google/wiki40b huggingface dataset:
Kirsans Iļumžinovs

Jaunība

Piedzimis ģimenē, kura pārcietusi kalmiku deportācijas 1943. gadā un atgriezusies dzimtenē pēc Josifa Staļina nāves. No bērnības interesējies par šahu un 1976. gadā uzvarējis Kalmikijas šaha čempionātā. No 1979. līdz 1980. gadam strādājis par montieri rūpnīcā Elistā. Pēc tam divus gadus dienējis armijā, pēc obligātā karadienesta atgriezies rūpnīcā. No 1983. līdz 1989. gadam mācījies Maskavas Valsts Starptautisko attiecību institūtā, apguvis japāņu valodu un kultūru. No 1989. līdz 1990. gadam strādājis par pārdošanas vadītāju Japānas un PSRS autobūves kopuzņēmumā, pēc tam no 1990. līdz 1993. gadam bijis uzņēmuma SAN Corporation prezidents. Bijis veiksmīgs biznesmenis un savas darbības laikā kļuvis par miljonāru.

Politiskā karjera

1993. gadā Iļumžinovs tika ievēlēts par Kalmikijas Republikas pirmo prezidentu. Pēc savas ievēlēšanas izveidoja prezidenta pārvaldi un koncentrēja visu varu savās rokās. 1995. gadā pirmstermiņa vēlēšanās Iļumžinovs tika pārvēlēts amatā uz 7 gadiem. Arī 2002. gadā viņš tika atkārtoti pārvēlēts. Iļumžinovs kā politiķis izcēlās ar savdabīgu vēlēšanu platformu, kurā katram iedzīvotājam tika solīts pabalsts 100 ASV dolāru apmērā un mobilais telefons. Lai izceltu Kalmikijas reliģisko toleranci, republikā tika uzbūvēta katoļu baznīca, mošeja, sinagoga, 22 pareizticīgo baznīcas un 30 budistu tempļi. Kalmikijas skolu pirmajās trīs klasēs kā obligāts priekšmets tika ieviests šahs.

FIDE prezidents

Kopš 1995. gada novembra līdz 2018. gada oktobrim Iļumžinovs bija Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) prezidents. Viņa prezidentūras sākums nebija viegls šaha pasaulei, jo blakus FIDE pastāvēja arī Profesionālā šaha asociācija, un reāli eksistēja divi paralēli Pasaules čempioni šahā ar saviem izcīņas cikliem. Taču Iļumžinovam izdevās pārvarēt šīs grūtības. Tā kā šaha sacensībām trūka sponsoru, tad Iļumžinovs izcēlās kā daudzu spēcīgāko šaha sacensību sponsors. Jau pirms savas ievēlēšanas prezidenta amatā viņš bija galvenais Pasaules šaha olimpiādes sponsors Maskavā 1994. gadā. Pēc savas ievēlēšanas Iļumžinovs organizēja Elistā maču par Pasaules šaha čempiona nosaukumu 1996. gadā un Pasaules šaha olimpiādi 1998. gadā, bija galvenais sponsors Pasaules šaha čempionātiem pēc izslēgšanas sistēmas 1997., 1998. un 1999. gados. Lai gan dažādos laikos Iļumžinovs tika kritizēts no vairākiem vadošajiem šahistiem, tostarp arī no Anatolija Karpova un Garija Kasparova, tomēr Iļumžinovam izdevās vairrākārt pārvēlēties FIDE prezidenta amatā (2006, 2010). Arī abi Pasaules šaha čempionu tituli tika apvienoti vienā, kad 2006. gadā notika Vladimira Kramņika un Veselina Topalova mačs. Kramņiks uzvarēja ar 8½:7½ un kļuva par FIDE Pasaules čempionu šahā, izbeidzot divvaldību šaha pasaulē. Pēc šī mača FIDE atgriezās pie stingrākas un pārdomātākas Pasaules šaha čempiona izcīņas kārtības gan vīriešiem, gan sievietēm.
Iļumžinovs ir daudzkārt viesojies Latvijā, lai veicinātu šaha attīstību. Viņš ir atklājis tradicionālos starptautiskos šaha turnīrus «Liepājas rokāde», «RTU Open», kā arī bijis oficiālā vizītē Saeimā, lai panāktu plašāku valsts atbalstu šaham.
Cylindrocline commersonii

