New age

Kjennetegn, verdensbilde og uttrykk

New age har blitt kalt et «'koldtbord' av religiøse forestillinger», som henter impulser fra «nærmest alle slags åndelige og religiøse tradisjoner som gnostisisme, buddhisme, sjamanisme, sufisme, kabbalisme, hinduisme, kristen mystikk og urfolksreligioner». Ideologer innenfor bevegelsen er skeptiske til å karakterisere new age som en religion («Man kan ikke bli en 'new ager' på samme måte som man kan bli kristen, muslim eller buddist»), og det er en tendens til å oppfatte religioner som noe som tilhørte «den gamle tid». Fraværet av dogmer og struktur er også utypisk for religioner; bevegelsen har likevel flere trekk som er karakteristiske for religioner: et gudsbegrep, et frelsesbegrep og en verdensbilde med en transcendent dimensjon.
Det har vist seg vanskelig å etablere en felles teoretisk ramme over dette mangfoldet. Et hovedskille i forskningen på feltet går mellom forskere som James R. Lewis, som mener at new age reflekterer en direkte import av østlig tankegods, og forskere som Wouter J. Hanegraaff, som betoner sekularisering av elementer fra vestlig esoterisk tradisjon. 
I tråd med Colin Campbells teori om det kultiske miljø oppstår og forsvinner organisasjoner og grupper i rask takt. Forfattere og kursarrangører låner friskt teorier og metoder fra hverandre. Individene beveger seg fra organisasjon til organisasjon, fra lærer til lærer, på jakt etter innsikt og opplysning. For svært mange framstår de ulike trosretningene eller organisasjonene mere som midlertidige stoppesteder enn som mål.
New age inngår i et større bilde av nyreligiøsitet, men skiller seg fra nyreligiøse bevegelser som Hare Krishna og Scientologikirken ved å være en løs og desentralisert bevegelse.
Det dominerende verdensbildet innen New age er preget av holisme; troen på at alt henger sammen: det uendelige kosmos, den sansbare naturen og menneskenes ånd og sjel. Hele planeten kan sees som et åndelig vesen. 
Innen new agebevegelsen finnes et vidt spektrum av religiøs tro og praksis, herunder et bredt utvalg av framgangmåter for å oppnå kontakt med høyere intelligenser, leve riktig og forbedre sin fysiske og psykiske helse. I new age-tidsskrifter som Visjon (tidligere Alternativt Nettverk) og  Ildsjelen skrives det om personlig utvikling, healing og alternativ medisin, tyding av tarot-kort, astrologi, studier av UFO-observasjoner, kornsirkler og mye annet. Bevegelsen omfatter også «tanker om reinkarnasjon, Gaia-hypotesen, transpersonal psykologi, krystaller, visualisering, kanalisering, wicca, nysjamanisme, reikihealing, energimassasje, chakrabalansering, zenmeditasjon, akupunktur, tantrisk yoga, auratolkning, irisdiagnostikk, skytsengler og gudinnereligion. For å nevne noen».
Det er innen newage-miljøene lagt fram en betydelig mengde skrifter som skal være budskap fra slike kilder som skjulte mestere, intergalaktiske intelligenser, engler eller avdøde mennesker. Mange deler av newage-bevegelsen hevder at vi alle har muligheten til å kanalisere slike budskap, og presenterer ulike metoder for å utvikle slike evner.
New age har flere fellestrekk med hippiebevegelsen, blant annet en motkulturell avvisning av det moderne samfunnets materialisme og mekanistiske verdensbilde. «På den ene siden er New Age kritisk til den etablerte vitenskapens snevre rammer, på den andre siden bruker bevegelsen vitenskapen til å legitimere eget åndelig budskap og verdenssyn, gjennom begreper som energier, vibrasjoner, dimensjoner og bølger». Praksisen innenfor krystallhealing viser bruken av vitenskapelig terminologi: ulike typer steiner inneholder «helende kosmisk energi» som har «egenskaper og funksjoner [som] beskrives med begreper som 'frekvenser', 'frekvensnivå' og vibrasjoner'.»

