Rīgas kauss (galda hokejs)

Priekšvēsture

1998.—1999. gados Latvijā sāka organizatoriski attīstīties galda hokejs uz firmas Stiga laukumiem, uz kuriem tolaik Eiropā jau notika vietējie un pasaules čempionāti. Rīgā, galvenokārt gan ēdināšanas iestādēs, notika dažādi nelieli turnīri, spēles klasi nodemonstrēt ieradās Zviedrijas galda hokeja emisārs J. Agdurs, un domubiedru grupa izveidoja Rīgas Galda hokeja klubu (RGHK), piesaistot arī laukumu tirdzniecības pārstāvjus. Viens no uzstādītajiem mērķiem bija pārvērst galda hokeju par sporta veidu ar izstrādātu masu turnīru sistēmu un attiecīgu pāriešanu uz sporta zālēm kafejnīcu vietā. Cits mērķis bija palielināt galda hokeja popularitāti, un tam bija vajadzīgs iziet plašākos ūdeņos.

2000. gads

Vasara galda hokejam ir "klusā sezona", jo tas parasti tiek spēlēts telpās un karstā laikā tas nav populāri. Arī iknedēļas turnīri "Lido" atpūtas kompleksa alus pagrabiņā uz vasaru pārtrūka intereses trūkuma dēļ. Pēc pārrunām ar kompleksa vadību, tika nolemts sarīkot lielu turnīru visiem gribētājiem lielteltī kompleksa teritorijā un tas ar LSPA tehnisko atbalstu tika izdarīts 10. jūnijā. Atsaucība bija tiem laikiem liela, piedalījās 55 spēlētāji, ieskaitot divus viesus no Krievijas — žurnālistu Mihailu Margoli un dziedātāju Aleksandru Minčenko, kuri tai laikā veica galda hokeja organizācijas darbu attiecīgi Maskavā un Sanktpēterburgā. Tobrīd Krievijas viesu meistarība gan izrādījās krietni zemāka kā Latvijas vadošajiem spēlētājiem, un viņiem neizdevās iekļūt pat izslēgšanas spēļu sešpadsmitniekā. Turnīrā uzvaru svinēja RGHK vadītājs R. Sternāts.
Pirmajā turnīrā bija visai nežēlīga atlases sistēma un neliels spēļu skaits dalībniekiem, bez tam, karstums pat gaišajā teltī bija pārmērīgs. Organizatori saprata, ka  kaut kas jāmaina, bet inventāra un pieredzes trūkums vēl nepieļāva visu atrisināt. R. Blūmentāla vadībā izveidotā LGHF, kuras valdē tika iekļauti tābrīža labākie spēlētāji, izlēma turpmāk turnīru aizvadīt ziemā telpās un spēja atrast nākamajām lielsacensībām piemērotāku vietu — VEF Kultūras pili, tomēr pat tur platības izrādījās par maz. Uz decembrī noorganizēto otro Rīgas kausu ieradās 189 cilvēki, un 173 no tiem izspēlēja kvalifikācijas kārtu no 6 spēlēm pēc Šveices sistēmas, pēc tam labākajiem pārejot pie izslēgšanas spēlēm ar reitingotākajiem spēlētājiem. Turnīra uzvarētājs S. Mihejevs pavisam izspēlēja tikai 15 spēles, kas pēc pašreizējiem standartiem būtu tikai iesildīšanās.

Attīstība

Ar 2001. gada decembri Rīgas kauss sāka atgādināt mūsdienu sacensības. Tas tika rīkots skolas sporta zālē, ar iepriekšēju pieteikšanos un inventāra nodrošināšanu visiem vienlaicīgai spēlei. Ieradās Somijas viesi ar nopietnu starptautisko reitingu un aizņēma visu uzvarētāju pjedestālu. Turpmāk notika pakāpeniska spēles un organizatoriskā līmeņa celšanās, sacensības ilgu laiku notika RTU Lielajā aulā ar dalībnieku skaitu ik gadus starp 100 un 200, 2009. gadā tika pāriets uz Rīgas Kultūru vidusskolas sporta zāli un kopš 2015. gada dalībnieku skaits vienmēr pārsniedzis 200. Ar 2003. gadu turnīrs tika iekļauts prestižāko turnīru ("Eirolīgas") kalendārā, kopš 2005. gada ir Pasaules tūres svarīgāko turnīru (tolaik — "Lielā sešnieka") sarakstā.
Rekords uzvaru ziņā pašlaik pieder Edgaram Caicam, kurš 2010. gadā pirmais sasniedza 4 titulu robežu. Viņa rezultātu pašlaik atkārtojuši Atis Sīlis un Maksims Borisovs.
Uz šo brīdi pēdējā, 2018. gada decembra 20. Rīgas kausā piedalījās 250 spēlētāji no 12 valstīm, starp kuriem bija 17 no vadošajiem pasaules reitinga 30 spēlētājiem. Skaita rekords starp visiem Pasaules tūres turnīriem tika sasniegts 2017. gadā — 257 dalībnieki. Plašās un neierobežotās stipru spēlētāju dalības dēļ Rīgas kauss ārzemēs reizēm tiek dēvēts par galveno sezonas turnīru vai neoficiālu atklāto pasaules čempionātu.

Formāts

Turnīrs kopš 2012. gada notiek divās dienās. Pirmajā tiek izspēlēta kvalifikācijas kārta zemāk reitingotajiem spēlētājiem (vairums no tiem nāk no nedēļu pirms tam rīkojamā skolnieku galda hokeja masu pasākuma "Sarauj!"), dalībnieku un uzvarētāju skaitu nosaka, vadoties no aprēķina, lai pamatturnīrā piedalītos 190. Seko apakšgrupu spēles (kurās piedalās visi 190 spēlētāji, reizēm no tā tiek atbrīvoti stiprākie 8), pēc kurām spēlētāji pēc rezultātiem sadalās pa līgām (augšējā līga sastāv no 4 grupām pa 20 spēlētājiem, no kuriem pa 12 labākajiem no grupas iekļūst finālgrupās). Nākamajā dienā spēlē tikai labākie 48 spēlētāji, kuri divās finālgrupās riņķa turnīros izspēlē labākās vietas un to sadalījumu izslēgšanas spēlēs ("play-off").

Apbalvošana

Dažādas balvas tiek pasniegtas pirmo 16 vietu ieguvējiem un atsevišķās vērtējuma kategorijās, ieskaitot dāmas un juniorus. Rīgas kauss izcēlās starp citiem turnīriem ar to, ka tajā jau sākuma laikos apbalvoja arī zemāko līgu uzvarētājus, kas tad vēl nebija kļuvis par normu.