Latvijas Nacionālo bruņoto spēku pakāpes un zīmotnes

Latvijas Nacionālo bruņoto spēku pakāpes un zīmotnes tiek lietotas Latvijas Nacionālo bruņoto spēku militārpersonu pakāpju  atšķiršanai. Līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā Latvijas Bruņoto spēku karavīru dienesta pakāpju apzīmējumi atradās uz apkakles zīmotnēm. Pēc Latvijas valsts neatkarības atjaunošanas Latvijas Nacionālie bruņotie spēki sākotnēji glabāja apkakles zīmotņu tradīciju, bet mūsdienās zīmotnes valkā tikai uz parādes militārā tērpa.

Vēsture

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 28. februārī ar apsardzības ministra pavēli Nr. 13 Latvijas armijā atcēla Krievijas impērijas armijas dienesta pakāpes un izsludināja latviešu karavīru formas tērpa aprakstu. Ietērpa krāsu noteica pelēku, zīmotnes sarkanbaltsarkanā krāsā, cepures kokardi ar austošo sauli. Sākotnējo Latvijas armijā bija šādas dienesta pakāpes: jaunākie apakšvirsnieki (balta svītra uz apkakles zīmotnes), vecākie apakšvirsnieki (balta svītra, iespējams, divas uz apkakles zīmotnes), leitnants (viena piecstaru zvaigzne uz apkakles zīmotnes), virsleitnants (divas piecstaru zvaigznes uz apkakles zīmotnes), kapitans (trīs piecstaru zvaigznes uz apkakles zīmotnes), kopvedis (viena četrstūraina zvaigzne uz apkakles zīmotnes), pulkvedis (divas četrstūrainas zvaigznes uz apkakles zīmotnes), ģenerālis (trīs četrstūrainas zvaigznes uz apkakles zīmotnes). Papildus tika izveidoti arī šādi militārie amati: nodaļnieks (viena sarkana bulta aplī uz piedurknes), posminieks (divas sarkanas sakrustotas bultas aplī), dižkareivis (vada komandieris, divas zelta svītras uz apkakles zīmotnes, divas sarkanas sakrustotas bultas aplī uz piedurknes), posma komandieris (sudraba leņķis), rotas komandieris (divi sudraba leņķi), bataljona komandieris (trīs sudraba leņķi), pulka komandieris (trīs zelta leņķi), brigādes komandieris (viens plats zelta leņķis ar ozollapām), divīzijas komandieris (divi plati zelta leņķi ar ozollapām), armijas komandieris (divi plati zelta leņķi ar sudraba ozollapām uz piedurknes).
Ar Igaunijas armijas virspavēlnieka pavēli 1919. gada 31. martā izveidoja Ziemeļlatvijas brigādi. 1. Valmieras kājnieku pulks un 2. Cēsu kājnieku pulks nēsāja rokas apsējus ar uzrakstiem 1. W. k. p. un 2. Z. k. p. un diagonālu sarkanbaltsarkanu lenti. 
Ar 1919. gada 30. jūlija pavēli Latvijas armijas virsniekiem aizliedza nēsāt Krievijas impērijas armijas uzplečus. Pēc Dienvidlatvijas un Ziemeļlatvijas brigāžu apvienošanas ar 7. augusta un 10. septembra pavēlēm tika noteiktas Latvijas armijas dienesta pakāpes un to apzīmējumi, kādi visumā saglabājušies līdz mūsdienām: kareivis (balta svītra uz tumši sarkanas apkakles zīmotnes), dižkareivis (viena šaura vertikāla svītra uz kareivja apkakles zīmotnes), kaprālis (divas  šauras vertikālas svītras uz kareivja apkakles zīmotnes), seržants (trīs šauras vertikālas svītras uz kareivja apkakles zīmotnes), virsseržants (viena plata vertikāla svītra uz kareivja apkakles zīmotnes), leitnants (viena piecstaru zvaigzne uz kareivja apkakles zīmotnes), virsleitnants (divas piecstaru zvaigznes uz apkakles zīmotnes), kapteinis (trīs piecstaru zvaigznes uz apkakles zīmotnes), pulkvedis-leitnants (viena četrstūraina zvaigzne uz apkakles zīmotnes), pulkvedis (divas četrstūrainas zvaigznes uz apkakles zīmotnes), ģenerālis (trīs četrstūrainas zvaigznes uz apkakles zīmotnes). 1928. gadā papildus ieviesa virsnieka vietnieka dienesta pakāpi, bet 1933. gadā kapteiņa-leitnanta dienesta pakāpi.