Rødfrynset bjørnespinner

Utseende

Rødfrynset bjørnespinner  er ganske stor og har et fargerik og vingemønster i gult, oransje brunt og rødt. Hannen er litt større og gulere enn hunnen. Begge har noen, mer eller mindre store tydelige flekker, like ved siden av hverandre, omtrent midt på vingene.  Bakvingene har mørkere brunlige tegninger og er lysere innved kroppen.  Vingene holdes taklagt bakover kroppen i hvile. Vingespennet er mellom 35 og  40 millimeter.
Hannen har røde bånd langs vingekanten av vingene.  Bakkroppen er normalt smal bakover og skitten-gul,  med en diffus mørkere flekk på oversiden av hvert ledd.
Hunnen er generelt mørkere, med rødorange vinger og ganske mørk brune bakvinger. Fordi fargene er så rød-orange er det rødlige båndet langs vingekanten lite markert.  Hunnen har flere brede mørke brunsvarte og tynne lyse gule tverrbånd på bakkroppen.
Enkelte arter bjørnespinnere i delgruppen Arctiinae kan kanskje forveksles med andre sommerfugler, kanskje særlig andre arter i gruppen Noctuoidea.  Men de kan skilles fra disse ved de to duftkjertlene hunnene har like ved eggleggingsåpningen, helt bakerst på bakkroppen. Samt at mange av artene har en bakkropp i rødt eller orange med mørke flekker.  Mens høreorgan (Tympanalorgan) på siden av brystet (metathorax) er felles for gruppen Noctuoidea.
Larvene er ofte sterk behåret med brune hår på siden og lengre mørke hår på ryggsiden og særlig bak.  Hårene er arrangert i små duskrader på hvert ledd. Disse danner rekker av hårdusker bakover kroppen.  Langs ryggen er det en markert orange og hvit langsgående linje.  Utvokst blir den ca. 4-5 centimeter lang.

Levevis

Rødfrynset bjørnespinner  finnes på soleksponerte, helst på åpne gressmarker, gjerne med mye urter. Det finnes i lysninger (sletter) i skogen, i åpent busksatt terreng, langs kraftlinjegater men og på lyngheier.  Men den kan også finnes på mer tørre sandrike lokaliteter.
Flygetiden er i slutten av mai til august.   Hunnen er hovedsakelig nattaktiv.  Hannen er både natt- og dagaktiv og flyr også i solskinn.
Hunnen legger  mellom 150 og 200 egg, rett på næringsplanten,  i små grupper på 10-30 egg.
Larvene lever på ulike planter og mange av bjørnespinnerne er aktive om natten.  De lever av å gnage blad. De fleste på trær.  Flere av artene er giftige fordi de får giftstoffer i kroppen fra plantene de spiser. Giftige næringsplanter kan være gullregn og poteter.
Larvene vokser seint.  Den overvintrer omtrent halvveis i utviklingen.  Eldre larver er vanligvis aktive om natten og gjemmer seg om dagen.  
Rødfrynset bjørnespinner  tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der bjørnespinnerens indre og ytre organer endres. I hvilestadiet ligger puppen i en kokong larven har spunnet. Kokongen er ofte delvis gjennomskinnelig spunnet og består også ofte av noe av larvens hårbekledning. Puppen klekkes etter to til tre uker.

Utbredelse

Den er utbredt i Mellom-Europa fra Frankrike østover til Hellas og Tyrkia.  Den finnes nord til Skandinavia og østover gjennom  Russland, Sibir til det vestlige Kina.  Finnes i det sørlige Norge langs kysten til og med  Hordaland. Men den mangler i fjellet.

Navnet

Det latinske navnet Diacrisia eller diakrisis (gresk '' betyr forskjell, utskilt, forskjellig.  Navnet betyr  sannio betyr narr, (å herme), og Linné, beskrev opprinnelig hannen og hunnen som to ulike arter.  På svensk heter den Rödfransad björnspinnare, på engelsk Clouded Buff