Izplatība un veģetācija

Sastopams tropu lietus mežos ap Lepouce kalnu no 790 līdz 812 m v.j.l.
Zaļā dobziede

Apraksts

Daudzgadīgs, 10-30 cm augsts lakstaugs. Gumi pirkstaini. Stublājs stāvs, diezgan spēks, dzelteni zaļs. Stublāja apakšdaļā lapas lielas, makštveidas un eliptiskas. Augšdaļā mazākas lancetiskas lapas. Pieziedlapas īsas, īlenveida. Ziedkopa skraja. Zieda krāsa variē no zaļgandzeltenas līdz sārti brūnai. 
Lūpa vesela, garāka nekā citas apziedņa daļas, galā trīsdaivaina. Piesis iss. Auglis - stāva, eliptiska pogaļa. Latvijā zied jūnijā.

Izplatība

Aug gandrīz visā Eiropā, dažviet Ziemeļamerikā un Āzijā.

Biotopi

Aug gan sausās gan mitrās, ekstensīvi izmantojamās pļavās, retāk skrajos mežos. Augsnēs parasti sastopama neliela grupe vai atsevišķi eksemplāri. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana, mēslošana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.
Agnese Pastare

Karjera

2009. gada Eiropas U-23 čempionātā viņa izcīnīja 6. vietu ar rezultātu 1.36:59. 2007. gada Eiropas junioru čempionātā A. Pastare 10 000 m soļošanā izcīnīja 8. vietu ar rezultātu 49:07,36 minūtes. 2010. gada Eiropas vieglatlētikas 2.līgas čempionātā sportiste ar jaunu personisko rekordu (17:21,72 minūtes) izcīnīja 6. vietu 5000 m skrējienā. Vairākkārt startējusi Latvijas—Zviedrijas mačos. Piedalījās 2011. gada Pasaules čempionātā, kur ar rezultātu 1.37:48 ierindojās 28. vietā. Viņa bija kvalificējusies startam 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Tajās ieņēma 24. vietu, uzstādot jaunu sezonas labāko rezultātu. 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā, Krievijā, izcīnīja 23. vietu.
Vairākas reizes uzvarējusi Latvijas čempionātā.
Viņa ir labākā rezultāta īpašniece Latvijā 10 km soļošanā (46:36,0), kā arī rekordiste 20 km soļošanā (1.29,55).
Trenējas pie pieckārtējā Latvijas čempiona Georga Gutpelca, taču karjeras sākumā trenējusies pie Zigurda Karola.
Šampēteris

Vēsture

1683. gada kartē šeit atzīmēta Prēstinga  (Prästingshof) un Ludendorfa (Ludendorfshof) muiža un Skudru krogs. 1782. gadā muižiņas īpašniece bija Anna Ulrika fon Fītinghofa, kas tās nodēvēja par Šampētera muižu (Hof Champêtre no franču: champêtre — "lauciniecisks").
1795. gadā muiža nonāca Oto Heinriha fon Īgelštrēma īpašumā. 
1797. gadā Šampētera muižas teritorijā atradās divas latviešu brīvzemnieku saimniecības un krogs. 19. gadsimtā muižas zemi sadalīja apbūves gabalos, ko pārdeva vai iznomāja. 1803. gadā te nodibināja etiķa manufaktūru, 1856. gadā alus darītavu, 1899. gadā litogrāfiju. 19./20. gs. mijā muižiņa piederēja fon Derksu ģimenei.
1919. gadā Šampēteri administratīvi iekļāva Rīgas pilsētas teritorijā. Pēc otrā pasaules kara muižas dzīvojamajā ēkā bija iekārtoti dzīvokļi, bet 1998. gadā muižas koka dzīvojamo ēku nojauca. Šobrīd apskatāma daļa no bijušā muižas parka ar nelielo dīķīti.
Kurzemes plānošanas reģions

