Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūts

Vēsture

Filozofijas un socioloģijas institūts Latvijas Zinātņu akadēmijas (LZA) sistēmā dibināts 1981. gadā. Daļa pētnieku filozofijas jomā jau strādāja LZA Vēstures institūtā un līdz ar dibināšanu veidoja jaunā institūta pamatsastāvu. Institūta izveidotājs un pirmais direktors bija LZA akadēmiķis Valentīns Šteinbergs. Neraugoties uz padomju laiku ideoloģisko bardzību, institūtā iezīmējās tam laikam tālredzīgi pavērsieni: Maskavas disidentiski noskaņoto profesoru vadībā un aizsardzībā tika studēta Rietumu filozofija, tika izstrādātas daudzas nozīmīgas filozofijas vēstures, ideju vēstures, fenomenoloģijas, hermeneitikas, ētikas un estētikas tēmas. 1980. gados izveidojās socioloģisko pētījumu nodaļa Maijas Ašmanes vadībā, kas savās iespēju robežās parādīja sociālistiskās sistēmas konfliktus, savukārt tiesību nodaļa Ērikas Stumbiņas vadībā atklāja recidīvistu lielo īpatsvaru krimināli sodīto personu vidū. Jāmin arī interese par ekoloģiju, filozofiskās antropoloģijas nodaļas dibināšana un darbs kopā ar Smadzeņu funkcionālās asimetrijas pētniecības laboratoriju, ko vadīja Dr. Arnolds Krauklis. 1991. gadā institūts tika pārdēvēts par LZA Filozofijas un socioloģijas institūtu. 1998. gadā institūts tika integrēts Latvijas Universitātē kā patstāvīga juridiska persona, kuras zinātnisko darbību pārrauga Latvijas Universitāte, 2006. gadā Filozofijas un socioloģijas institūts tika pārveidots par LU aģentūru "LU Filozofijas un socioloģijas institūts". Institūta direktore ir LU profesore, LZA akadēmiķe, Eiropas Zinātņu un mākslu akadēmijas īstenā locekle Maija Kūle. Darbinieku skaits vidēji PLE 30–35, filozofijas, socioloģijas, vēstures zinātņu doktoru skaits vidēji 25–30, jauno zinātnieku proporcionālais sastāvs – 40% no institūta darbiniekiem. Institūta darbinieki saņēmuši LR valsts apbalvojumus, LZA vārdbalvas zinātnē, Spīdolas balvas, Eiropas Zinātņu un mākslu akadēmijas balvas, IZM, LZA un LU Atzinības rakstus.

Latvijas filozofiskās domas un ideju vēstures pētījumi

Vadošie pētnieki (ces): Dr. Ella Buceniece, Dr. Maija Kūle, Dr. Aija Priedīte-Kleinhofa, Dr. Vilnis Zariņš, Dr. Svetlana Kovaļčuka.

Rietumu mūsdienu filozofijas virzienu pētījumi, klasisko darbu tulkošana

Vadošie pētnieki (ces): Dr. Maija Kūle, Dr. Igors Šuvajevs, Dr. Rihards Kūlis, Dr. Jānis Vējš, Dr. Ella Buceniece, Dr. Māra Rubene, Dr. Elga Freiberga, Dr. Raivis Bičevskis, Dr. Žanete Narkeviča, Dr. Velga Vēvere.

Reliģijas filozofija un akadēmiskā reliģijpētniecība

Vadošie pētnieki (ces): Dr. Solveiga Krūmiņa-Koņkova, Dr. Māra Kiope, Mg. Agita Misāne

Etnopolitika, etniskās attiecības un sabiedrības integrācija

Vadošie pētnieki (ces): Dr. Leo Dribins, Dr. Inese Runce, Dr. Ilga Apine, Dr. Nadežda Pazuhina, Dr. Vladislavs Volkovs

Jaunatnes un izglītības, sociālās atstumtības un deviantās uzvedības pētniecība

Vadošie pētnieki (ces): Dr. Ritma Rungule, Dr. Ilze Koroļeva, Mg. Ilze Trapenciere, Dr. Inta Mieriņa, Dr. Ieva Kārkliņa.

Migrācijas starpdisciplināra pētniecība

Pētnieki: Dr. Inta Mieriņa, Dr. Laura Sūna, Dr. Mārtiņš Kaprāns, Dr, Ilze Koroļeva, Dr. Rita Kaša, Dr. Inese Šūpule, Dr. Evija Kļave.

Mutvārdu vēsture, tās resursu izmantošana mūsdienu kultūras sociālo un identitātes procesu analīzē

Vadošie pētnieki (ces): Dr. Baiba Bela, Dr. Dagmāra Beitnere, Māra Zirnīte.