arneberg og skåret av billedskjærer Aksel Fridstrøm.
Prekestolen fra 1952 var også tegnet av Arnstein Arneberg og skåret av Aksel Fridstrøm og hadde 5 fag. På fremsiden hadde den  Frans av Assisi  og i de øvrige fagene akantus med fugler.

Prostesete

Kirken lå i Hønefoss prestegjeld, som ble eget gjeld ved kgl. res. av 30. mai 1913, iverksatt fra 1. juli s.å. Tidligere var kirken anneks under Norderhov kirke, som frem til 1990 var prostesete i Ringeriksregionen. Etter dette ble Hønefoss kirke prostesete.

Annet

Kirken har egen kirkegård. Leggplassen rundt kirken ble tatt i bruk samtidig med at kirken sto klar. Den første begravelsen fant sted der den 16. desember samme året, da godseier Christen Rode Krefting fra Haug ble gravlagt. Krefting var den som ga den største av de to kirkeklokkene til kirken.
I det nordøstre hjørnet av leggplassen, mot Ringerike krematorium, ligger det et gravminne fra jernalderen, i krav av en rundhaug. Haugen, som i dag er bevokst av større furutrær, er omkring 20 meter i diameter og cirka 1,5–2,4 meter høy.

Brannen

Rett før klokken 17 tirsdag 26. januar 2010 fikk Ringerike brann- og redningstjeneste melding om at Hønefoss kirke sto i brann. Fra brannen ble varslet gikk det ti minutter til bygningen var overtent. Brannvesenet klarte allikevel å redde mesteparten av kirkesølvet. Det førti meter høye tårnet raste sammen i 18-tiden.
I november 2009 ble det avdekket tolv feil ved det elektriske anlegget, men ingen av en slik karakter at det var grunn til å tro at de kunne forårsake en brann. Kirka hadde imidlertid ikke brannalarm, men paradoksalt nok skulle installeringen av dette begynt på onsdag, dagen etter at brannen la kirken i ruiner.
Ei ny kirke med ei kostnadsramme på 75 millioner kroner stod ferdig i 2017 og ble vigslet 10. desember.