Misters Bīns

Misters Bīns

Egoistisks, nervozs, absurds cilvēks ar dīvainām grimasēm un tieksmi uz sīkām riebeklībām — tāds ir misters Bīns. Viņš dzīvo viens mazā dzīvoklītī Haiberijā, Londonas ziemeļos. Valkā tvīda žaketi un šauru tumšsarkanu kaklasaiti. Misters Bīns nav runātīgs, kaut arī dažreiz kaut ko bubina zem deguna. Viņa vārds (viņš vienmēr savi stāda priekšā vienkārši "Bīns") un profesija, ja tāda vispār ir, paliek skatītājam neizpaustas. Pilnmetrāžas filmā tiek parādīta Bīna pase, kur vārda vietā ierakstīts "Misters", bet strādā viņš par uzraugu Londonas Nacionālajā galerijā.
Jebkura situācija, kurā iekļūst Bīns, pārvēršas par ģenialitātes un vienlaicīgi idiotisma šovu. Vai viņš taisās uz darbu, vai pagatavo tītaru svētku galdam, vai iet uz bibliotēku — šis neveiklais lempis ar pingvīna gaitu obligāti iekļūs kuriozā stāvoklī.
Atlupušas ausis, izvalbītas acis, pielaizīta frizūra, kā arī neparasts deguns, ar kuru Bīns bieži osta apkārtējo gaisu, izraisa skatītājam ne mazākus smieklus, kā varoņa muļķīgā rīcība. Bīns ir smieklīgs pat tad, kad viņš ir ļoti nopietns.
Katrā sērijas sākumā Misters Bīns gaismas starā krīt no debesīm. Pirmajās sērijās ("Mistera Bīna atgriešanās" un "Mistera Bīna lāsts") šis ievads bija melnbalts, veidotāji apgalvoja, ka vēlas fokusēt visu uzmanību uz galveno varoni. Taču drīzumā sākumu izmainīja. Misters Bīns sāka krist gaismas starā uz vienas no krēslainajām Londonas ieliņām pretī Svētā Pāvila katedrālei, tāpat kā citplanētiešu sūtnim. Vienā no vēlākām animācijas seriāla sērijām ir tieša norāde, ka Misters Bīns ir atnācējs no kosmosa. Pats Rovans Atkinsons apgalvo, ka Bīnā ir kaut kas no kosmosa.

Tedijs

Plīša lācītis Tedijs — labākais Mistera Bīna draugs. Dažreiz Tedijam neiet visai labi, jo Bīns mīl viņu iesaistīt savos eksperimentos. Lācītis ir krāsotāja otas vietā (sērijā "Dari pats, Mister Bīn"), tad Bīna suņa vietā, kuru viņš izstāda konkursā (sērija "Mistera Bīna no Londonas matu griezums"). Lāča āda veidota no tumši brūna auduma, acu vietā tam ir pogas, bet ķepas līdzīgas nelielām desiņām. Dažreiz liekas, ka Tedijs ir dzīvs, piemēram, kad Misters Bīns hipnotizēja viņu pirms gulētiešanas, pieturot lācīša galvu ar pirkstu, bet hipnozes beigās pirkstu noņemot, Tedijs uzreiz aizmiga viņa rokās. Protams, Bīns tic tam, ka lācītis ir dzīvs, dāvinot viņam dāvanas Ziemassvētkos un no rītiem uzvedoties pēc iespējas klusāk, lai nepamodinātu savu draugu.

Irma Goba

Mistera Bīna pavadone - Irma Goba (Irma Gobb) (aktrise Matilde Ziglere) parādās dažās epizodēs. Bīnam nav pret viņu īpašu jūtu, un, šķiet, viņš uzskata Irmu vairāk par draugu, nevis mīļoto. Tomēr viņš ir greizsirdīgs, kad viņa diskotēkā dejo ar citu vīrieti (sērija "Misters Bīns iziet pilsētā"). Irmai šķiet, ka Bīns viņu bildinās un uzdāvinās gredzenu Ziemassvētkos (sērija "Priecīgus Ziemassvētkus, Mister Bīn!"), bet viņa smagi kļūdās un, dabūjot dāvanā āķīti fotogrāfijas rāmītim, ar asarām acīs aizskrien prom (viņa vairs neparādās nevienā sērijā).

Citi personāži

Misters Bīns — seriāla pamatvaronis, citi ļaudis parādās vai nu masu skatos vai, lai nodemonstrētu Bīna darbības rezultātus. Bez Irmas Gobas Misteram Bīnam ir vēl daži "draugi" — Huberts (Hubert) un Ruperts (Rupert). Viņi atnāk ciemos pie Bīna Jaunā gada vakarā, sērijā "Dari pats, Mister Bīn". Dažās otrā plāna lomās piedalās pazīstami britu aktieri un komiķi, tādi kā Ričards Braiers (Richard Briers), Anguss Deitons (Angus Deayton), Niks Henkoks (Nick Hancock), Karolīna Kventina (Caroline Quentin), Deivids Šnaiders (David Schneider) un Ričards Vilsons (Richard Wilson).

