Centaura Alfa

Vēsture

Zvaigznes, kas sastāda Centaura Alfas sistēmu, ir bijušas tuvākās zināmās zvaigznes Saules sistēmai pēdējos 50 000 gadus un turpinās kalpot par tuvāko zvaigžņu sistēmu nākamos 72 000 gadus. Centaura Alfas sistēma ir arī vecāka nekā mūsu Saules sistēma — tā ir aptuveni 4,85 miljardus gadu veca. Kaut gan pastāv arī atsevišķi pētījumi, kas liecina, ka šī zvaigžņu sistēma varētu būt arī vecāka — no 6,5 līdz 8 miljardiem gadus veca.
Pirmais cilvēks, kas, iespējams, caur teleskopu novēroja, ka Centaura Alfa patiesībā ir divkārša zvaigžņu sistēma (par Centaura Proksimas eksistenci cilvēki uzzināja tikai 20. gadsimta sākumā) bija jezuītu misionārs Žans Rišo (Jean Richaud), kurš 1689. gadā, atrodoties Indijā, veica šo vēsturisko atklājumu. Turpretim pirmais astronoms, kurš fiziski izmērīja attālumu starp Centaura Alfu A un Centaura Alfu B, bija francūzis Nikolā Luijs de Žakalīns (Nicolas Louis de Lacaille), kurš 1752. gadā, atrodoties mūsdienu Dienvidāfrikas teritorijā, veica šos attiecīgos aprēķinus. Savukārt tas, ka Centaura Alfa ir vistuvākā zvaigžņu sistēma Saulei, tika atklāts tikai 19. gadsimta trīsdesmitajos gados.

Raksturojums

Centaura Alfa A un Centaura Alfa B savstarpēji ir bināra zvaigžņu sistēma, līdz ar to tās apriņķo viena otru vidēji 24 AU attālumā, tomēr tuvākajā apriņķošanas posmā tās abas atrodas vienīgi 11 AU attālumā (aptuveni tādā pašā attālumā kā Saturns atrodas no Saules), iekams tālākajā — 36 AU attālumā (līdzīgi Neptūna distancei no Saules).

Centaura Alfa A

Centaura Alfa A (α Cen A) tāpat kā Saule ir klasificējama kā dzeltenais punduris, kura spektrālā klase ir G2V, līdz ar to tās vidējā virsmas temperatūra ir samērā līdzīga Saulei — 5770 K. Taču atšķirībā no Saules tā ir par 10% masīvāka. Arī tās rādiuss ir par 23% lielāks nekā Saulei, padarot to par lielāko zvaigzni Centaura Alfas sistēmā.

Centaura Alfa B

Centaura Alfa B (α Cen B) ir klasificējama kā oranžais punduris, kura spektrālā klase klase ir K1V. Savos izmēros tā ir mazāka gan par Centauru Alfu A, gan par Sauli — tās masa ir aptuveni 90% no Saules masas, kamēr rādiuss ir par 14% mazāks nekā Saulei. Tomēr 2012. gadā astronomiem izdevās atklāt (tiesa, vēl oficiāli neapstiprinātu) citplanētu, kas riņķo ap Centauru Alfu B. Planētai tika dots nosaukums Centaura Alfa Bb, taču tika aprēķināts, ka tās apriņķošanas periods ir tikai 3 dienas, kas nozīmēja, ka, riņķojot tik tuvu zvaigznei, tā bija pārlieku karsta, lai būtu apdzīvota — 1200°C.

Skats no Centaura Alfas sistēmas

Raugoties nakts debesīs no Centaura Alfa sistēmas, Saule būtu pamanāma Kasiopejas zvaigznājā. Turpretī Sīriuss paliktu kā spožākā zvaigzne nakts debesīs ar kopējo redzamības spožumu –1,2.

Starpzvaigžņu ceļojums

Tā kā Centaura Alfa ir vistuvākā zvaigžņu sistēma Saulei, pastāv iespēja, ka tālākā nākotnē tā būs pirmā pieturvieta starpzvaigžņu ceļojumiem Piena Ceļa galaktikā. Diemžēl 4,3 gaismas gadi ir pārlieku liels attālums, lai to sasniegtu tuvākajā laikā. Patlaban ātrākais cilvēces radītais objekts, kas pārvietojas atklātā kosmosā, ir amerikāņu starpzvaigžņu zonde Voyager-1 — taču tai būtu nepieciešami vismaz 73 000 gadi, lai sasniegtu Centaura Alfas sistēmu. Arī konvencionālās raķetes šajā gadījumā nespētu samazināt ceļojuma laiku — ar tām būtu nepieciešami vismaz 165 000 gadi, lai sasniegtu Centaura Alfas sistēmu.