Somija

Etimoloģija

Valsts nosaukums "Somija" ir cēlies no somu pašnosaukuma suomi. Šī vārda izcelsme nav īsti skaidra, bet viena no versijām apgalvo, ka tas ir cēlies no baltu valodu vārda "zeme". Saskaņā ar citām versijām, nosaukums ir cēlies no vārda suomaa, kas nozīmējot "purvainā zeme".
Daudzas tautas Somiju dēvē par "Finlandi". Šis eksonīms ir cēlies no skandināvu vietvārda "Finnmarka" un citiem vietvārdiem, kas sākas ar "Fin(n)-". Vietu nosaukumi, kuri sākas ar "Fin(n)-", ir ļoti bieži sastopami gan Zviedrijā, gan Norvēģijā. Visticamāk ar šo vārdu ģermāņi apzīmēja medniekus un vācējus. Termins "Finn" bieži ir attiecināts arī uz sāmiem.
Dažreiz Somiju dēvē arī par "Tūkstoš ezeru zemi", jo valstī ir 187 888 ezeru, kuru platība ir lielāka par 500 m².

Ģeogrāfija

Somijas platība ir 338 424 km². Salīdzinot ar citām Eiropas valstīm, tad tā ir mazliet mazāka nekā Vācija un mazliet lielāka nekā Norvēģija. Somija ir 5,2 reizes lielāka nekā Latvija. Tā atrodas starp 60. un 70. platuma grādiem un ir viena no Ziemeļvalstīm. Aptuveni trešdaļa no valsts atrodas aiz Ziemeļu polārā loka. Ziemeļu-dienvidu virzienā Somijas garums ir 1160 kilometri (no Nuorgamas līdz Hanko), bet rietumu-austrumu virzienā tās platums ir 540 kilometri (no Nerpesas līdz Ilomantsi). Somijas daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no Oulujervi ezera, sauc par "Ziemeļsomiju", lai gan tā ir apmēram puse no valsts. Savukārt Jiveskiles pilsēta atrodas Somijas centrālajā daļā, lai gan ģeogrāfiski tā atrodas vairāk uz dienvidiem. Somijai sauszemes robežas ir ar Krieviju, Norvēģiju un Zviedriju. Garākā no tām ir austrumu robeža ar Krieviju (1269 km). Ziemeļos robežas garums ar Norvēģiju ir 716 km, bet ziemeļaustrumos ar Zviedriju - 536 km. Somijas krastus apskalo Baltijas jūras līči. Rietumos to apskalo Botnijas līcis, bet dienvidos - Somu līcis. Somijas upju tīkls ir blīvs. Upes ir īsas un krāčainas. Tās izmanto elektroenerģijas ražošanai. Lielākā daļa upju ietek Botnijas līcī. Pēc oficiāliem datiem Somijā ir 187888 ezeri, kuru platība ir lielāka par 500 m², un 56 tūkstoši, kuru platība ir vismaz viens hektārs. Tādēļ Somiju dažreiz dēvē arī par "Tūkstoš ezeru zemi".
Somijā ir pieci lieli fiziski ģeogrāfiskie rajoni: Dienvidsomijas zemiene, Austrumbotnijas zemiene, Somijas ezeru zemiene, Somijas augstiene un Lapzemes augstiene. Dienvidsomijas līdzenums plešas no Satakuntas provinces līdz pat Krievijas robežai. Salīdzinot ar Somijas ezeru līdzenumu, šajā līdzenumā ir maz ezeru, toties ir vairāk aramzemes. Tālāk gar rietumu krastu plešas Austrumbotnijas līdzenums. Šo līdzenumu šķērso ļoti daudz upju, kā arī šeit ir plašas aramzemju platības. Somijas kopējais krasta līnijas garums sasniedz aptuveni 40 tūkstošus kilometrus, kas gandrīz atbilst