Mini Cooper

Mistera Bīna automobilis ir "Mini Cooper" (precīzāk, Mk III Austin Mini 1000), kurš vairākas reizes mainījies. No sākuma bija oranžs "Morris Mini Cooper" (Morris Mini Cooper) ar numuru RNT 996H, bet tas tika sasists pirmās sērijas beigās. Tad automobili nomainīja uz 1977. gada modeli ar numuru SLW 287 R, salātu krāsā, ar melnu priekšējo pārsega vāku. Pirmo reizi šīs automobilis parādījās sērijā "Mistera Bīna lāsts".
"Mini Cooper" ir viens no galvenajiem līdzdalībniekiem Bīna piedzīvojumos, piemēram, kad Bīns stūrē, sēžot krēslā, kas piestiprināts pie automobīļa jumta. Automobilim bija dažas oriģinālas pretaizdzīšanas iekārtas: Misters Bīns piestiprinājis pie durvīm aizbīdni un piekaramo atslēgu; "Mini Cooper" stūre tika noskrūvēta un Bīns to ņēma līdzi, kas vienreiz ļāva pasargāt automobili no autozagļa. Vienā no sērijām Misters Bīns aizdedzes atslēgu bija paslēpis zem priekšējā pārsega vāka, atslēgu no priekšējā vāka zem aizmugurējā pārsega vāka, atslēgu no aizmugurējā vāka - saulsarga kabatiņā. Automobiļa durvju atslēgu Bīns glabāja žaketē iekārtu ķēdītē.
Sajaukts ar automašīnu priekš militārās demonstrācijas, Mistera Bīna automobilim pāri pārbrauca tanks (sērijā "Misters Bīns atkal uz skolu"), bet nākamajās sērijās, "Mini Cooper" jau bija atgriezies.
Spilgta seriāla tēma ir "konflikts" starp "Mini Cooper" un zilo trīsriteņu "Reliant Regal Supervan III" (numurs GRA 26 K), kā rezultātā "Supervan" vai nu nogāžas uz sāniem, vai ietriecas stabā, vai vienkārši tiek izstumts no stāvvietas. Šis savdabīgais "konflikts" izveidojas jau pirmajā sērijā, kad Bīns brauc uz matemātikas eksāmenu, un turpinās daudzās turpmākajās sērijās ("Supervan" šoferis nekad netiek rādīts).
Viens Mistera Bīna "Mini Cooper" ir "Zvaigžņu automobīļu muzeja" (angļu: Stars Motor Museum) eksponāts Kesvikā, Anglijas ziemeļos. Animācijas seriālā "Mini Cooper" arī ir Mistera Bīna automobilis.

Vēsture

Misters Pupa (tiešais "Mr. Bean" tulkojums uz latviešu valodu) ir Rovana Atkinsona ideja, vēl kad viņš mācījās Oksfordas Universitātē (1980. gados). Par Mistera Bīna dzimteni var uzskatīt Edinburgu, kur norisinājās ikgadējais teātra festivāls, uz kuru sabrauca jauni, talantīgi studenti. Tomēr varoņa vārds (Misters Bīns) tika izdomāts tikai uz seriāla iznākšanas laiku. Bija arī citi "dārzeņu" uzvārdi Bīnam, kas neizturēja atlasi, piemēram, Misters Puķkāposts (angļu: Mr. Cauliflower). Rovans Atkinsons teica, ka Mistera Bīna tēlam viņš iedvesmojies no kādas vecas franču komēdijas personāža Misjē Julo (franču: Monsieur Hulot), kuru atveidojis franču komiķis Žaks Tati. Stilistiski "Misters Bīns" līdzinās mēmajam kino (situāciju komēdijai vai rīcību komēdijai), jo seriālā praktiski nav dialogu. Tas ļauj rādīt seriālu visā pasaulē gandrīz bez tulkojuma.

Balvas un nominācijas

Pirmā šova sērija ieguva prestižo "Zelta Rozes" balvu un divas galvenās prēmijas ceremonijas "Rose d’Or Light Entertainment Festival", Montrē. Lielbritānijā sērija "Mistera Bīna lāsts" tika vairākas reizes nominēta BAFTA balvai (karegorijās "Labākais izklaides raidījums" (1991), "Labākā komēdija" (raidījums vai seriāls) (1992). Pats Rovans Atkinsons trīs reizes nominēts kategorijā "Labākais komiķis" (1991, 1992 un 1994).

