Mars Reconnaissance Orbiter

Hovedmål med ferden

MRO vil gjennomføre vitenskapelige operasjoner i 2 år, fra november 2006 til november 2008. En av hovedmålene er å kartlegge Mars-overflaten med høy-resolusjons-kamera, for å kunne velge fremtidige landingssteder for andre ferder til planeten. MRO vil hjelpe planleggerne i å vurdere både vitenskapelig verdi og riski forbundet med potensielle landingssteder. Romsonden vil også være en relay-stasjon og sørge for navigasjons-data for disse fremtidige ferdene.
MRO vil bruke sitt vitenskapelige utstyr til å studere klima, vær, atmosfære og geologi, samt lete etter bevis for flytende vann i polar-områdene og under bakken. I tillegg vil MRO lete etter restene av de tapte romsondene Mars Polar Lander og Beagle 2.
MRO vil også være første steg i å etablere en internet protokoll for en annen planet i vårt solsystem. Etter at de viktigste punktene i de vitenskapelige operasjonene er avsluttet, vil romsondens utvidede oppdrag være å fortsette til bruk for fremtidige romsonder og mars-rovere.

Ankomst og aereobremsing

MRO begynte å gå inn i bane rundt Mars 10. mars 2006, og passerte over den sørlige halvkulen i en høyde av 370–400 km. De seks hovedmotorene til MRO' ble så avfyrt i 27 minutter for å bremse romsonden ned fra ~2,900 m/s  til ~1,900 m/s.
Romsonden havnet så i en svært eliptisk polarbane med omløpsperiode på ca. 35.5 time. MRO befant seg nå i en bane med laveste punkt i banen på 426 km fra overflaten og det høyeste på 44,500 km fra overflaten.
30. mars 2006 begynte MRO så prosessen med aerobremse, en trestegs-prosedyre. Først ble motorene avfyrt for å senke banen slik at romsonden kunne bremses i atmosfæren. Så ble denne høyden holdt i 445 omløp av Mars for 5 jord-måneder for å redusere det høyeste punktet i banen bed til 450 km. Etter denne prosessen var komplett, ble motorene avfyrt for å løfte MRO opp fra Mars igjen.

Observasjonene og problemene begynner

Selv om bilder ble tatt fra romsonden allerede i mars, var det først 29. september 2006 at MRO tok sine aller første bilder med høy oppløsning fra bane. På dette bildet sies det at objekter så små som 90 cm i diameter kan observeres.
6. oktober 2006 ble detaljerte bilder sluppet til media som MRO hadde tatt av Victoria-krateret med mars-roveren Opportunity synlig på kanten av krateret. 16. oktober ble bilder av nordpolen på Mars sendt tilbake
17. november 2006 annonserte NASA at MRO hadde suksessfullt fungert som en relay-stasjon for radio-sendinger fra mars-roveren Spirit tilbake til Jorden. I november 2006 begynte problemer å komme til syne ved bruken av to instrumenter ombord. En feil-mekanisme i MCS gjorde feil som førte instrumentet ute av stilling. Instrumentet er foreløpig ikke i bruk, mens problemet undersøkes. En økning i støy med resulterende dårlige pixels har blitt observert i flere HiRISE-bilder. En lengre oppvarmning av kameraet har redusert problemet.
4. desember 2006 tok MRO bilder av landingsstedene til Viking 1. og Viking 2. Ni dager senere, 13. desember, tok så MRO bilder av vinter-oppholdsstedet til mars-roveren Spirit

2007

HiRISE-kameraet fortsetter å sende tilbake bilder med forbløffende klarhet, som har sørget for store oppdagelser. 11. januar 2007 tok MRO bilder av landingsstedet til Mars Pathfinder. 15. februar 2007 annonserte NASA om observasjoner av MRO av Mars-terrenget som indikerte tilstedeværelsen av flytende karbondioksid eller vann på Mars-overflaten i nær geologisk fortid. 19. juli 2007 ble bilder av et nylig nedslagskrater i Tharsis-regionen på Mars frigitt. I forbindelse med en stor støvstorm som raser over Mars i juni og juli 2007 tok MRO flere bilder for å se på situasjonen for de to mars-roverne Opportunity og Spirit.