google/wiki40b huggingface dataset:
Midžs Jūrs

Biogrāfija un mūziķa karjera

Džeimss Mūrs ir dzimis 1953. gada 10. oktobrī Kamaslangas pilsētiņā Skotijas dienvidos strādnieku ģimenē. Agri sāk strādāt, bet no darba brīvajā laikā nodarbojas ar mūziku.

Slik

1972. gadā Jūrs pievienojas mazpazīstamai Glāzgovas softroka grupai Salvation, kur iegūst savu skatuves vārdu Midžs , jo viens Džeimss grupā jau ir. 1974. gada beigās grupa nomaina nosaukumu un kļūst par Slik. Slik iegūst visai lielu popularitāti Apvienotajā Karalistē un viņu otrais singls Forever and Ever (Jūra vokāls) 1976. gada februārī sasniedz 1. pozīciju britu mūzikas topā. Tomēr grupas popularitāte strauji kritās modē nākušā pankroka ietekmē. Sekoja nosaukuma maiņa uz PVC2 un stila maiņa agresivitātes virzienā, kas cerētos panākumus nedeva, bet Jūrs, nemierā ar pārmaiņām, 1977. gada oktobrī atstāj grupu.

Rich Kids un Visage

Jau iepriekš Jūru savā grupā Rich Kids bija mēģinājis iesaistīt viens no tās dibinātājiem, Sex Pistols pirmā sastāva basģitārists Glens Metloks, un pēc aiziešanas no PVC2 Jūrs sāk darboties šajā kolektīvā. Tomēr arī šis projekts izradās īslaicīgs — grupa izlaiž tikai vienu singlu un vienu albumu, kuriem gan izdodas iekļūt britu topos, ieņemot attiecīgi 24. un 51. vietu. 1978. gadā Rich Kids sašķeļas — Jūrs un bundzinieks Rastijs Īgans, kopā ar Stīvu Streindžu izveido sintpopa projektu Visage. Tomēr Jūra dalība arī šajā grupā, tāpat kā Thin Lizzy, kurā viņš darbojas paralēli Visage, izrādās visai īslaicīga. Jau darbojoties Ultavox sastāvā, viņš pieliek savu roku Visage lielākā hita Fade to Grey tapšanā un vēl 1982. gadā atgriežas, lai palīdzētu viņu otrā albuma The Anvil ierakstīšanā. Pēc tā iznākšanas 1982. gada martā Jūrs paziņo, ka pamet Visage dēļ radošām domstarpībām ar Streindžu.

Band Aid

1984. gadā Midžs Jūrs iesaistās labdarības projektā, kas par mērķi stāda savākt līdzekļus katastrofisku badu pārdzīvojošās Etiopijas iedzīvotājiem. Viņš kopā ar Bobu Geldofu sacer dziesmu Do They Know It's Christmas?, kuru ieraksta zvaigžņu grupā Band Aid apvienojušies Lielbritānijas un Īrijas pazīstamākie populārās mūzikas izpildītāji. Do They Know It's Christmas? singls iznāk 1984. gada 29. novembrī un kļūst par uz to brīdi visu laiku labāk pārdoto singlu Lielbritānijā, pārspējot 1975. gada Queen singlu Bohemian Rhapsody. Panākumu iedvesmots, Geldofs 1985. gadā organizē Live Aid labdarības koncertus, kuru 150 miljonu sterliņu mārciņu ienākumi tiek ziedoti Etiopijas bada upuru glābšanai. Live Aid Londonas koncertā uzstājas arī Ultravox.

Solokarjera

Jūrs savas solokarjeras augstāko punktu sasniedz vēl būdams Ultravox sastāvā. Viņa pirmais soloalbums The Gift pakāpās līdz britu albumu topa otrajai pozīcija, bet tā hits If I Was kļuva par singlu numur viens gan Lielbritānijā gan Īrijā. Pārējie Jūra soloalbumi īpašus panākumus negūst.