Kurzemes plānošanas reģions ir viens no pieciem Latvijas plānošanas reģioniem. Reģions aizņem Latvijas rietumu daļu un tā teritorija pārsvarā sakrīt ar Kurzemes novada teritoriju. Reģions kā juridiska persona izveidots 2006.gada beigās. To veido lēmējinstitūcija "Kurzemes plānošanas reģiona attīstības padome" un izpildinstitūcija "Kurzemes plānošanas reģiona administrācija".
Kopš 2013.gada 30.jūlija Kurzemes plānošanas reģiona Attīstības padomes priekšsēdētāja ir Kuldīgas novada domes priekšsēdētāja Inga Bērziņa.
Kurzemes plānošanas reģiona attīstības padomes funkcijas ir : 
- noteikt Kurzemes plānošanas reģiona ilgtermiņa (10 un vairāk gadu) attīstības galvenos pamatprincipus, mērķus un prioritātes;
– nodrošināt Kurzemes plānošanas reģiona attīstības koordināciju atbilstoši reģionālās attīstības plānošanas dokumentos noteiktajiem galvenajiem pamatprincipiem, mērķiem un prioritātēm;
– vadīt un uzraudzīt Kurzemes plānošanas reģiona attīstības programmas un teritorijas plānojuma izstrādi un ieviešanu, kā arī nepieciešamo grozījumu izstrādi un ieviešanu;
– apstiprināt Kurzemes plānošanas reģiona attīstības programmu un teritorijas plānojumu un to grozījumus;
– nodrošināt Kurzemes pašvaldību sadarbību un Kurzemes plānošanas reģiona sadarbību ar nacionālā līmeņa un starptautiskajām institūcijām reģionālās attīstības atbalsta pasākumu īstenošanā;
– izvērtēt nacionālā plānojuma, nacionālā attīstības plāna, Vienotā programmdokumenta, u.c. nacionālo un nozaru attīstības programmu atbilstību Kurzemes plānošanas reģiona attīstības programmai un teritorijas plānojumam un neatbilstības gadījumos ierosina grozīt nacionālā līmeņa attīstības plānošanas dokumentus vai lemj par grozījumiem Kurzemes reģiona plānošanas dokumentos;
– noteikt plānošanas reģiona institucionālo struktūru;
- apstiprināt padomes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un KPR administrācijas vadītāju.
Kurzemes plānošanas reģiona teritoriju veido šādas administratīvās teritorijas: 18 novadi – Alsungas, Kuldīgas, Skrundas, Grobiņas, Rucavas, Nīcas, Priekules, Vaiņodes, Durbes, Pāvilostas, Aizputes, Saldus, Brocēnu, Dundagas, Talsu, Rojas, Mērsraga un Ventspils novadi, kā arī 2 lielās pilsētas – Liepāja un Ventspils.
1960. gada vasaras olimpiskās spēles

Spēļu rīkošanas vietas izvēle

Roma par 17. vasaras olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta 1955. gada 19. jūnijā Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Parīzē, Francijā. Roma par spēļu rīkošanas tiesībām apsteidza Lozannu, Detroitu, Budapeštu, Briseli, Mehiko un Tokiju.
Korejas aristokrātijas tituli

Monarhu ģimenes tituli Korejā Čosonas dinastijas laikā (1392.-1910.)

Titulu nosaukums dots gan hangila, gan handžas rakstībā.
Ivars Veits

Publikācijas un citas profesionālās aktivitātes

Vairāk nekā 200 zinātniskās publikācijas vācu, spāņu, angļu un latviešu valodā par akustiskiem tematiem, to starpā arī 6 grāmatas  .
Ilggadējs pasniedzējs Ķīles (Kiel) Universitātē, Nirnbergas (Nürnberg) Inženierskolā un Eslingenes (Esslingen) Tehniskajā Akadēmijā.
Kopš 2005. gada pasniedzējs Vīsbādenes Augstskolā; zinātnes nozare — akustika.
Piedalījies daudzos zinātniskos kongresos kā referents: Rietumeiropā, Āzijā, Austrālijā un abos Amerikas kontinentos.