Zemes apkārtmēram pa ekvatoru. Tā ir tik gara tāpēc, ka Somijas piekraste ir ļoti izrobota un ar ļoti daudzām sīkām salām un šērām. Kopā ir apmēram 76 tūkstoši piekrastes salas, kuru platība ir vismaz 500 m². Ļoti daudz salas un šēras atrodas Turku pilsētas piekrastē, kā arī Olandē (Ālandu salās). Dienvidos esošā morēna Salpauselke un rietumos Somenselke ir divas valsts nozīmīgākās ūdensšķirtnes, kuras atdala piekrastes rajonus no Somijas ezerzemes (Järvi-Suomi). Šī purvainā un ar mežiem klātā teritorija, kurā ir aptuveni 42,2 tūkstoši ezeri, ir lielākā "ezeru zeme" Eiropā. Iekšējie ūdeņi aizņem apmēram 18% no Somijas teritorijas. Tieši no "ezeru zemes" iztek valsts nozīmīgākās dienvidu upes, kā Kokemeenjoki, Kimijoki un Vuoksi. Šeit atrodas arī Somijas lielākais ezers - Saima ezers, kura platība ir 4400 km². Somijas ezeri ir kuģojami, jo tie veido ezeru sistēmas. Atsevišķus ezerus un ezeru sistēmas savā starpā saista upes. Lai gan iekšzemē kravu transportēšanā parasti izmanto auto transportu vai dzelzceļa transportu, Somijas dienvidaustrumdaļā var izmantot arī jūras transportu. Raksturīgi ir arī tas, ka ezeros ir ļoti daudz salu. Somijas augstiene (Vaara-Suomi) plešas no valsts austrumos esošās Ziemeļkarēlijas līdz Kainū provincei, dienvidos no Lapzemes. Augstienei ir raksturīgi neskaitāmi pakalni, no kuriem visaugstākais ir Koli kalns (347 m) Ziemeļkarēlijā. Somijas augstiene ziemeļos robežojas ar Lapzemes augstieni. Lapzemes augstienē plešas meži un kalni (tunturi), uz kuriem aug maz koki. Augstākās virsotne ir Pallastunturi (807 m), Illestunturi (718 m) un Pihetunturi (540 m). Inari ezera tuvumā, kurš atrodas Lapzemes ziemeļrietumos, tāpat kā dienvidos ir ļoti daudz ezeru. Garākās Somijas upes Kemijoki (560 km) baseins aizņem lielu daļu no Lapzemes. Pašos Somijas ziemeļos ir arī Skandināvijas kalni. Uz Somijas-Norvēģijas robežas atrodas valsts augstākā virsotne - Halti kalns (1324 m).
Somijas lielāko daļu klāj taiga un purvi. No kopējās teritorijas aramzeme aizņem tikai 8%, meži — 57% un purvi — 26%. Somijā meži ir galvenā dabas bagātība. Tie valsti nodrošina ar kokmateriāliem un izejmateriāliem. Purvi Somiju nodrošina ar kūdru, kuru pārsvarā izmanto kā kurināmo. Somijai ir arī ostas, kas atvieglo valsts ārējo tirdzniecību. Akmeņi, kuri ir pēc pēdējā ledus laikmeta ir izkaisīti pa visu valsti, galvenokārt sastāv no granīta.
Somijas klimatu nosaka valsts novietojums mērenās joslas pašos ziemeļos pie robežas ar polārajiem apgabaliem. Šajos apgabalos ir ļoti auksts un tur parasti dzīvo maz iedzīvotāju. Pateicoties Golfa straumei, Somijas klimats ir maigs, lai gan pašos valsts ziemeļos ir auksts. Klimats ir ļoti svarīgs faktors preču pārvadāšanai. Somijas vidējā gaisa temperatūra ir nedaudz zemāka nekā Latvijā.