Vannmannens tidsalder

Tanken om en ny tid er selvsagt til stede i enhver bevegelse som arbeider for grunnleggende samfunnsmessige endringer, men i new age-bevegelsen har dette begrepet fått en spesiell betydning knyttet til forestillingen om at vi er på vei inn i en ny astrologisk periode, Vannmannens tidsalder eller «The Age of Aquarius». 
Dette begrepet viser til den astrologiske forestillingen om Det store året. Det er et astronomisk faktum at solas plass ved vårjevndøgn i løpet av vel 24 000 år forflytter seg  gjennom de tolv stjernetegn som utgjør dyrekretsen. I sin moderne form er begrepet lansert gjennom teosofien, og særlig gjennom  Alice Baileys  esoteriske astrologi. 
Mens sola de siste 2 000 år har stått i fiskenes tegn ved vårjevndøgn, er den nå på vei inn i stjernetegnet Vannmannen eller Vannbæreren. Ifølge Alice Bailey skal menneskeheten i vannbærerens tidsalder gjennomgå en kollektiv innvielse som vil føre til at vår bevisste kontakt med de kosmiske intelligenskreftene fornyes. Tapet av denne kontakten er et vedvarende tema i esoteriske skrifter, det kan spores iallfall tilbake til gnostikerne ved vår tidsalders begynnelse. Siden menneskeheten fra et esoterisk synspunkt er viktige elementer av jordklodens bevissthet, vil også jordkloden nå et nytt bevissthetsnivå, og det vil utvikle seg en global bevissthet.

Historie

En betydningsfull forløper for new agebevegelsen er tidligere esoteriske bevissthetsutvidende tradisjoner som astrologi, spiritisme og teosofi, og G.I. Gurdjieffs tanker.
Av betydning for fremveksten av new age-bevegelsen i 1960-årene var Findhornsamfunnet i Skottland, drevet av Eileen og Peter Caddy, hvor David Spangler var en viktig deltager; og Esalen Institute i California, hvor man i kursvirksomheten «blandet terapi og spirituell praksis»; tankene fra Esalen ble popularisert og dyrket ved selvutviklingssentre. 
Bøker av amerikaneren David Spangler (Revelation, The Birth of a New Age, 1976) og engelskmannen George Trevelyan (A Vision of the Aquarian Age, 1977) bidro til å definere new age, mens skuespilleren Shirley MacLaines selvbiografiske Out on a Limb (1983; norsk Ut på en gyngende gren samme år) bidro til utbredelsen av tankene. Fritjof Capra forener moderne kvantefysikk med østlig mystikk i sin bok Fysikkens Tao (1975). Gjennom bestselgende bøker av James Redfield (Den niende innsikt, 1993) og Paulo Coelho (Alkymisten, 1988) «har forestillinger med klart utspring i new age sivet ut i en bredere populærkulturell sammenheng».
Forestillingene om en ny tidsalder var mest framtredende i newage-bevegelsen første periode. Mest framtredende i seinere år er et mangfold av metoder for selvutvikling og styrking av personlig velvære. En forfatter som Deepak Chopra gir «tradisjonelle new age-forestillingene en konkret materiell utforming, der målet med selvutvikling er suksess, åndelig som materielt.»

Selvutvikling og helbredelse

Newage-bevegelsen omfatter et stort antall terapeutiske metoder, psykiske så vel som fysiske. De fleste av disse ser på kropp og sjel som en helhet. Slike terapier kan ofte ha et direkte utgangspunkt i esoteriske eller okkulte vestlige tradisjoner, men de kan like gjerne springe ut av østlig tradisjon eller blande elementer av ulike tradisjoner. 
Blant disse teknikkene finnes akupunktur, kiropraktikk, homøopati, blomstermedisin, kinesiologi, ernæringsterapi, urtemedisin, krystallterapi og mange andre.
Som fellesbetegnelse for disse formene for legemlig og sjelelig terapi framsto etterhvert begrepet healing, som strengt tatt ikke betyr annet enn helbredelse. Det grunnleggende verdensbildet bak disse metodene blir gjerne karakterisert som holistisk eller helhetlig, og vi kan derfor finne betegnelser som holistisk healing eller helhetlig helbredelse. 
Knyttet til disse formene for alternativ behandling finner vi gjerne et sterkt fokus på personlig utvikling. Dette kommer klart til uttrykk i new age-utforminger av tradisjonelle okkulte kunster som astrologi, tarotlesing og rituell magi. Enkelte observatører har brukt denne tendensen som bevis på en generell narsissistisk tendens i newage-bevegelsen som helhet.

New age i Norge

I Norge har new age-tenkning blant annet kommet til uttrykk gjennom tidsskriftene Visjon og Ildsjelen. Dreyer forlag og Hilt & Hansteen forlag har utgitt en overveiende del av den eksplisitte new age-litteraturen; og Hilt & Hansteen har også distribuert den gjennom sin bokklubb, Bokklubben Energica. Erik Dammanns bok Bak tid og rom (1987) brakte flere av tankene ut til en bredere allmennhet.