Septembra klimats Latvijā

Temperatūra

Mēneša vidējā maksimālā gaisa temperatūra ir no +15 līdz +17 grādiem. Līdz šim reģistrētā absolūti maksimālā gaisa temperatūra ir no 28 līdz 32 grādiem un ir uzstādīta galvenokārt 1992. gadā. Lai gan mēneša vidējā minimālā gaisa temperatūra ir +6, +10 grādi, ar salnu iespējamību gan gaisā, gan uz augsnes visā Latvijas teritorijā ir jārēķinās visu septembri. Līdz šim reģistrētā absolūti minimālā gaisa temperatūra ir no −2, −4 grādiem jūras piekrastes rajonos līdz −7 grādiem Vidzemes augstienē (Zosēnos) un ir uzstādīta 1976. un dažādos citos gados.

Nokrišņi

Septembrī vidēji 14—17 dienās ar nokrišņiem to vidējā mēneša summa ir 72 mm. Valsts lielākajā daļā mēneša nokrišņu daudzums ir 60—80 mm, Rietumkursas un Vidzemes augstieņu rietumu daļā pieaugot līdz 90—95 mm. Ar nokrišņiem visbagātākais septembris kopumā Latvijā ir bijis 1950. un 1978. gados, tad mēneša nokrišņu daudzums vidēji Latvijā bija 135—136 mm. 1950. gadā Rūjienā reģistrēts arī līdz šim vislielākais Latvijā septembra mēneša nokrišņu daudzums — 256 mm. Līdz šim vislielākais septembra mēneša nokrišņu daudzums Latvijas rietumu daļā ir reģistrēts 1957. gadā Pāvilostā — 217 mm, bet centrālajos rajonos — 1986. gadā Rīgas rajona Ropažu novada Zaķos — 200 mm. Vismazāk nokrišņu septembrī kopumā Latvijā ir bijis 1949. gadā, tad mēneša nokrišņu daudzums vidēji Valstī bija tikai 9 mm, bet dažviet mēneša nokrišņu daudzums nesasniedza pat 1 milimetru. Sauss laiks bijis arī 2000. un 2003. gadu septembrī, kad mēneša nokrišņu daudzums kopumā Latvijā bija tikai 23—27 mm.
Septembrī dienā ar nokrišņiem to daudzums vidēji ir 4—5 mm. Līdz šim vislielākais diennakts nokrišņu daudzums ir reģistrēts 1950. gada 23. septembrī Valmieras rajona Burtnieku novadā (89 mm) un Rūjienā (88 mm). Latvijas rietumu rajonos līdz šim vislielākais diennakts nokrišņu daudzums ir bijis 2001. gadā Liepājas rajona Rucavā — 67 mm, bet centrālajā daļā — 2000. gadā Jelgavas rajona Līvbērzes pagasta Baložos — 71 mm.

Vējš

Septembrī Latvijā vējš pārsvarā pūš no dienvidrietumiem un rietumiem. Mēneša vidējais vēja ātrums ir 3, jūras piekrastē 4—5 m/s. Pašā Baltijas jūras piekrastē katru gadu septembrī vēja ātrums (10 minūtēs vidējā vēja ātruma vērtība) var sasniegt mēreni stipra vēja spēku (8 m/s), vidēji reizi 20 gados var tikt novērotas vētras (20,8—24,4 m/s), bet vidēji reizi 50 gados vēja ātrums var sasniegt stipras vētras spēku (24,5—28,4 m/s). Līdz šim vislielākais septembrī Baltijas jūras piekrastē reģistrētais vēja ātrums ir 26 m/s, tas ir novērots 1969. gada 22. un 23. septembrī Ventspilī un atbilst stiprai vētrai. Valsts iekšzemes rajonos līdz šim septembrī reģistrētais vislielākais vēja ātrums ir 20 m/s (1969. gada 23. septembrī Saldū). Pēc novērojumu staciju datiem līdz šim vislielākais vēja ātrums brāzmās Latvijas rietumu daļas jūras piekrastē ir bijis 34 m/s un ir novērots 1962. gada 12., 13. septembrī un 1964. gada 18. septembrī Ventspilī. Kurzemes iekšzemes rajonos līdz šim vislielākais vēja ātrums brāzmās ir bijis 36 m/s (1977. gada 13. septembrī Aucē) un 34 m/s (1969. gada 23. septembrī Saldū), centrālajos un austrumu rajonos līdz šim visstiprākās vēja brāzmas ir bijušas 28 m/s (Dobelē, Jelgavā, Ainažos, Skrīveros un Viļakā).

Citas parādības

Migla septembrī piekrastes rajonos ir vidēji 2—3, iekšzemē 4—7 reizes mēnesī, atsevišķos gados dažādās vietās Latvijā dienu skaits ar miglu var sasniegt 9—15. Rudenim iestājoties, retāk ducina pērkona negaiss — vidēji 1—2, maksimāli 3—9 dienas mēnesī. Vidēji reizi 5 gados, bet pie labvēlīgiem apstākļiem līdz 3 reizēm mēnesī, iespējama krusa.
Kā ļoti reta parādība, septembra beigās ir iespējams īslaicīgs sniegs. Visagrāk — 1973. gada 23. septembrī — tas reģistrēts Rēzeknē, sniega segas biezums šīs dienas rītā bija 3 cm. 1966. gada 28. septembra rītā balta bija Alūksnē — sniega segas biezums šeit sasniedza 5 cm. 1986. gada 26. septembrī īslaicīga snigšana bija vērojama arī Rīgā.