Citi sabiedriskie darbi

1980. gadā Latviešu Inženieru biedrības Vācijā (LIB-V) līdzdibinātājs un tās pirmais vicepriekšsēdētājs. Vēlāk vairākus gadus tās priekšsēdētājs.
1982. gadā 6. Latviešu Tehnisko Zinātņu kongresa (LTZK) zinātnisko daļu vadītājs. Šis sestais kongress toreiz notika Minsterē, Vācijā.
Latviešu Tehniskās Terminoloģijas Vārdnīcas (LTTV) redakcijas ASV loceklis. Vārdnīcai I. Veits sarakstījis vairāk nekā 1700 terminus par akustiku latviešu, angļu un vācu valodā.
Aktīvi piedalījies pirmā SOS-Bērnu ciemata celšanā Latvijā — Īslīcē, Bauskas rajonā.
Kruhlaje

Vēsture

Rakstos no 1524. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Pilsētas tiesības no 2016. gada.
2015. gada 13. novembra terora akti Parīzē

Stade de France

Pie Stade de France nacionālā stadiona tika sarīkoti trīs pašnāvnieku sprādzieni, kurus varēja dzirdēt ne tikai stadionā, bet arī spēles TV tiešraidē.
Lai arī komandu treneri tika informēti par uzbrukumiem, tika izlemts spēlētājiem neko neteikt un turpināt spēli. Spēlē Francija uzvarēja ar 2—0. Informācija par ārpusē notiekošo pienāca neskaidra, jo stadionā ir slikta mobilo sakaru kvalitāte. Apmeklētāji netika informētāji par notiekošo, lai neradītu lieku paniku. Pēc spēles beigām 80 000 skatītāju tika organizēti evakuēti no stadiona pa trim izejām.

Slaktiņš Bataclan teātrī

Asiņainākais uzbrukums tika īstenots Bataclan teātrī, kurā notika rokmūzikas koncerts. Ar AK-47 bruņoti uzbrucēji šeit apšāva koncerta apmeklētājus.
Parīzes 11. rajonā uz Boulevard Voltaire esošajā teātra ēkā, kas pārvērsta par koncertzāli, notika ASV rokgrupas Eagles of Death Metal koncerts, kuru skatījās ap 1500 cilvēku. Apmēram stundu pēc koncerta sākšanās ēkā iegāja četri ar AK-47 bruņoti vīrieši, un ar saucieniem Allahu akbar sāka šaut cilvēkos. Šaušana turpinājās apmēram 20 minūtes, ļaujot uzbrucējiem vairākas reizes pārlādēt ieročus.
Ap 22.00 uzbrucēji sagrāba 60 -100 ķīlnieku grupu, kurus sāka nogalināt dažas stundas vēlāk. Apmēram plkst. 00.15 14. novembra rītā policija iebruka teātrī. Policijas akcija turpinājās līdz 00:58, un tās laikā divui no uzbrucējiem detonēja pašnāvnieku jostas, bet trešo nošāva policija.

Uzbrucēji

14. novembrī tika arestēti seši terorista Omāra Mostefai ģimenes locekļi.
Reidos Beļģijā tika arestēti vairāki saistībā ar Parīzes uzbrukumiem aizdomās turētie. Uzbrukumā izmantotās automašīnas bija noīrētas Beļģijā. Tās noīrējušais bija Beļģijā dzīvojošs Francijas pilsonis, šis vīrietis un divi līdzbraucēji tika arestēti pie Beļģijas robežas.
1984. gada vasaras olimpiskās spēles