Valsts pārvalde

Somijas konstitūcija ir pieņemta 1919. gadā. Vēlāk ir izdarīti vairāki grozījumi un papildinājumi. Pēdējais labojums konstitūcijā ir veikts 2000. gada 1. martā. Būtiskākais labojums bija pilnvaru izlīdzināšana starp Somijas prezidentu, parlamentu un valsts padomi. Tādēļ no prezidentālas republikas Somija kļuva par pusprezidentālu republiku. Vienpalātas parlamentam (somu: eduskunta, zviedru: riksdag), kurš sastāv no 200 locekļiem, pieder likumdošanas vara. To uz četriem gadiem ievēl proporcionālās vēlēšanās. Somijas pilsoņi tikai no 18 gadu vecuma var iet uz vēlēšanām. Kopš konstitucionālās reformas valsts padome (valtioneuvosto, statsrådet) nav tieši atbildīga parlamenta priekšā.
Somijas premjerministru tieši ievēl parlaments, savukārt pārējos valsts padomes locekļus pēc premjerministra ierosinājuma apstiprina prezidents. Kopš 2011. gada premjerministrs ir Jirki Katainens. Somijas prezidentu uz 6 gadiem ievēlē vispārējās divpakāpju vēlēšanās. Prezidentam ir plašas tiesības, viņš izdod lēmumus un dekrētus, var uzlikt veto parlamenta paziņotajiem likumprojektiem. Prezidents vada Somijas ārpolitiku, kā arī ir bruņoto spēku augstākais virspavēlnieks un ieceļ augsta ranga valsts ierēdņus un tiesnešus. Kopš 2012. gada Somijas prezidents ir Sauli Nīniste. Augstāko izpildvaru realizē valsts padome un prezidents.
Somijā nav atsevišķa kontitucionālā tiesa. Pārvaldes orgānu darbību izskata parastajās tiesās. Somijas tiesu varu spēcīgi ir ietekmējusi Zviedrija, kuras pakļautībā somi bija līdz 1809. gadam. Kopš pievienošanās Eiropas Savienībai 1995. gadā, Somijas likumos kā nepieciešamība ir ieviesti daudzi Savienības tiesību akti. Parastā tiesu sistēma ir strukturēta trīs līmeņos. Ikvienu lietu vispirms izskata 56 rajonu tiesās (käräjäoikeus), bet pēc tam apelāciju var iesniegt sešās augstākajās tiesās (hovioikeus, hovrätt). Visbeidzot pēc stingriem noteikumiem lietu var iesniegt izskatīt Somijas Augstākajai tiesai (korkein oikeus, högsta domstolen).

Ārpolitika

Somijas drošības un aizsardzības politikas pamatā ir tās pieredze Otrajā pasaules karā. Somijas loma starptautiskajās attiecībās ir vienota neitralitāte. Tautas prātos ir palikusi apziņa, ka nevar paļauties uz sabiedrotajiem un, ja sāksies karš, tad valsts aizsardzība primāri būs janodrošina pašiem. Somijas aizsardzības politika ir vērsta uz "kopējo aizsardzību" (kokonaismaanpuolustus), kuras uzdevums ir nodrošināt valsts suverenitāti, teritoriālo integritāti un demokrātisku konstitūciju. Starptautiskajās attiecības tā cenšas ievērot neitralitāti, lai gan tā 1994. gadā kļuva par organizācijas "Partnerattiecības mieram" locekli, bet 1997. gadā arī par Eiroatlantijas sadarbības padomes locekli. Pašlaik somu karavīri ir iesaistījušies arī NATO vadītajos drošības spēkos Kosovā un Afganistānā, lai gan nav NATO locekle. Pievienošanās NATO ir viens no strīdīgākajiem jautājumiem Somijas sabiedrībā. Iepriekšējā prezidente Tarja Halonena uzskatīja, ka Somijai nav nepieciešams iestāties NATO, kā arī vairums somu ir noskaņoti negatīvi pret šo organizāciju.

