Jákup Dahl

Familie og utdannelse

Han ble født i bygden Vágur på Suðuroy som sønn av kjøpmann Petur Hans Dahl (1843–1931) og Elsebeth Susanne Wilhelm (1845–1913), som begge kom fra bygden. Paret døpte sønnen med den danske navnformen Jacob, men han benyttet selv den færøyske formen Jákup, som uttales noenlunde likt. Broren Petur Dahl (1878–1947) ble kjøpmann, medstifter av sparebanken Suðuroyar Sparikassi og den første borgermesteren i Vágur.
Etter folkeskolen i hjembygden ble Dahl sendt til Færøernes seminarium i Tórshavn i 1893, bare 15 år gammel. Talentet hans ble lagt merke til, og etter eksamen i 1896 fikk han et vikariat ved lærerseminaret og realskolen. Dahl inspirerte etter sigende eleven Janus Djurhuus til å bli dikter da han leste Jóannes Paturssons dikt «Nú er tann stundin komin» høyt for klassen. Året etter dro Dahl til Danmark for å studere. Dahl tok studentereksamen ved Lyceum i København i 1899 og teologisk embedseksamen ved Københavns Universitet i 1905. Dahl underviste ved folkehøyskolen Karise Højskole på det sørlige Sjælland 1907–1908.
Jákup Dahl giftet seg i 1908 i Kirkjubøur med Cathrine Marie «Maria» Hansen (1874–1949) fra Tórshavn, datter av musikklærer og baker Georg Casper Hansen (1844–1924), kalt «Bakar Hansen», som opprinnelig var fra Bornholm. Paret fikk fire barn sammen, deriblant arkivar Sverri Dahl (1910–1987) og lyrikeren og komponisten Regin Dahl (1918–2007). Hjemmet i Sandagerði i Tórshavn ble preget av kristendom og klassisk dannelse, men også husfarens sterke sympati for selvstyre- og nasjonalbevegelsens krav om anerkjennelse av det færøyske språket.

Offentlige verv

Frem til 1923 var prosten selvskrevent, i navnet kongevalgt, medlem av den færøyske nasjonalforsamlingen, Lagtinget. På Lagtinget stemte han med Sjálvstýrisflokkurins gruppe, ledet av Jóannes Patursson. I 1920 ble han formann i Lagtingets kommisjon for utgivelse av færøyske skolebøker.
Senere ble han styreformann ved sjømannshjemmet i Tórshavn i 1923, styremedlem i Føroya málfelag i 1933, formann i Lagtingets fond for færøyske kirkelige utgivelser (Føroyskt Kirkjumál) i 1934 og formann i speiderorganisasjonen KFUM i Tórshavn i 1938.

Forfatterskap

Dahls forfatterskap var med få unntak religiøst. Han var redaktør i Kristeligt Ungdomsblad for Færøerne 1914–1919 og i Færøsk Kirketidende fra 1925.
115 nyskrevne og oversatte salmer av Dahl ble utgitt i Sálmabók Føroya fólks i 1960.

Bibeloversettelsen

Den største påvirkningen på språket og folket på Færøyene fikk Dahl gjennom bibeloversettelsen. Dahl og Kristian Osvald Viderøs oversettelse tar utgangspunkt i originaltekstene på hebraisk og gresk. Dette i motsetning til baptisten Victor Danielsens oversettelse, som tar utgangspunkt i ulike europeiske språk som tysk, engelsk og de øvrige nordiske.
Arbeidsfordelingen mellom Dahl og Viderø var slik at Viderø oversatte Salmenes bok, Salomos ordspråk, Forkynneren, Jobs bok kapittel 1–23 og store deler av Jesajaboken. Dahl oversatte Det nye testamente og ellers det som Viderø ikke gjorde. I 1921 var Davidssalmene ferdige; Det nye testamentet ble ferdig i 1937, mens Det gamle testamentet bare var påbegynt da Dahl døde. Det nye testamentet ble utgitt forløpende i små hefter fra om lag 1923 til 1936, og ble utgitt i sin helhet i 1937. Hver gang en oversettelse av Dahl ble offentliggjort, ble oversettelsen hurtig godkjent av Fólkakirkjan. Viderø arbeidet alene på prosjektet fra Dahls død i 1944 og frem til utgivelsen av Det gamle testamentet i 1961.
Dahl og Viderøs oversettelse brukes av Fólkakirkjan, mens Danielsens er utbredt i Brøðrasamkoman.

Æresbevisninger

Dahl var æresmedlem av Føroyingafelag i København og studentforeningen Hitt føroyska studentafelag i samme by. Likeledes ble han i 1943 utnevnt til æresborger av Vágur. En statue av ham ble avduket i Vágur på hans 100. fødselsdag i 1978. Statuen står like ved Vágs kirkja. Føroya Landsbókasavn huser en byste av ham.
Bibeloversetterne Jákup Dahl, Kristian Osvald Viderøe og Victor Danielsen er avbildet på en færøysk frimerkeserie fra 2007.