Spēļu rīkošanas vietas izvēle

Losandželosa par 23. vasaras olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta 1978. gada 18. maijā Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Atēnās, Grieķijā bez balsojuma veikšanas, jo nebija citu kandidātu.
Pļaviņu HES

Vēsture

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1947. gadā PSRS projektēšanas institūts „Hidroenergoprojekts” izstrādāja Daugavas izmantošanas komplekso programmu, kas paredzēja trīs nelielu Daugavas hidroelektrostaciju būvi pie Aizkraukles ar 8,4 m kritumu, pie Kokneses ar 21,4 m kritumu un pie Pļaviņām ar 16,7 m kritumu. Vēlāk projektēja divu spēkstaciju celšanu — Miemēnu HES ar 16 metru kritumu un Pļaviņu HES ar 24 metru kritumu. 1955. gadā mazo HES projektus apvienoja un pieņēma lēmumu Daugavas kanjonā ar kritumu 40 m uzbūvēt vienu lielu HES, uzstādot 10 hidroagregātus ar kopējo jaudu 825 MW.
Pļaviņu HES celtniecības direkcijas galvenais inženieris un bijušais Daugavas HES kaskādes direktors Harijs Jaunzems pauda viedokli, ka latviešu inteliģences protesti pret Staburaga appludināšanu 1964. gadā nākuši pārāk vēlu, jo “Ja šis protests būtu izteikts piecdesmito gadu vidū vai beigās, varbūt būtu projektētas divas HES: Miemēnu un Pļaviņu, kaut arī izmaksas būtu par 50 — 70% lielākas.”
No 1991. līdz 1996. gadam tika veikta Pļaviņu HES četru hidroagregātu rekonstrukcija, un no 1999. līdz 2001. gadam vēl divu, kas ļāva paaugstināt stacijas jaudu un efektivitāti. 35 gadu laikā kopš nodošanas ekspluatācijā Pļaviņu HES kopumā izstrādājusi vairāk nekā 50 teravatstundu elektroenerģijas.

Raksturojums

Pļaviņu HES tika konstruēta kā maksimumslodžu elektrostacija, kas tiek iedarbināta tikai diennakts stundās, kad elektroenerģijas patēriņš ir vislielākais. Savukārt pavasara palu periodā aptuveni 4—6 nedēļas ūdens pieplūdums Daugavā ir pietiekami liels, lai nodrošinātu Pļaviņu HES un pārējo Daugavas hidroelektrostaciju darbību bāzes režīmā. Palu sezonā Daugavas hidroelektrostaciju izstrādes apjomi ir pietiekami, lai Latvijai ļautu elektroenerģiju arī eksportēt. 
Elektrostacija ir būtiski atšķirīga no lielākās daļas līdzīgas jaudas elektrostaciju ar to, ka tās ēka, ņemot vērā elektrostacijas lielo jaudu, ir ļoti kompakta un tās ūdens pārgāznes un ražošanas telpas apvienotas vienotā blokā, kurā ir ierīkots arī autotransportam paredzēts tunelis. Elektrostacija izstrādāto elektroenerģiju nodod 330 kilovoltu tīklā.
Valērijs Agešins

Biogrāfija

Dzimis 1972. gadā Liepājā. Mācījās Liepājas A. Puškina 2. vidusskolā, studēja Kaļiņingradas Valsts universitātē, ko absolvēja 1994. gadā, iegūstot vēstures skolotāja specialitāti. 1998. gadā Latvijas Universitātē ieguva pedagoģijas maģistra grādu. 2002. gadā ieguva arī jurista izglītību, absolvējot Baltijas Krievu institūtu. 
No 1994. līdz 2002. gadam strādāja par vēstures skolotāju Liepājas 2. vidusskolā, paralēli no 1995. līdz 1999. gadam bijis pasniedzējs Sociālo tehnoloģiju augstskolā. Kopš 1999. gada pasniedzējs Baltijas Krievu institūta (vēlāk Baltijas Starptautiskās akadēmijas) Liepājas un Ventspils filiālēs.