Bruņotie spēki

2006. gadā Somijas bruņoto spēku (Puolustusvoimat) budžets bija 5,7% no valsts budžeta, kas apmēram atbilst 2,27 miljardiem eiro. No iekšzemes kopprodukta militārie izdevumi veido 1,6%. Somijā pastāv obligātā karaklausība. Militārā apmācība ilgst no 6 līdz 12 mēnešiem. No obligātās karaklausības atbrīvoti ir tikai Jehovas liecinieki un autonomās Olandes iedzīvotāji. Kopš 1995. gada karaklausībā brīvprātīgi var doties arī sievietes. Somijas bruņotajos spēkos miera laikā dienē 35 tūkstoši karavīri, no kuriem 26 tūkstoši ir iekļauti armijā, 5 tūkstoši - flotē, bet 4 tūkstoši - gaisa spēkos. Vēl apmēram 35 tūkstoši somu katru gadu tiek iesaukti rezervistu apmācībās. Līdz ar to, ja sākas karš, Somijas bruņoto spēku kopējais karavīru skaits īsā laikā var pieaugt līdz 520 tūkstošiem.

Demogrāfija

Somijā dzīvo aptuveni 5,3 miljoni iedzīvotāji. Tā kā pēc platības tā ir liela valsts, tad tās vidējais apdzīvotības blīvums ir mazs, tas ir, 16 cilvēki uz kvadrātkilometru. Iedzīvotāji ir ļoti nevienmērigi sadalīti pa valsts teritoriju. Lapzemē, Somijas ziemeļos, iedzīvotāju blīvums ir vēl mazāks, tas ir, tikai 1,9 cilvēki uz km², savukārt aptuveni 40% Somijas iedzīvotāji dzīvo Dienvidsomijā, kur apdzīvotības blīvums sasniedz 62,6 cilvēkus uz km². Aptuveni 1,23 miljoni dzīvo Helsinku aglomerācijā. Nākamās lielākās pilsētas ir Tampere, Turku un Oulu.
Somijā iedzīvotāju skaits pieaug, bet tā kā jaunieši izvēlas studēt un strādāt pilsētās, tad lauku teritorijās cilvēku skaits tomēr samazinās.

Kultūra

Somijas kultūra ir veidojusies galvenokārt ietekmējoties no Rietumeiropas un Krievijas. Spēcīga ir bijusi Zviedrijas, kuras pakļautībā somi bija vairākus gadsimtus, un Vācijas ietekme, ar kuru somiem vienmēr ir bijuši cieši tirdzniecības sakari. Krievu kultūras ietekme vienmēr ir bijusi jūtama Austrumsomijā un Karēlijā. Pēc abiem pasaules kariem Somijā ļoti ātri izplatījās Rietumeiropas popkultūra. Lai gan urbanizācijas rezultātā Somijas kultūra kļūst arvien globālāka, valstī, īpaši lauku teritorijās, joprojām tiek piekoptas arī somu tradīcijas, piemēram, iešana somu pirtī.
Jau pirms mūsu ēras somi bija bagāti ar mutvārdu tautasdziesmām, kurās galvenokārt tika apdziedātas tēmas no somu mitoloģijas. Pirmie literālie teksti tika sarakstīti 13. gadsimtā, kad Somijā tika ieviesta kristietība. Ļoti maz tekstu no šiem laikiem ir saglabājušies līdz mūsdienām. Tie bija latīņu valodā sarakstītie sakrālie teksti. Pirmie teksti somu valodā tika sarakstīti Reformācijas laikā 16. gadsimtā. Jauno Derību somu valodā 1548. gadā iztulkoja Mikaela Agrikola (Mikael Agricola).
No mūsdienu autoriem Mika Valtari (Mika Waltari) ir slavenākais somu rakstnieks, kura darbi ir plaši izplatīti arī ārzemēs. Viņa slavenākais darbs, vēsturiskais romāns "Sinuhe, ēģiptietis" (Sinuhe Egyptiläinen, 1945), ir iztulkots aptuveni 30 valodās, kā arī 1954. gadā Holivudā pēc šī darba motīviem tika uzņemta filma. Starptautisku slavu ir ieguvis arī Somijā dzīvojošās zviedru rakstnieces Toves Jansones (Tove Jansonn) darbs "Trollīši Mumini".
Mūsdienās Somijā ļoti populāra ir smagā metāla mūzika, piemēram, mūzikas topos regulāri ir smagā metāla grupas "Children of bodom" dziesmas. Vēl pavisam nesenā pagātnē pasaules slavu ieguva tādas roka un metāla grupas kā "HIM", "The Rasmus" un "Nightwish". Somu dziedātāji regulāri piedalās arī Eirovīzijā. 2006. gada Eirovīzijā pirmo reizi uzvarēja Somijas pārstāvji, smagā roka grupa "Lordi". Slavena ir arī grupa "Leningrad Cowboys", kuri nodarbojas ar pazīstamām popa un roka dziesmu interpretēšanu. Visā pasaulē pazīstamus hītus ir iedziedājuši arī cita somu grupa "Bomfunk MC’s".

