Afasi

Anamneser

Den hyppigste årsaken til afasi er hjerneslag (ischemisk eller hemorrhagia). Traumatiske hjerneskader er den nest hyppigste årsaken. Andre, mer sjeldne årsaker er blant annet multippel sklerose, hjernebetennelser, hjernesvulst, evt. postoperative tilstander, samt kroniske hjernesykdommer som Alzheimers sykdom. Ved Parkinsons sykdom kan det også forekomme stemme- og talevansker (dysartri), men sjelden afatiske symptomer.

Nevrologisk forklaringsmodell

Den egentlige årsaken til afasi er at det mentale leksikon i hjernen blir kompromittert ved at språklagrene (dvs. spesielle nevrongrupper) blir utslettet ved celledød, eller at forbindelsen mellom disse brytes. 
Ofte er det Arteria media cerebri sitt forsyningsområde som rammes ved at perfusjonen av blod på et eller annet vis hindres.
Celledød skjer for eksempel ved at nevronene utsettes for oksygenmangel og osmose.
Aktivering av genetisk programmert celledød (apoptopsis) er også påvist ved ischemiske slag.
Når en cellegruppe dør, fylles hulrommet med væske, og man kan enkelt lokalisere lesjonen ved Computertomografi (CT) eller Magnettomografi (MRI). 
Mye tyder på at perfusjonsvekta MRI er bedre egnet her enn diffusjonsvekta MRI med tanke på å vurdere rehabiliteringspotensialet og den resterende prosesseringskapasiteten.
Hjernens språksentre sitter i venstre hemisfære hos 94% av befolkningen. Av den grunn er det venstrehemisfæriske lesjoner som oftest fører til afasi. Men en mindre prosentandel av befolkningen har omvendt lateralisering. 
Det er ikke bare lateraliseringen som er avgjørende, – også lokaliseringen innenfor venstre hemisfære har avgjørende betydning for afasitype og grad kompromittering.

Symptomer

Mennesker med afasi, afatikere, kan ha vansker med språkforståelsen og med språkproduksjonen, også kalt for impressive hhv. ekspressive språkvansker. Andre kognitive funksjoner som hukommelse, romlig orienteringsevne, abstrakt tenkning, matematiske evner mm. kan være normale hos afatikere, men oftest ledsages afasi av flere kognitive dysfunksjoner.
En generell regel er at personens evne til symbolbehandling ofte blir kompromittert.

Behandling

Tilbudet for afatikere faller i Norge under opplæringsloven. Behandling og rehabilitering av afatikere skjer som behandling av grunnsykdommen, delvis som medikamentell behandling og som språkterapi, det sistnevnte i all hovedsak ved logopeder.
Språkbehandlingen er tilpasset problemstillingen, det vil si at ulike afasityper krever ulik stimulering eller rehabiliteringsopplegg for å gjenvinne den tapte kompetanse.

Rehabilitering

Gjenvinning av språkkompetanse avhenger av mange faktorer. Mange studier indikerer tydelig at hjernens funksjonskart er i kontinuerlig endring. Særlig blir slike endringer fremprovosert av lesjoner, som en naturlig prosess i kroppen for å gjenopprette equilibrium. Dette betyr at en prosess kan overflyttes til et nevronalt nabosubstrat. Mange fMRI-studier tyder på at remappingen i forbindelse med språkskader skjer innenfor venstre hemisfære (ipsilateralt) så lenge der er finnes et nevronalt substrat å bygge på der, fortrinnsvis et tilgrensende område. Hvis lesjonen er så stor at dette ikke er mulig, flyttes en normalt venstrehemisfærisk prosess (for eksempel fonologisk prosessering) over til et høyrehemisfærisk substrat (kontralateralt), fortrinnsvis i et homologt område (speilvendt). 
Rehabilitering basert på ipsilateralt substrat er vanligvis mindre tidkrevende enn basert på et kontralateralt substrat, fordi det ipsilaterale substratet allerede inneholder en grad prosesseringskompetanse. Relativt få, om noen i det hele tatt, oppnår full rehabilitering etter en afasi som i utgangspunktet testes til lavere enn 50 prosentiler etter NGA. Men de fleste bedrer sin språklige funksjonsevne dramatisk i positiv retning hvis de kommer inn under et logopedisk behandlingstiltak.