Årstad

Bydelsgrenser

Årstad bydel ble opprettet i året 2000, da bydelen Landås ble slått sammen med den nordlige del av bydelen Løvstakken. Løvstakkens sørlige del ble samtidig slått sammen med bydelen Fyllingsdalen.
Grensen mellom Laksevåg i nord og Årstad i sør går ved Puddefjordsbroen. Frydenbølien ligger i Laksevåg, Gyldenprisveien i Årstad.
Grensen mellom Bergenhus i nord og Årstad i sør går ved Damsgårdsundet og Store Lungegårdsvannet østover til Møllendal kirkegård, 
Haukeland sykehus og Haukelandsbakken, som alle ligger i Bergenhus bydel, alt sør og vest for dette ligger i Årstad.
Grensen mellom Fyllingsdalen og Fana i sør og Årstad i nord går ved Krambua på Fjøsanger, slik at Grønnestølen og Kristianborgvannet hører til Årstad, Storetveit kirke og Storetveit hovedgård til Fana. Grensen følger så Storetveitveien sørover til Fantoftveien og opp til sørenden av Fantoft studentby, derfra østover til sørenden av Nattlandsåsen, Lerkerinden og Søndre Furudalen, som alle hører til Årstad, alt sør og vest for dette hører til Fana. Fantoft og Nattland studentbyer, Birkelundstoppen og hele Nattlandsfjellet hører dermed til Årstad.

Historie

Navnet «Årstad» kommer fra «Alrekstad» som var navnet på kongsgården som lå i området Årstad (nå del av Bergenhus bydel). Alrekstad har en historie som er eldre enn Bergen by, med spor tilbake til en kong Alrik som skal ha bodd der på 400-tallet. Alrekstad nevnes flere ganger i kongesagaene.
Etterhvert kom Alrekstad inn under Nonneseter kloster, og i 1528 ble eiendommen overdradd til Vincens Lunge og innlemmet i Lungegårdsgodset, inntil presten Ole Storm kjøpte den i 1701. Siden den gang har gården hatt ulike eiere, frem til den ble solgt til Bergen kommune i 1898. Dette ble blant annet gjort for å skaffe byen en sikker drikkevannskilde.
Området var først og fremst et jordbruksområde, og gårdsdrift var hovednæringsveien utover på 1700- og 1800-tallet. Årstad gård hadde en sentral plass. Både Haukeland gård og Møllendal gård lå i lengre perioder under Årstad. I en topografisk-statistisk samling fra 1779 nevnes både Årstad, Haukeland, Møllendal, Kalvedalen, Bjørndalen, Tarlebø, Hardbakke og Kobbeltvedt som eksisterende gårder i området. I samlingen fra 1779 omtales også kvegpesten som plaget Årstad og Fjøsanger. Friske dyr ble i løpet av få timer syke og døde, uten synlige tegn på skade – men i en fotnote bemerkes at en Årstad-beboer fortalte forfatteren at når han parterte det selvdøde kveget, fant han alltid en blodunderløpt, blå flekk på dyrekroppen. En svensk botaniker hadde undersøkt beitene uten å finne noe galt. Det var særlig den nyryddete plassen Ny-Damsgaard som var plaget av kvegpesten. Her bemerker forfatteren at gårdens utmark opp mot Haukelands- og Solheimsvannet består av myr og våtmark.
I 1808 anla stiftsamtmann Bull Fjæreveien fra Fløen til Damsgård. Slik ble området ved Ulrikens fot åpnet for gående og kjørende trafikk, og det ble populært å skaffe seg landsted der. Samme år ble området mellom Solheim og Damsgård lagt inn under politiet i Bergen, men det var et problem at lovbrytere lett kunne ta seg derfra til Årstad, hvor bergenspolitiet ikke hadde noen myndighet. Fra 1826 fikk bergenspolitiet derfor myndighet rundt hele Store Lungegårdsvann i 2 000 alens avstand fra strandbredden.

Årstad sogn

Man regner med at det alt i Håkon den godes dager ble bygget en trekirke på kongsgården Alrekstad. Senere står det en steinkirke, Helligkorskirken, på kongsgården, omtalt første gang i 1349 men antatt bygget på 1100-tallet. Dette var den første menighetskirken i Årstad sogn. Kirken ble revet på 1600-tallet, deler av klebesteinen ble brukt til reparasjon av Bergen domkirke etter bybrannen i 1702. Sognet kommer under Birkeland sogn i Fana prestegjeld, men menigheten skilles ut igjen i 1749, og underlegges St. Jørgens Hospitalspresteembede i Bergen, slik at hospitalspresten også blir sogneprest i Årstad menighet. Det råder da en viss usikkerhet om hvilke områder som hører inn under sognet, og et ting holdes i 1752 i Møllendal, der representanter for alle gårdene i området får velge om de vil tilhøre Birkeland eller St. Jørgen i Bergen.  Hospitalkirken foretrekkes av representantene fra Slettebakken, Årstad, Landås, Haukeland, Møllendal, Kronstad, Solheim, Harebakken, Kobbeltvedt og Tarlebø med deres underliggende plasser. Slik blir det nye Årstad sogn skapt, og i 1886 blir det vedtatt at Årstad skal utgjøre et eget prestegjeld i Midthordland prosti, altså uavhengig av Hospitalkirken. Årstad kirke vedtas bygget på Kronstadhøyden i 1888, og innvies 26. november 1890 av biskop F. W. Hvoslef. Andreas Christie på Haukeland gård avga grunn og vei til kirkebygget. Ved innlemmelsen av Årstad herred i Bergen kommune i 1915, opptas  Årstad sogn som bymenighet og overføres fra Midthordland prosti til  Bergen Domprosti. Folketallet i Årstad sogn vokser fra 5000 i 1900 til 20 000 i 1925 og 45 000 i 1950, og ble med det landets største menighet.
Møllendal kirkegård ble innviet 7. september 1874. Solheim kirkegård ble innviet i 1917, og i 1920 ble Solheim kapell oppført, tegnet av Sigurd Lunde. Gyldenpris ble utskilt som egen menighet i 1928, og 12. februar 1939 ble St. Markus kirke vigslet på Gyldenpris av biskop Andreas Fleischer. 6. mai 1937 ble Fridalen kirke vigslet som en kombinert interrimkirke og menighetshus for søndre deler av Årstad sogn. Menigheten ble skilt ut som eget prestegjeld i 1957, og fikk da et femkantet tilbygg i sør med sakristi og prestekontor. 23. september 1956 ble Solheim kirke vigslet av biskop Ragnvald Indrebø. Landås kirke ble innviet i 1966, tegnet av Ola Kielland, og Slettebakken kirke ble innviet 20. desember 1970, tegnet av Tore Svearm.