Politiskā darbība

Politikā iesaistījies 2001. gadā, kad no PCTVL saraksta ievēlēts Liepājas pilsētas domē. Jau gadu vēlāk ievēlēts 8. Saeimā, kur bija viens no jaunākajiem deputātiem. 2003. gadā pievienojās Tautas Saskaņas partijas Saeimas frakcijai pēc tam, kad partija izstājās no apvienības PCTVL.
Piedalījies divās Eiropas Parlamenta vēlēšanās (2004. un 2009. gadā, bet nav guvis vēlētāju atbalstu), toties no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta ticis ievēlēts 9. Saeimā, 10. Saeimā un 11. Saeimā. Parlamentā darbojies Juridiskajā komisijā un Eiropas lietu komisijā. 2014. gadā ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta.
2017. gadā ievēlēts Liepājas domē. 2018. gada Saeimas vēlēšanās ievēlēts 13. Saeimā.
Valsts (sabiedrības attīstības stadija)

Izcelšanās teorijas

Pastāv vairāks teorijas par valsts izcelšanos. Viena no tām hidrauliskā teorija, kuru 1957. g. izvirzīja K. Vitfogels , — agrās valstis attīstījās, jo tika izgudrotas irigācijas sistēmas.
Otrā ir piespiedu teorija, kuru 1970. g. piedāvāja R. Karinero, — agrās valstis izveidojas, jo izcēlās kari, un uzvarētāji tādos karos nodibināja savs varas struktūras.
Trešā ir šķiru teorija, kas balstās uz K. Marksa un F. Engelsa teorijām, — valsts radās šķiru cīņā, un valsts varu uzturēja valdošā kārta izplatot mītu, ka valsts nepieciešama, lai uzturētu kārību.
Ceturtā ir sabiedriskā līguma teorija, kas balstās uz T. Hobsa, J. Loka, Ž. Ž. Russo 18. -19. gs. filozofijas. Pamatideja ir tāda, ka cilvēki piekrita atdot daļu savas brīvības, lai pretī saņemtu drošību.
Piektā ir brīvprātības teorija, ko 1936. g. piedāvāja G. Čailds. Zemkopība atļāva dažiem specializēties kāda amatniecības nozarē, kas atkal atļāva dažiem uzsākt īpaši intensīvas tirgus attiecības un sabiedrība vienojās, lai saturētu kopā atšķirīgās grupas.
Sestā ir E. Gidensa teoriju par sadarbību un informācijas pārņemšanu no citām vietām.
Bet šobrīd vispārpieņemtākā šķiet ir daudzu iemeslu teorija, ko pirmo reizi piedāvāja 1960. g. R. Adams, ka tikai apvienojot visas minētās teorijas vienā iemeslu kompleksā, varēja izcelties agrās valstis.
Maltas pagasts

Daba

Atrodas Latgales augstienes Maltas pazeminājumā. Augstākā vieta ir Zvona kalns (206 m vjl) pagasta dienvidaustrumos.

