EPOXI

Misija

2005. gada 21. jūlijā Deep Impact kosmiskais aparāts veica virziena korekcijas manevru, kurš ievirzīja aparātu trajektorijā, lai varētu izmantot Zemi gravitācijas manevra veikšanai tālākam lidojumam uz Botina komētu. Pēc korekcijas manevra veikšanas aparāta sistēmas „iemiga”. Aparāts tika aktivizēts tikai divreiz gadā, lai veiktu sistēmu darbības kontroli.
2007. gada 25. septembrī Deep Impact tika aktivizēts, lai veiktu pirmo no vairākiem korekcijas manevriem, kuri ļautu nokļūt orbītā uz Tempela 2 komētu. 1. novembrī tika veikts nākamais manevrs. Novembra sākumā tika veiktas arī mērinstrumentu pārbaudes un kalibrācijas.
2007. gada decembra sākumā notika gatavošanās pirmajam gravitācijas manevram pie Zemes. Aparāts tuvojās planētai tādā leņķī, ka planētas ietekmē aparāta ātrums nedaudz samazinājās, ievirzoties mazākā orbītā ap Sauli. 2007. gada 31. decembrī Deep Impact palidoja garām Zemei 19310 km attālumā. 
2008. gada 26. janvārī kosmiskais aparāts sāka vākt datus EPOCh misijā, novērojot iepriekš izvēlētas zvaigznes, meklējot pie tām iespējamās citplanētas. Šajā misijas daļā tika meklēti arī pavadoņi un planētu gredzeni ap jau atklātajām citplanētām, kā arī tika pētīts citplanētu albedo. Misijas gaitā tika pētīta arī Zeme, pētot to gan redzamās gaismas, gan infrasarkano viļņu diapozonā. Tādējādi mēģināja iegūt datus par to, kā varētu izskatīties citplanētas. EPOCh misija ilga līdz 2008. gada 31. augustam. 
Laikā no 2008. gada oktobra vidus līdz novembra vidum ar aparātu tika veikts eksperiments, izmēģinot jaunu datu pārraides veidu — „starpplanētu internetu”. Eksperiments noritēja sekmīgi. Tā laikā uz kosmisko aparātu nosūtīja un saņēma dažādus attēlus. 
2008. gada decembra beigās aparātu aktivizēja otrā gravitācijas manevra veikšanai. 29. decembrī tas palidoja garām Zemei 43000 km attālumā. Tobrīd aparātu varēja novērot no zemes kā 17. zvaigžņlieluma objektu. Pēc manevra veikšanas aparāts atgriezās hibernācijas režīmā. 2009. gada decembra beigās paredzēts trešais gravitācijas manevrs, pēc kura „gulošais” režīms ilga līdz 2010. gada vidum. 
2010. gada vidū Deep Impact tika aktivizēts, notika sistēmu testēšana un instrumentu kalibrācija. Tad tika veikts arī kārtējais virziena korekcijas manevrs. 
2010. gada 30. jūnijā notika trešais Zemes pārlidojums. Vistuvāk zonde pietuvojās 22:03 UTC 30 480 km attālumā no planētas virsmas. Manevrs izmainīja Deep Impact orbītu no 0,97 x 1,03 AU x 6,6° uz 0,98 x 1,22 AU x 3,2° un ievadīja trajektorijā uz Hartleja 2 komētu. 29. septembrī 18:00 UTC uz 60 sekundēm tika iedarbinats zondes dzinējs, lai veiktu trajektorijas korekcijas menevru.
5. septembrī, divus mēnešus pirms Hartleja 2 komētas pārlidojuma sākās pastāvīga komētas novērošana, ik dienu uzņemot attēlus ar abām Deep Impact kamerām.
Tuvošanās fāze Hartleja 2 komētai sākās 3. novembrī pulksten 20, kad zondes divas kameras tika pagrieztas uz komētas kodolu.
Hartleja 2 komētai zonde palidoja garām 2010. gada 4. novembrī. Ciešākais attālums bija 700 km, kas tika sasniegts 14:01 UTC. Pārlidojuma laikā tika novērots komētas kodols; tika meklētas gāzes un putekļu izmešu strūklas, cenšoties izpētīt to izlaušanās vietas; tika pētīts komētas astes sastāvs, cenšoties noteikt tajā atrodošās vielas; komētas kodols tika fotografēts un kartēts, cenšoties atainot virsmas krāsas izmaiņas un krāteru lielumu un izvietojumu; tika mērīta kodola temperatūra. Pēc komētas pārlidojuma iegūtie dati tika pārsūtīti uz Zemi. 
Par turpmāko aparāta izmantošanu nekas nav zināms. Tas turpinās riņķot ap Sauli.