Animācijas seriāls

2002. gadā Misters Bīns parādās animācijas filmu seriālā, kuros tāpat kā seriālā, gandrīz nav dialogu, bet Bīns tikai bubina vai dudina dziesmiņas sev zem deguna. Darbs pie multfilmas turpinājās divu gadus (no idejas līdz gatavai animācijai). Scenāriji tapa Robina Driskola uzraudzībā. Dažu fanu attieksme pret animācijas seriāla iznākšanu bija skeptiska. "Kaut arī zīmētais Bīns ir ļoti līdzīgs īstajam — taisa tikpat smieklīgas grimases un nokļūst ne mazāk muļķīgās situācijās — nekas nespēj aizvietot "dzīvo" aktierspēli" — viņi paskaidro. Tomēr zīmētais Bīns ļoti patīk bērniem.
Animācijas seriālā parādījušies jauni personāži: pretīga namīpašniece Viketas kundze (Mrs Wicket) un viņas ļaunais vienacainais kaķis Skrepers (Scrapper).
Bīnu ieskaņojis pats Rovans Atkinsons, personāža kustības arī precīzi nokopētas no Atkinsona kustībām. Citus tēlus ieskaņojuši: Džons Glovers (Jon Glover), Ruperts Degass (Rupert Degas), Garijs Martins (Gary Martin) un Lorelejs Kings (Lorelei King).
Vairākas animācijas sērijas veltītas Mistera Bīna "citplanētiešu" izcelsmei. Pēdējā sērijā tiek parādīta vesela Bīnu rase, kuri atlido, lai atrastu zaudēto draugu, bet viņš nolemj palikt uz Zemes kopa ar savu draudzeni Irmu Gobu.

Misters Bīns

1997. gadā kinokompānija PolyGram Filmed Entertainment sadarbībā ar Working Title un Tiger Aspect Films izlaida pilnmetrāžas mākslas filmu "Bīns" (režisors Mels Smits (Mel Smith)). Tajā tika pārkāptas daudzas seriāla tradīcijas, piemēram, filmā bija daudz darbojošos personāžu. To lomas atveidojuši pazīstami aktieri: Pīters Maknikols (Peter MacNicol), Džons Mills (John Mills), Pamela Rīda (Pamela Reed), Hariss Julins (Harris Yulin), Bārts Reinolds (Burt Reynolds), Lerijs Dreiks (Larry Drake).
Filma sākas ar to, ka Misteru Bīnu vēlas atlaist no Londonas Nacionālās galerijas, kur viņš strādā par uzraugu. Atlaišanas iemesls ir vienkāršs: snauda darba laikā un neparastā darbinieka pastāvīgas muļķīgas izdarības. Pēdējā brīdī iejaucas galerijas priekšsēdētājs. Viņš piedāvā aizsūtīt Misteru Bīnu uz ASV kā profesoru-delegātu, kur Bīnam jāuzstājas lielākajā izstādē Amerikas vēsturē. Iemesls, Losandželosas mākslas galerijai, kura pieder Džordžam Griversonam, ļoti paveicies: ģenerālis Ņūtons veicis milzīgu labdarības ziedojumu, par kuru Francijā tika izpirkta amerikāņu mākslinieka Vistlera glezna "Manas mātes portrets". Ne bez piedzīvojumiem Bīns ierodas Kalifornijā, kur izmitinās Losandželosas piepilsētā pie viena no galerijas darbiniekiem. Tad arī sākas neticamu atgadījumu virpulis. Bīnam izdodas sabojāt gleznu, pēc tam to "atjaunot". Bez tā, pašam nenojaušot, viņš veic sarežģītu ķirurģisku operāciju, kā arī atgriež pie samaņas meiteni, kura bija iekļuvusi autokatastrofā.
Daudziem faniem nepatīk šī filma Holivudas klišejas dēļ. Kopējie filmas ienākumi sastādīja 230 miljonus dolāru, kaut filmas budžets bija tikai 22 miljoni dolāru.

Mistera Bīna brīvdienas

2005. gada martā tika paziņots par jaunas pilnmetrāžas mākslas filmas filmēšanu ar Misteru Bīnu galvenajā lomā. Filmēšanas gaitā tās veidotāji izdomāja dažādus filmas nosaukumus, tajā skaitā "Bīns 2" un "Bīns Francijā", bet beigās nolēma palikt pie nosaukuma "Mistera Bīna brīvdienas"(angļu: "Mr. Bean’s Holiday"). Pirmizrāde notika 2007. gada 30. martā. Filmas devīze: Katastrofai ir pase (angļu: Disaster has a passport).
Filmas režisors — Stīvs Bendeleks (Steve Bendelack). Scenāriju sarakstījis Ričards Kērtiss. Filmēšanu uzsāka 2006. gada 15. maijā.