Lohja (uzņēmums)

Vēsture

1897. gadā jūras kapteinis Karls Forstrēms (Karl Forsström) Virkalā uzbūvēja šahtveida cepli kaļķa dedzināšanai. Kaļķa iegūšanai izmantoja kaļķakmens atradnes Lohja ezera krastā un salās. Blakus tam atradās Hivinkē—Hanko dzelzceļa līnija. 1907. gadā tika uzcelts rotējošais ceplis, kas pieckāršoja produkcijas apjomu. 1911. gadā sāktas nomāt Titiri (Tytyri) kaļķakmens raktuves (līdz 1930. gadiem).
1914. gadā Peters Forstrēms (Karla Forstrēma dēls) dibināja sabiedrību ar ierobežotu atbildību Lohjan Kalkkitehdas Oy (Lojo Kalkverk Ab). 1919. gadā Virkalā sākta cementa ražošana. Dibināts meitas uzņēmums Lohjan Sähkö Oy, kas nodrošināja elektroenerģijas piegādi no Mustio un Pinjaistenas spēkstacijām.
1924. gadā Lohjan Kalkkitehdas iegādājās Ojamo raktuves, kur kaļķakmens tika iegūts līdz 1965. gadam. 1927. gadā uzņēmums kļuva par publisku, un tā akcijas tika kotētas Helsinku biržā.
1935. gadā izveidots uzņēmums Oy Saseka Ab, kas ražoja smilšu—kaļķa ķieģeļus; 1937. gadā Peters Forstrēms ieguva vairākumu Saseka akciju. 1937. gadā Lohjan Kalkkitehdas ieguva ķaļķakmens iegulas Sipo. 1939. gadā Lohjan Kalkkitehdas ieguva vairākumu betona ražošanas uzņēmumā Oy Rudus Ab.
1946. gadā kaļķakmens raktuves Titiri tika daļēji nopirktas un daļēji nomātas vēl uz 50 gadiem. Pēc diviem gadiem Titiri tika atklāta kaļķa rūpnīca. 1947. gadā Lohjan Kalkkitehdas ieādājās sūkņu ražotāju Iskumetalli Oy. 1949. gadā Iskumetalli sāka ražot Luxor radioaparātus ar Lohja iegādātu licenci.
1958. gadā Rudus atvēra Somijā pirmo gatavās betona javas rūpnīcu Helsinkos. 1958. gadā Iskumetalli sāka ražot melnbaltos televizorus. 1961. gadā Saseka apvienojās ar Lohjan Kalkkitehdas. 1964. gadā Lohjan Sähkö Oy un Iskumetalli Oy tika apvienots ar Lohjan Kalkkitehdas.
1971. gadā Lohja iegādājās Lahden Betoni Oy, kas ražoja betona izstrādājumus. 1971. gadā Iskumetalli Oy rūpnīca tika nosaukta par Finlux un nākamajā gadā sāka ražot krāsu televizorus ar Finlux zīmolu. 1972. gadā tika iegādāts betona pāļu un elementu ražotājs Betonila Oy, kā arī betona agregātu ražotājs Betonisora Oy. 1975. gadā kompānija pārdēvēta par Oy Lohja Ab. 1975. gadā Helsinku piepilsētā Vuosāri sākta Solifer ceļojumu autopiekabes. 1977. gadā Lohja no Instrumentarium Oy nopirka pētniecisko projektu, kas saistīts ar elektroluminiscences displejiem, un tos sāka ražot Finlux. 1979. gadā Lohja iegādājās televizoru ražotāju Asa Radio Oy, kā arī varākumu uzņēmumā Oy Kafi Ab, kas ražo ceļojumu autopiekabes.
1981. gadā Lohja iegādājās tintes ražotāju Oy Winter Ab. 1984. gadā ASV tika iegādāts betona javas ražotājs Southern Ready Mix Inc.. 1984. gadā dibināts Lohja Microelectronics, lai attīstītu un ražotu elektroluminiscences displejus. 1988. gadā Lohja Zviedrijā iegādājās ceļojumu autopiekabju ražotāju Polar & Sävsjö. 1989. gadā ASV dibināts uzņēmums Southern Prestressed Inc., kas iegādājās desmit betona izstrādājumu rūpnīcas no Florida Mining and Materials Inc..
1989. gadā tika paziņots plāns par Oy Lohja Ab apvienošanos ar Oy Wärtsilä Ab. Pēc priviliģēto akciju izlaišanas Lohja kļuva par lielāko akciju turētāju kompānijā Wärtsilä. 1990. gada decembrī Wärtsilä un Lohja apvienojās ar nosaukumu Metra Oy Ab.
Pēc apvienošanās Metra pamazām atteicās no visām bijušās Lohja nozarēm. Celtniecības materiālu ražošana tika nodota Partek, kaļķa ieguve beigās nonāca Nordkalk rīcībā, betona nozare nonāca Rudus pārziņā. Finlux elektroluminiscences displeju ražotne tika pārdota Planar Systems, bet televizoru ražotnes — Nokia. Lohja Microelectronics kļuva neatkarīgs uzņēmums ar nosaukumu Elcoteq. Treileru bizness Lohja Caravans tika pārdots investoru kompānijai CapMan.