Semjuels Reševskis

Biogrāfija

Piedzimis tagadējā Polijā netālu no Lodzas. Šahu iemācījies spēlēt 4 gadu vecumā un drīz vien kļuvis par šaha brīnumbērnu. Jau 8 gadu vecumā sniedzis simultānspēles seansus Eiropā. 1920. gada novembrī viņa vecāki pārcēlušies uz ASV, kur Reševskis turpinājis savas šahista gaitas. 1922. gadā viņš piedalījies Ņujorkas meistaru turnīrā, un bijis jaunākais dalībnieks šo turnīru vēsturē.
Tomēr vecāki izlēmuši, ka bērnam nepieciešama izglītība, tāpēc no 1924. gada līdz 1931. gadam Reševskis pārtraucis piedalīšanos šaha turnīros, jo tajā laikā ieguvis vidējo izglītību. 1934. gadā viņš beidzis Čikāgas universitāti grāmatvedības specialitātē un visu mūžu strādājis šajā profesijā. 1941. gadā Reševskis apprecējās. Ģimenē bija trīs bērni. Reševskis visu mūžu stingri ievēroja jūdaisma reliģiskās tradīcijas un nevienā šaha turnīrā nespēlēja sestdienās.

Šahista karjera

1931. gadā Reševskis uzvarēja ASV atklātajā šaha čempionātā. 1934. gadā Čikāgā viņš dalīja ASV atklātā šaha čempionāta uzvarētāja laurus ar Rubenu Fainu. Reševskis ir 21 reizi piedalījies ASV šaha čempionātos (1936-1981) un 7 reizes kļuvis par šo turnīru uzvarētāju (1936, 1938, 1940, 1941, 1942, 1946, 1969).
Savu starptautisko šaha karjeru Reševskis aizsāka 1935. gadā, kad uzvarēja turnīrā Norfolkā. Pēc tam sekoja uzvara Margates šaha turnīrā, kurā viņš apsteidza Hosē Raulu Kapablanku. 1936. gadā Reševskis dalīja 3. vietu spēcīgajā Notingemas turnīrā. 1937. gadā tika dalīta 1. vieta 1. Ķemeru starptautiskajā turnīrā (kopā ar Vladimiru Petrovu un Salo Floru). 1938. gadā Reševskis dalīja 4. vietu AVRO turnīrā Nīderlandē, kurā piedalījās astoņi tolaik spēcīgākie pasaules šahisti. 1944. gadā Bostonā Reševskis ieguva savu trešo ASV atklātā šaha čempiona titulu.
Pēc Otrā pasaules kara Reševskis tika uzskatīts par vienu no reālākajiem Pasaules šaha čempiona nosaukuma kandidātiem. Viņš piedalījās 1948. gada mačturnīrā par Pasaules čempiona nosaukumu, kas notika Hāgā un Maskavā, un dalīja 3.-4. vietu kopā ar Paulu Keresu. 1950. gadā FIDE viņam kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā lielmeistara nosaukumu (GM). Tomēr Aukstā kara ietekmē Reševskis atteicās piedalīties pretendentu turnīrā Budapeštā 1950. gadā un izlaida kārtējo Pasaules čempiona nosaukuma izcīņas ciklu.
1953. gadā Reševskis labi nospēlēja Cīrihes pretendentu turnīrā, dalot otro vietu ar Paulu Keresu un Dāvidu Bronšteinu, lai gan ilgu laiku līdzīgi cīnījās par kopējo uzvaru turnīrā ar uzvarētāju Vasiliju Smislovu.
Pēdējo reizi Reševskis pretendentu turnīros piedalījās 1968. gadā, kad Amsterdamā zaudēja ceturtdaļfināla maču Viktoram Korčnojam ar 2½:5½ (+0-3=5).
No Reševska maču rezultātiem īpaši jāatzīmē viņa 1961. gada mačs ar Robertu Fišeru, kurš beidzās neizšķirti ar 5½:5½ (+2-2=7). Šajā mačā gan bija paredzētas 16 partijas un tas netika pabeigts, jo Fišers atteicās spēlēt, tomēr Reševskis ir palicis šaha vēsturē kā vienīgais, kuram izdevies nospēlēt neizšķirti maču ar Fišeru. Arī vēlāk attiecības starp abiem ASV vadošajiem šahistiem saglabājās saspringtas, kādēļ Pasaules šaha olimpiādēs tie bieži atteicās spēlēt kopā.
Reševskis ir 8 reizes pārstāvējis ASV šaha olimpiādēs (1937, 1950-1952, 1958, 1964, 1968-1970, 1974), pārsvarā spēlējot pie 1. galdiņa. Kopā ar komandu viņš uzvarēja savā pirmajā olimpiādē 1937. gadā, bet savā pēdējā olimpiādē 1974. gadā kļuva par bronzas laureātu. Individuāli Reševskis ir izcīnījis bronzas medaļu pie 1. galdiņa 1950. gadā.