Visvaldis Lācis

Ģimene

Dzimis Valmierā kā Bruno-Visvaldis Lācis. Tēvs — Eižens Lācis, Pētera dēls, mātes tēvs — Andrejs Olukalns, Andreja dēls, kuriem kopā piederēja trīsdesmit pieci hektāri agrārreformā iegūtas zemes Madonas apriņķa, Lazdonas pagasta, Jaunlazdonas pusmuižas «Vidsētas», tēvs bijis politiskās apsardzības slepenā dienestā priekšnieks līdz 1923. gadam Valmierā, Latvijas Brīvības cīņu pretizlūkošanas dienesta veterāns, nestrādāja saimniecībā, ko pārpirka Anna Dāve. Lācis pats ģimenē izaudzinājis trīs bērnus.

Dalība Otrajā Pasaules karā

Visvaldis Lācis pamatizglītību guvis Rīgas Klasiskajā ģimnāzijā. 1943. gadā iesaukts Latviešu leģionā, kur dienēja 19. divīzijas 44. pulkā. Pabeidzis instruktoru rotas un vada komandieru kursus, leitnants. Piedalījies arī cīņās Kurzemes cietoksnī. Divreiz viegli ievainots. Pēc kara nokļuva filtrācijas nometnēs, bet netika represēts.

Izglītība

Pēc kara, kā eksterns pabeidza Rīgas Raiņa vakara vidusskolu. 1949. gadā uzsāka studijas Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, bet tika izslēgts par brīvdomību. 1952. gadā apprecējies. 1956. gadā sāka apgūt angļu valodu pašmācības ceļā. Apguvis to labā līmenī viņš 1957. gadā iestājās Latvijas Valsts universitātē. Lai arī viņš izcili studējis vairākus kursus un gatavojies gala pārbaudījumiem, tomēr 1961. gadā viņu izslēdza no augstskolas. Pēc tam Visvaldis Lācis uzsāka neklātienes studijas 1. Maskavas Valsts pedagoģiskajā svešvalodu institūtā. 1965. gadā, kad viņam jau bija 41 gads, viņš ieguva augstākās izglītības diplomu. Vēlējies iegūt arī ekonomikas zinātņu kandidātu grādu, tomēr šāda iespēja viņam tika atteikta. Turpmākajos gados viņš nodevās svešvalodu apguvei. Visvaldis Lācis brīvi pārvalda angļu, vācu un krievu valodu, bet zviedru valodā spēj brīvi lasīt un arī sarunāties.

Darbs

Divdesmitā gadsimta astoņdesmitajos — padomju saimniecības «Vestiena» darbinieks.

Sports

Visvaldis Lācis aktīvi nodarbojies ar sportu, turpinot to arī vecumdienās. 2016. gada septembrī viņš 92 gadu vecumā piedalījās Valmieras maratonā un pirmo reizi mūžā veica pilnu maratona distanci, ar rezultātu 8 stundas un 14 minūtes. 2017. gada septembrī viņš 93 gadu vecumā noskrēja Berlīnes maratonu, būdams sacensību vecākais dalībnieks.

Atmodas laikā

Sākoties Trešajai atmodai V. Lācis aktīvi iesaistījās tās norisēs. Vispirms 1988. gadā kopā ar Intu Cālīti, Juri Ziemeli, Jāni Čakstiņu un Imantu Kulinski izveido Neformālās Tautas frontes pagaidu vadību.
1988. gadā iesaistījās Latvijas Tautas frontē, ievēlēts tās valdē. Sabiedrībā kļuva pazīstams ar runām un publicistiku. 1991. gadā bija LNNK priekšsēdētājs.
1993. gadā Visvaldis Lācis bija partijas "Mūsu Zeme" dibinātāju skaitā, no tās saraksta nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās.
1995. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.
1997. gadā Rīgas pilsētas Kurzemes rajona tiesa, izskatot lietu par V. Lāča sadarbību ar VDK, lēmusi, ka viņš nav sadarbojies ar VDK un nav bijis tās ziņotājs.
Vēlāk darbojies pārsvarā publicistikā. Publicējis vairāk kā 300 rakstus, kā arī sarakstījis vairāk kā 10 grāmatas. Lielākoties rakstījis par Latvijas un pasaules vēsturi, kā arī par politiku.

No 2002. gada

2002. gadā V. Lācis piedalījās partijas "Visu Latvijai!" dibināšanā, tomēr pats nekļuva par tās biedru. 2005. gadā viņš iestājās Latvijas Zaļajā partijā un 9. Saeimas vēlēšanās tika ievēlēts Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta. 2007. gadā oktobrī izstājies no Zaļās partijas un ZZS Saeimas frakcijas, jo bija pret Alekseja Loskotova atbrīvošanu no KNAB vadītāja amata un frakcijas vadības spiedienu attiecīgajā Saeimas balsojumā. Pēc izstāšanās no ZZS Saeimā darbojās kā deputāts bez frakcijas, bet 2009. gada Eiropas parlamenta vēlēšanās V. Lācis piedalījās kā partijas "Visu Latvijai!" saraksta pirmais numurs, nebūdams šīs partijas biedrs. Sarakstam nepārvarot procentuālo barjeru, netika ievēlēts Eiropas Parlamentā. 2010. gada aprīlī viņš iestājās partijā "Visu Latvijai!", bet vasarā paziņoja, ka kandidēs 10. Saeimas vēlēšanās no Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, kā arī pievienojās abu politisko spēku kopējai 9. Saeimas frakcijai. Oktobrī tika ievēlēts 10. Saeimā. 2011. gada 8. martā izstājās no "Visu Latvijai!" un no VL-TB/LNNK Saeimas frakcijas. Piešķirts augstais Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums.