Seišelas

Vēsture

Pirmie, kas apmetās uz dzīvi salās bija maldivu un arābu tirgotāji. Vēlāk, tās kļuva par tirdzniecības punktu starp Āfriku un Āziju, un dažkārt par pirātu apmetni. Pirmie eiropieši, kas apmetās uz dzīvi Seišelās bija francūži, un 1742. gadā tie pārņēma pilnīgu kontroli pār salām.
1770. gadā izveidojās pirmā patstāvīgā apmetne, bet 1771. gadā tika izveidota pirmā garšvielu plantācija, lai Francija varētu konkurēt ar Holandi garšvielu tirgū.
Salas kalpoja par vergu tranzīta punktu starp Āfriku, Indiju un Madagaskaru. Nomaļās atrašanās dēļ, salas bieži izmantoja, lai sodītu nevēlamas personas. Uz salām sodu izcietis, piemēram, Francijas troņmatnieks, Luija XVI dēls un Kipras arhibīskaps, kurš vēlāk kļuva par Kipras prezidentu.
Sākot no 1794. gada, salās 14 gadu laikā septiņas reizes mainījās britu un franču pārvaldība. 1811. gadā pēc vairākām kaujām, salas okupēja britu armija. 1814. gadā Parīzes vienošanās noteica, ka salas pieder Britu impērijai.
1853. gadā tika pārtraukta verdzība, un līdz 1976. gadam, Seišelu salas ieguva neatkarību no britu impērijas, un kļuva par vienu no Nāciju Sadraudzības dalībvalstīm. 1977. gadā valstī notika apvērsums, kura laikā tika gāzts pirmais Seišelu prezidents, viņu nomainija Alberts Renē, kurš bija Seišelu prezidents līdz 2004. gadam.
2013. gada janvārī, salās tika izsludināts ārkārtas stāvoklis, tropiskais ciklona dēļ, kurš izraisīja lietusgāzes, plūdus un zemes nogruvumus, iznīcinot simtiem māju.

Ģeogrāfija

Seišelu salu arhipelāgs atrodas Indijas okeāna rietumu daļā 1600 km no Kenijas krastiem, un 2800 km no dienvidrietumu Indijas un 925 km uz ziemeļaustrumiem no Madagaskaras. Kopā arhipelāgā ietilpst 115 salas, no kurām 76 ir koraļļu izcelsmes, savukārt pārējās ir uz granīta iežu pamata un ir kontinentālas izcelsmes, bet nav vulkāniskas. Kopējā salu platība ir 451 kvadrātkilometri.
Mae ir galvenā sala un ir 153 kvadrātkilometru liela, uz tās atrodas valsts galvaspilsēta Viktorija. Šajā salā dzīvo 80% no visiem valsts iedzīvotājiem. Koraļļu salas ir vidēji 1,5 metrus virs jūras līmeņa, lielākais augstums sasniedz 9 līdz 15 metrus virs jūras līmeņa. Tajā pašā laikā granīta salas paceļas līdz pat 100 m virs jūras līmeņa. Lielāko daļu no salām klāj krāšņa un plaukstoša augu valsts. Tipiska Seišelu pazīme ir baltas smilšainas pludmales.
Tā kā uz salām ir ierobežoti svaiga ūdens krājumi, tad vietējie iedzīvotāji lielākoties dzīvo mazos ciematiņos, kuros vidēji dzīvo līdz 100 cilvēkiem. Daudzas no salām kalpo kā ligzdošanas vietas putnu kolonijām.

Klimats

Seišelu salas atrodas nedaudz uz dienvidiem no ekvatora, tāpēc Seišelu salās valda tropu klimats, bet no novembra līdz aprīlim ir lietus sezona, ko nosaka musonu lieti. Janvāris ir vismitrākais gada mēnesis, un visvairāk nokrišņu ir galvenajā Mae salā un Silhouette salā. No maija līdz oktobrim galvenokārt ir saulains un sauss laiks. Jūlijs un augusts ir sausākie gada mēneši. Gaisa temperatūra svārstās no 24ºC līdz 31ºC, vidējais gaisa mitrums ir 80%.

Iedzīvotāji

Salām nav savu pamatiedzīvotāju, tāpēc salu populāciju veido imigranti no citām valstīm. Lielākās etniskās grupas veido francūžu, afrikāņu, indiešu un ķīniešu pēcteči, kuri salās ieradās 19. gadsimtā. Oficiālās valodas ir angļu, franču un seišelu kreolu valoda, kura ir veidojusies no franču valodas. Vidējais iedzīvotāju vecums Seišelu salās ir 32 gadi, bet vidējais mūža ilgums ir 73 gadi.
Kopumā uz salām dzīvo 86 525 iedzīvotāju, 86% no tiem ir seišelieši jeb iebraucēju pēcteči, 3% briti, 1,8% francūži, 0,5% ķīnieši, 0,3% indieši un 1,2% citas minoritātes. Lielākā daļa iedzīvotāju jeb 90% no 86 525 iedzīvotājiem dzīvo uz Mae salas, 9% uz Preslinas un Ladiga salām, bet atlikušais 1% no iedzīvotājiem uz pārējām Seišelu salām.

Reliģija

Lielākā daļa no Seišelu salu iedzīvotājiem jeb 93,2% ir kristieši, 2,1% — hinduisti, 1,1% — islāmticīgie, 1% ir budisti, un 1,5% ir citu reliģiju sekotāji, bet 1,5% no salu iedzīvotājiem ir ateisti. No kopējā kristiešu skaita 82,2% ir katoļi, 6,4% ir anglikāņi, 1,1% ir Septītās dienas adventisti, bet 3,4% citas ar kristietību saistītas releģijas.

Tūrisms

Kopš 1971. gada, kad atvēra Seišelu Starptautisko lidostu (SEZ), tūrisms ir kļuvis par salu iedzīvotāju galveno ieņēmumu avotu, tāpēc arī liela daļa darbojas apkalpošanas sfērā. Pēdējos gados, varasiestādes piesaista ārzemju investīcijas, lai uzlabotu tūrismu nozares kvalitāti, atverot jaunas viesnīcas un kūrortus. Katru gadu Seišelu salas vidēji apmeklē 200 000 tūristu. Salas ir iecienīts galamērķis aktīvas atpūtas cienītājiem, jaunlaulātajiem un citiem. 2011. gadā Seišelās medusmēnesi pavadīja Anglijas Princis Viljams un viņa sieva Keita.
Kopš 1991.-1992. gada, kad salas piedzīvoja milzīgu tūrisma kritumu dēļ Persijas līča kara, varasiestādes ir sapratušas, ka tūrisms ir ļoti neaizsargāts ieņēmumu avots. Tāpēc valstī sāka attīstīt citas nozares, lai samazinātu atkarību no tūrisma nozares, veicināja lauksaimniecības, zvejniecības, maza mēroga rūpniecības un finanšu nozaru attīstību.