Sports

Somija ir uzskatāma par sportu mīlošu valsti gan pašu sportistu, gan skatītāju vidū. Aptuveni 1,1 miljons iedzīvotāju (piektā daļa no iedzīvotājiem) ir kāda sporta kluba biedrs. Nozīmīgus sporta notikumus pie TV ekrāniem regulāri skatās aptuveni 1,4 miljoni skatītāju.
Panākumi sporta sacensībās dod lielu daļu no to nacionālās identitātes. Panākumu guvuši sportisti tiek pielīdzināti valsts varoņiem, it īpaši 1920. gadu somu sportisti, kuri guva uzvaras starptautiskās sacensībās. 1924. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs, kuras notika Parīzē, somu sportisti pat bija otrajā vietā iegūto medaļu kopvērtējuma tabulā. Pāvo Nurmi (viens no "Lidojošajiem somiem") ieguva deviņas zelta medaļas un kļuva par vienu no visu laiku labākajiem sportistiem Olimpiskajās spēlēs, kā arī viņš ir medaļām bagātākais vieglatlēts Olimpiskajās spēlēs. Olimpiskajās spēlēs un ne tikai allaž veiksmīgi ir startējuši arī šķēpa metēji, piemēram, 2007. gada šķēpa mešanā par pasaules čempionu kļuva Tero Pitkemeki. Nacionālās pašapziņas celšanai lielu artavu dod arī uzvaras pret to kaimiņvalstīm, it īpaši, pret Zviedriju, kuras pakļautībā tā bija vairākus gadsimtus.
1952. gadā Somijas galvaspilsētā Helsinkos norisinājās Vasaras Olimpiskās spēles. Tām vajadzēja notikt jau 1940. gadā, bet tās tika atceltas Otrā pasaules kara dēļ. Valstī ir arī senas ziemas sporta veidu tradīcijas. Olimpiskās un pasaules čempionāta medaļas regulāri iegūst somu distanču slēpošanas sportisti. Pēdējos gados panākumus gūst arī tramplīnlēcēji.
Viens no populārākajiem komandu sporta veidiem ir hokejs. Tādi hokejisti kā Tēmu Selenne, Saku Koivu un Jere Lehtinens ir kļuvuši par Nacionālās hokeja līgas zvaigznēm. Arī Somijas hokeja līga ir viens no vadošajām Eiropā. Somijas hokeja izlase lielāko panākumu guva 1995. gadā, kļūstot par pasaules čempioniem hokejā. Somijā futbolam nav izveidojušās nozīmīgas tradīcijas. Somijas futbola izlase vēl nekad nav spēlējusi ne Eiropas Čempionātā, ne Pasaules kausā. Tomēr daži somu futbolisti kā Jari Litmanens, Sami Hīpijā (Sami Hyypiä) un Mikaels Forsels (Mikael Forssell) ir spēlējuši slavenos Eiropas futbola klubos, tādā veida popularizējot futbolu savā valstī. Toties Somijas sieviešu futbola izlase pārsteidzoši iekļuva 1995. gada Eiropas Čempionāta finālturnīrā.
Ļoti populārs Somijā ir arī autosports. Par Formula 1 čempioniem ir kļuvuši Kimi Reikenens, Mika Hekinens un Keke Rosbergs. Somu sportisti dominē arī autorallijā. Gandrīz puse no Pasaules rallija čempioniem ir bijuši somi. Arī motokross ir populārs somu vidū.