Cekulainais cīrulis

Izplatība

Cekulainajam cīrulim ir milzīgs izplatības areāls Eirāzijā un Ziemeļāfrikā. Tas mājo sausās teritorijās ar nabadzīgu veģetāciju, sākot ar jūras līmeni un beidzot ar kalniem līdz 3200 metriem virs jūras līmeņa. Visticamākais, ka vēsturiski tas mājojis stepēs un pustuksnešos, bet ar laiku piemērojies cilvēku radītajai videi, kultivētajām lauksaimniecības zemēm.
Cekulainais cīrulis ir plaši izplatīts visā Eiropā, izņemot tās ziemeļu daļu. Areāls ziemeļu virzienā sasniedz Zviedrijas dienvidus. Tas sastopams arī Āfrikas ziemeļu daļā, Tuvajos Austrumos, Arābijā, Centrālāzijā, Indijā un Ķīnā. Cekulainais cīrulis pārsvarā ir nometnieks, parasti ziemo ligzdošanas areālā.

Latvijā

Latvijā cekulainais cīrulis ir rets ligzdotājs. Putni, kas ligzdo, parasti arī pārziemo. Ligzdotāju skaits Latvijā vērtējams 10—20 pāru robežās. Arī migrāciju laikā to klejojam var novērot ļoti reti. Galvenokārt vērojams pavasarī Kolkasragā 1—2 īpatņi sezonā. Tomēr pēdējā desmitgadē cekulaino cīruļu skaits samazinājies par 30%. Latvijā sastopama nominālpasuga — Galerida cristata cristata.
Pirmā cekulainā cīruļa ligzda pēckara periodā tika atrasta 1995. gada maijā Liepājā, Ezerkrasta pļavā līdzās daudzdzīvokļu mājām. Otro reizi ligzdošana tajā pašā apkaimē pierādīta 2001. gada jūnijā, kad starp ēkām novērots jau lidojošs jaunais putns. Trešo reizi ligzdošana Liepājā pierādīta 2005. gada aprīlī jaunās slimnīcas rajonā, kur atrastas divas ligzdas. Jaunākie novērojumi liecina, ka Liepājā varētu ligzdot vismaz 10 pāri. Tie paši putni turpat pilsētā arī ziemo. 
Cita jauna ligzdošanas vieta 2014. gada 31. jūlijā tika atklāta Papē. Šajā apkaimē tika novēroti divi pieaugušie un četri jaunie putni. Minētā vieta Papē samērā regulāri apmeklēta agrākos gados, tomēr cekulainie cīruļi šeit ligzdošanas sezonā agrāk nav novēroti. Dziedošs īpatnis novērots 2002. gada 9. jūnijā Pāvilostā. Citu novērojumu Pāvilostā nav. Ventspilī ligzdošana tiek vērtēta kā iespējama, līdz šim novēroti caurceļojoši īpatņi - pa vienam īpatnim 2013. gada maijā, 2014. gada aprīlī un 2016. gada maijā.

Izskats

Cekulainais cīrulis ir neliela auguma dziedātājputns ar garu knābi, īsu asti, gaiši brūnu apspalvojumu (mugura, galva un krūtis raibumotas, vēders gaišāks) un izteiksmīgu cekulu galvas vidū. Cekuls ne vienmēr ir izsliets un labi pamanāms. Tas izslejas un kļūst ļoti labi redzams, kad putns dzied vai atrodas situācijās, kad jāaizsargā teritorija vai tiek pievērsta uzmanība mātītei. Spārni salīdzinoši īsi, plati un noapaļoti. Lidojumā var redzēt sarkanbrūnās spārnu apakšas. 
Cekulainais cīrulis ir apmēram vienā lielumā ar lauku cīruli, bet vidēji ir par to nedaudz īsāks un apaļāks. Tā garums ir 17—19 cm, spārnu izplētums 29—38 cm, svars 37—55 g. Abi dzimumi izskatās vienādi, bet jaunie putni ir raibumotāki nekā pieaugušie īpatņi.

Uzvedība

Cekulainais cīrulis ir nometnieks un reti klejo. Rudenī mēdz veikt īsas migrācijas, pārlidojot nedaudz uz dienvidiem, ziemas periodā nekad nemigrē. Ziemo galvenokārt apdzīvoto vietu tuvumā. Dažos Centrāleiropas reģionos mēdz būt izkliedējoša rakstura migrācijas. Cekulainajam cīrulim ir raksturīga trallinoša un vienlaicīgi plūstoša dziesma. Parasti tas trallina, lidojot augstu debesīs, apmēram 30—60 m augstumā, līdzīgi kā lauku cīrulis. Tomēr cekulainais cīrulis, atšķirībā no lauku cīruļa, dzied arī, atrodoties uz zemes vai uz neliela paaugstinājuma. Putniņa lidojumam uz priekšu raksturīga viļņošanās, augšup, lejup kā pa viļņiem.

Barība

Cekulainais cīrulis galvenokārt barojas ar augu lapām, sēklām un graudiem, piemēram, auzām, kviešiem un miežiem. Pavasarī un vasarā tas patērē arī kukaiņus, īpaši vaboles. Barību putniņš meklē uz zemes virskārtas vai ar knābi izrakā mīkstu augsni.

Ligzdošana

Celulainie cīruļi ligzdošanas vietās ierodas agri pa pāriem vai nelielās grupās. Katrs pāris ligzdo atsevišķi no pārējiem. Ligzda ir neliela iedobe uz zemes, kas tiek izklāta ar saknītēm un sausu zāli. Bieži tā atrodas pilsētu izgāztuvēs. Dējumā ir 3—6 raibas oliņas (visbiežāk 4—5 oliņas). Perē tikai mātīte. Inkubācijas periods ilgst 10—12 dienas. Par putnēniem rūpējas abi vecāki. Ligzdu jaunie putni pamet pirms sākuši lidot (apmēram 8 dienu vecumā), uzsākot barības meklēšanu saviem spēkiem. Sasniedzot 15—16 dienu vecumu, tie sāk lidot. Sezonā ir divi perējumi. Dzimumbriedumu jaunie putni sasniedz gada vecumā. Dzīves ilgums savvaļā apmēram 11 gadi.