Alķīmiķis (grāmata)

Sižets

Romānā "Alķīmiķis" stāstīts par Santjago, jauna Andalūzijas gana, ceļojumu uz Ēģipti. Santjago vairākkārt redz vienu un to pašu sapni. Uzskatot, ka šis sapnis ir pravietisks, viņš lūdz tuvējā pilsētā dzīvojošai čigānietei-zīlniecei iztulkot tā nozīmi. Sieviete šo sapni saprot kā pravietojumu, kas jauneklim atklāj, ka viņš Ēģiptes piramīdās atradīs dārgumu krātuvi. Zīlniece neņem no viņa maksu, taču vēlas desmito daļu no bagātībām, ja viņš tās atradīs.
Pirms ceļojuma Santjago satiek vecu vīru, kurš stāsta, ka ir Melhizedeks, Salemas karalis. Vīrs par desmito daļu Santjago aitu solās atklāt noslēpumu, kā tikt pie bagātībām. Vecais vīrs stāsta viņam par Likteni un Pasaules dvēseli, māca nekad nepārtraukt sapņot un sekot zīmēm.
Pa ceļam jauneklis sastop angli, kurš dodas meklēt kādu slavenu arābu alķīmiķi. Anglis turpina savu ceļu kopā ar Santjago.
Sasniedzis oāzi, Santjago satiek arābu meiteni Fatimu, iemīlas tajā un lūdz kļūt par viņa sievu. Meitene apsola, ka to darīs, bet tikai pēc tam, kad viņš būs beidzis savu ceļojumu. Santjago ir neapmierināts, bet vēlāk gūst atziņu, ka patiesa mīlestība nezudīs un tai nevajag ziedot savu likteni.
Jauneklis sastop arī gudro alķīmiķi, tas māca viņam saprast savu patieso "es", Pasaules dvēseli, stāsta viņam par alķīmiju un palīdz saprast savu Likteni.  
Galu galā izrādās, ka bagātības, kuras meklē Santjago, atrodas nevis Ēģiptē, bet viņa dzimtajā ciematā.

Romāna tapšana

"Alķīmiķi" Koelju 1987. gadā sarakstīja divu nedēļu laikā. Viņš paskaidroja, ka spējis rakstīt šādā tempā, jo stāsts bijis "jau sarakstīts viņa dvēselē".
Grāmatas galvenā tēma ir cilvēka liktenis. Saskaņā ar The New York Times, "Alķīmiķis" ir "vairāk palīgs sevis pilnveidošanai, nevis literatūra". Romāna pamatmotīvs un filozofiskais vēstījums ir Melhizedeka dotais padoms "ja tu kaut ko vēlies, visa pasaule slepus sadodas rokās, lai tev palīdzētu". 
Pirmoreiz romānu izdeva kāda mazpazīstama Brazīlijas izdevniecība. Kaut arī grāmatas tirdzniecība bija veiksmīga, izdevējs ieteica Koelju, ka viņš "varētu vairāk naudas nopelnīt biržā".
Lai "dziedinātu" sevi no šīs neveiksmes, Koelju nolēma kopā ar sievu uz laiku pamest Riodežaneiro un pavadīja 40 dienas Mohaves tuksnesī. Pēc atgriešanās viņš izlēma turpināt cīnīties. Koelju bija "tik pārliecināts, ka tā ir lieliska grāmata, ka viņš sāka klauvēt pie durvīm".

Grāmata failu apmaiņas tīklos

Paulu Koelju ir failu apmaiņas tīklu atbalstītājs un izmanto tos savu grāmatu popularizēšanai. Viņš ievietoja savus darbus tādos tīklos kā BitTorrent un atzīmēja, ka pateicoties tam, "Alķīmiķa" pārdošanas apjomi ir palielinājušies. Koelju norādīja, ka, pēc viņa domām, "ja lasītājam ir iespēja izlasīt dažas nodaļas, viņš vienmēr var izlemt vēlāk grāmatu nopirkt". Šobrīd "Alķīmiķa" nodaļas ir pieejamas Google Books un Koelju aģentūrā Sant Jordi Associados.