Vēsture

Līdz 1925. gadam Maltas pagastu sauca par Rozentavas pagastu, tā nosaukums bija aizgūts no Rozentavas muižas, kas 18. gadsimta sākumā piederēja A. Felkerzāmam, 18. gadsimta beigās un 19 gadsimta 1. pusē — Šadursku, bet 19. gadsimta 2. pusē — Bogomelecu dzimtai. 1836. gadā caur tagadējā Maltas pagasta teritoriju tika izbūvēts Pēterburgas — Varšavas lielceļš, bet 1861. gadā dzelzceļa līnija Pēterburga—Varšava, 1901. gadā atklāta dzelzceļa stacija Antonopole. Pie Rozentavas muižas (poļu: Rozantowo) virzienā uz jaunuzbūvētās dzelzceļa stacijas pusi veidojās jauna apdzīvota vieta Borovaja (krievu: Боровая, no бор - sils), kas, pateicoties izdevīgajam novietojumam četru ceļu krustojumā un dzelzceļa malā, drīz kļuva par galveno apkārtnes tirdzniecības vietu.
Pēc 1920. gada zemes reformas tālaika Rozentavas pagasta teritorijā esošo Rozentavas muižu (poļu: Rozantowo) sadalīja 221 vienībā 1720 ha kopplatībā, Zesnas Jalaukas (Zosnas) muižu 76 vienībās 1270 ha kopplatībā, Prezmas muižu (Preźma) 144 vienībās 1132 ha kopplatībā, Spēļu (Špieļu) muižu 93 vienībās 836 ha kopplatībā, Glušņevas (Lūznavas) muižu 54 vienībās 770 ha kopplatībā, Garkalnu muižu (Garykolna) 35 vienībās 494 ha kopplatībā, Zamostjes muižu 55 vienībās 435 ha kopplatībā, Maltas muižu (Malta) 39 vienībās 366 ha kopplatībā, Virtūkšņa muižu 23 vienībās 298 ha kopplatībā, Antonopoles muižu 10 vienībās 203 ha kopplatībā. 1935. gadā Maltas pagasta platība bija 216 km² un tajā dzīvoja 9913 iedzīvotāji. 1936. gadā Borovaju pārdēvēja par Maltas ciemu, un tolaik tas bija lielākais ciems Rēzeknes apriņķī.
1945. gadā Maltas pagastā izveidoja Bičku, Bondaru, Garkalnu, Maltas, Prezmas, Špēļu, Vertukšņas un Zosnas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja.
Maltas ciemam 1950. gadā piešķīra strādnieku ciemata (no 1961. gada — pilsētciemata) statusu. Malta no 1950. gada līdz 1959. gadam bija Maltas rajona centrs, vēlāk ietilpa Rēzeknes rajonā. Maltas ciematam 1957. gadā pievienoja likvidēto Bičku ciemu, izveidojot Maltas lauku teritoriju, kurai 1960. gadā pievienoja Špēļu ciema padomju saimniecības «Malta» un sanatorijas «Rāzna» teritoriju, 1965. gadā pievienoja Rušenicas ciema kolhoza «Putj k komuņizmu» teritoriju, bet zooveterinārā tehnikuma «Malta» teritoriju pievienoja Špēļu ciemam. 1973. gadā vēl daļu teritorijas pievienoja Špēļu ciemam, bet 1977. gadā daļu Pušas ciema teritorijas pievienoja Maltas lauku teritorijai. 1991. gadā Maltai atņēma pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Maltas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.
Interneta bibliotēka Atlants

Interneta bibliotēkas Atlants misija

Interneta bibliotēkas Atlants misija ir izglītības kvalitātes veicināšana, zināšanu apkopošana, un kvalitatīvu tiešsaistes izziņu pakalpojumu sniegšana visplašākajam interesentu lokam.

Interneta bibliotēkas Atlants vēsture

Atlants.lv ir SIA "CDI" struktūrvienība, kas dibināta 2002. gadā. 2007. gada 20. februārī ir ieguvusi oficiālu bibliotēkas statusu un ir reģistrēta Bibliotēku reģistrā ar numuru BLB1913.
Pašā

Etimoloģija

Etimologi uzskata, ka vārds cēlies no persiešu vārda padšahs, kas ir apzīmējums karalim vai imperatoram un turku vārda baş ağa (citā dialektā paş), galvas-kungs. Senajā turku valodā nepastāvēja atšķirības starp burtu b un p. Sākotnēji arī eiropiešu valodās šo vārdu pārnesa ar pirmo burtu b.

Uzruna

Parasti titulu pašā liek pēc personas vārda. Neskatoties uz to, ka tituls netiek pārmantots, angļu valodā to pieņemts uzskatīt par personas pilnā vārda sastāvdaļu. Titula īpašnieka dēls bija tiesīgs lietot titulu paşazade, pašā-dēls.
Maltas speciālā internātpamatskola

Sasniegumi

Maltas speciālās internātpamatskolas audzēkņi ar dažādiem panākumiem piedalās galvenokārt speciālo skolu sporta un kultūras aktivitātēs Latgales reģionā.

Absolventi

Kopš Maltas speciālās internātpamatskolas pirmā izlaiduma 1966. gadā līdz 2016. gadam skolā pamatizglītību apguvuši 894 audzēkņi.

Tradīcijas

Visus svētkus Maltas speciālā internātpamatskolā ir pieņemts svinēt kā atvērtus pasākumus kopā ar audzēkņu vecākiem. Kā skolas tradīciju jāmin koncertus, ko bērni sniedz Rozentovas baznīcā un Veselības un sociālās aprūpes centrā "Malta". Reliģiskie svētki – Ziemassvētki un Lieldienas – katru gadu tiek svinēti divreiz, lai iepriecinātu katru skolā pārstāvēto konfesiju.
Dreams (Fleetwood Mac dziesma)

Dziesmas komponēšana

Albuma Rumours izveides laikā visu grupas dalībnieku personiskajā dzīvē bija problēmas — bundzinieks Miks Flītvuds šķīrās no savas sievas, basģitārists Džons Makvī un taustiņinstrumentāliste Kristīna Makvī šķīra savu laulību, kā arī Lindsijs Bakingems un Stīvija Niksa izbeidza savas astoņus gadus ilgās attiecības. Niksa atzina, ka veidojot albumu "vienā istabas stūrī bija jātur savas personīgās jūtas, bet otrā bija jācenšas būt profesionālim."

Stīvija Niksa šo dziesmu sarakstīja 1976. gada sākumā Record Plant studijā Sausalito, Kalifornijā. 
 Kādu dienu, kad es nebiju vajadzīga galvenajā studijā, es paņēmu Fender Rhodes klavieres un devos uz citu studijas istabu, kas piederēja grupai Sly & the Family Stone. Istaba bija viscaur melnā un sarkanā krāsā, ar pazeminājumu istabas centrā, kur atradās klavieres un liela, melna samta gulta ar Viktorijas laikmeta drapērijām. Es apsēdos uz gultas ar klavierēm sev priekšā. Es atradu bungu ritmu, ieslēdzu kasešu ierakstītāju un uzrakstīju Dreams 10 minūtēs. Uzreiz man patika tas, ka dziesma bija ar deju ritmu, kas to padarīja nedaudz neierastu man.
 — Stīvija Niksa žurnālam Blender
Kad Niksa atskaņoja dziesmu pārējiem grupas dalībniekiem, viņi nebija par to pārāk lielā sajūsmā, bet māksliniece pārliecināja viņus nākamās dienas ierakstu sesijā izmēģināt ierakstīt Dreams. Kad dziesmas autore to demonstrēja saviem grupas biedriem, grupas taustiņinstrumentāliste Kristīne Makvī aprakstīja dziesmu, ka "tai ir tikai trīs akordi un viena nots kreisajai rokai un tā ir garlaicīga". Savas domas Makvī mainīja, kad Lindsijs Bekingems, izmantojot ģitāru, izveidoja trīs dažādas daļas no identiskiem akordiem, liekot izklausīties, ka "ir pavediens, kas vijas cauri visai dziesmai." Grupa no pirmās ierakstu sesijas Sausalito tikai saglabāja Stīvijas vokālu un bungu ritmu — ģitāras un bass tika pievienoti vēlāk Losandželosā.
Dreams ASV tika izdots kā albuma otrais singls un pirmo vietu sasniedza 1977. gada 18. jūnijā, savu augsto pozīciju noturot 1 nedēļu. Lielbritānijā Dreams tika izdots kā trešais singls, sasniedzot 24. vietu, paliekot top 40 astoņas nedēļas. Iepriekšējie divi singli bija sasnieguši zemākas vietas — Go Your Own Way 38. vietu un Don't Stop 32. vietu. Dziesmas izpildījums kādā televīzijas šovā tika izvēlēts kā dziesmas mūzikas video, jo Fleetwood Mac līdz 1979. gadam neveidoja konceptuālus mūzikas video.