Grāmatas novērtējums

Par bestselleru romāns nekļuva ātri. Tāpat kā Koelju iepriekšējā grāmata The Pilgrimage, "Alķīmiķis" Brazīlijā tika pārdots lēnām. Komerciālie panākumi sākās Francijā, kad 1990. gadu sākumā tā kļuva par "negaidītu" bestselleru.
Austrālijas laikraksts The Advertiser 1993. gadā publicēja vienu no pirmajām atsauksmēm par "Alķīmiķi" angļu valodā: "...no grāmatām, kuras es varu ieteikt ar nešaubīgu pārliecību par to, ka tās izlasījuši, jūs bijāt iepriecināti, iespaidoti, izklaidēti vai aizkustināti, universāla dāvana ir šī, iespējams, mazliet dīvainā pasaka, ko sauc par "Alķīmiķi"... no oriģināla brazīliešu valodā tulkota portugāliski, tā stāsta par jauniņa Andalūzijas aitu gana nonākšanu tuksnesī, meklējot sapni un piepildot likteni". 
Kopš tā laika romāns ir guvis lielu atzinību, kļūstot par bestselleru 74 valstīs un gūstot prestižas balvas Vācijā un Itālijā. Lasītāji no dažādām valstīm, kā Dienvidāfrikas, Somijas, Turcijas to dēvējuši par "burvīgu stāstu", brīnišķīgu, vienkāršu stāstījumu" un "brīnišķu stāstu, dzīves metaforu". To atzinīgi vērtēja tādi plaši pazīstami cilvēki kā amerikāņu aktieri Vills Smits un Horhe Garsija. 
Arašs Hejazi, Paulu Koelju grāmatu izdevējs Irānā, uzskata, ka "Alķīmiķis" vairākos aspektos ir unikāls, viņš atzīmē, ka grāmatai ir bijis "ilgāks dzīves cikls, nekā paredzēts... tā netika pirmajos gados pēc publicēšanas atbalstīta ar lielu mārketinga budžetu, tā nebija sarakstīta franču vai spāņu valodā. Tā netika ekranizēta, tās popularizēšanu ar pozitīvām atsauksmēm neveicināja plašsaziņas līdzekļi, taču tā joprojām tiek pārdota, jo galvenais mārketinga līdzeklis šeit ir vārds, kas ceļo no mutes mutē".

Ekranizācijas mēģinājumi

Koelju izteicies, ka viņš ne visai labprāt pārdod tiesības uz savām grāmatām. Viņš uzskata, ka grāmatai "ir sava dzīve lasītāja prātā", un reti gadās, ka grāmata tiek atbilstoši interpretēta. Neskatoties uz to, ar laiku Koelju tomēr nolēma šo iespēju izmantot.  
2003. gadā Warner Bros nopirka tiesības veidot filmu pēc "Alķīmiķa" motīviem. Projekta realizācija ir apstājusies, un filma nav tikusi uzņemta, ticis ziņots, ka iemesls ir scenārija problēmas. Scenārijā bija paredzēta kaujas aina ar 10 000 karavīriem, kas "nebija tas, par ko stāsta grāmata". Tika ziņots, ka Koelju piedāvājis par 2 miljoniem dolāru atpirkt no Warner Bros filmas veidošanas tiesības.
2008. gada Kannu kinofestivālā Hārvijs Vainstīns paziņoja, ka ir nopircis tiesības uz filmu un būs tās producents. Filmas budžets bija paredzēts 60 miljonu USD apmērā. Vainstīns, kurš reti personīgi producē filmas, sacīja: "... esmu lojāls Paulu Koelju un nevienam citam". Koelju piebilda: "Esmu ļoti priecīgs, ka mana grāmata tiks filmēta tādā veidā, kā es to gribēju, un es ceru, ka mana darba gars un vienkāršība tiks saglabāta".

Citi mediji

"Alķīmiķa" adaptāciju teātrim izstrādāja un veica Cornish Collective, šobrīd tas ir viņu visveiksmīgākais dramatizējums. Ashvin Gidwani Productions veica romāna pirmo dramatizējumu Indijā. 
"Alķīmiķis" ir iedvesmojis arī mūziķus, veidojušās vairākas mūzikas grupas ar šādu nosaukumu.