Ultravox atgriešanās

2009. gadā Ultravox atkalapvienojās savā klasiskajā sastāvā, lai dotos Return to Eden koncerttūrē, kas ilgst līdz 2010. gada pavasarim. 2011. gada 21. janvārī grupas mājas lapā parādās paziņojums, ka Ultravox no pagājušā gada rudens strādā pie jauna albuma.
Pols Morāns

Dzīvesgājums

Rakstnieka tēvs, Eižens Eduards Morāns, bija Dekoratīvo mākslu valsts augstskolas (École nationale supérieure des arts décoratifs) direktors. Viņš pazina vairākus sava laika māksliniekus, kā Ogists Rodēns, Sāra Bernāra, Stefans Malarmē. Jau bērnībā Pols daudz ceļoja pa Eiropu ar savu ģimeni, jau pusaudža gados iemācoties angļu valodu. Viņš studēja Politisko zinātņu brīvajā skolā. Obligāto dienestu veica Kānas prefektūras arhīvos, šajā laikā tapa viņa pirmais noveļu krājums Les Extravagants. Viņa politiskā karjera sākas Londonā. Pirmā pasaules kara laikā viņš strādāja Francijas Ārlietu ministrijā Parīzē. 1914. gadā viņš iepazinās ar Marselu Prustu. Prusts kurš bija dzirdējis Morāna atsauces par savu romānu Svana pusē (Du côté de chez Swann, 1913) negaidīti ierodas pie viņa uz mājām vienā vakarā. Šī vizīte vēlāk tiks aprakstīta novelē Le visiteur du soir. Abu draudzība turpināsies līdz Prusta nāvei. Vēl rakstnieks uzturēja tuvas attiecības ar Žanu Kokto.
Pirmais tika publicēts Morāna poēmu krājums Lampes à Arc (1919), bet īstu atzinību viņam atnesa grāmata Tendres Stocks ar Prusta priekšvārdu 1924. gadā.
1920.—1930. gados Morāns publicēja vairākus romānus, noveles un ceļojumu aprakstus. Viņš sadarbojās ar žurnālu Le Figaro un izmēģina sevi izdevniecības jomā izplatot Gallimard apgāda kolekciju Renaissance de la nouvelle.
1927. gada 3.janvārī Morāns apprecēja grieķu izcelsmes rumānieti Elēnu Krisoveloni no bagātas banķieru dzimtas.
Morāns kļuva par Višī Francijas vēstnieku Rumānijā 1942. gadā un Šveicē 1944. gadā. Pēc Otrā pasaules kara beigām viņu atsauca. Morāna pozīcija okupācijas laikā iedvesa de Gollam tik dziļu antipātiju, ka no 1958. līdz 1968. gadam viņš izmantoja visas iespējas lai nepieļautu rakstnieka ievēlēšanu Franču akadēmijā. Morāns savukārt nicinoši sauca prezidentu par "Gollu".
Uz apmēram desmit gadiem Morāns apmetas Vevejā Šveicē. Viņš kļūst par jaunas literātu pāaudzes aizbildni. Šo rakstnieku grupu, ko raksturoja opozīcija Žanam Polam Sartram, vēlāk nosauks par Huzāriem.
1968. gadā viņu beidzot pieņēma Franču akadēmijā, kur viņš ieņēma 11.krēslu aizstājot rakstnieku Morisu Garsonu.
Pārdzīvojis savu sievu pa pusotru gadu rakstnieks mira Laeneka slimnīcā (Hôpital Laennec de Paris) Parīzē. Urna ar abu pelniem glabājas Triestē, Krisoveloni dzimtas mauzolejā.
Novadnieku pagasts

Daba

Atrodas Austrumkursas augstienes Saldus paugurainē. Augstākā vieta - Gailīškalns (142 m vjl.).

Ezeri

Robežojas ar Cieceres ezeru. Daudz dīķu (Liekna, Pļavnieku dīķi, Grebūtnieku dīķis, Silzemju dīķis utt.), to kopējā platība - 723 ha.

Vēsture

Mūsdienu Novadnieku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Sātiņu muiža (Gut Sahtingen), Sesīles muiža (Gut Sessilen, Sesile), Paures muiža (Gut Pauren), Ulpes muiža (Gut Ulpen).
1945. gadā Kuldīgas apriņķa Sātiņu pagastā izveidoja Novadnieku ciema padomi. Saldus rajona Novadnieku ciemam 1951. gadā pievienoja likvidētā Ēvaržu ciema kolhoza «Darba ceļš» teritoriju. 1954. gadā pievienoja likvidētos Strīķu un Zvārdes ciemus, bet
kolhoza «Darba ceļš» teritoriju pievienoja Sātiņu ciemam. 1966. gadā pievienoja daļu likvidētā Sātiņu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1993. gadā daļu pagasta teritorijas iekļāva atjaunotajā Zvārdes pagastā, 1999. gadā 14 ha pievienoja Saldus pilsētai. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Draudzība, Mežvidi, Sesile, Ēvarži, Strazdi, Kurši.
Rīgas loža "Astreja"

Rīgas loža "Astreja" (vācu: "Asträa") bija brīvmūrnieku loža Rīgā, kas izmantoja angļu brīvmūrnieku rituālu un darbojās no 1785. līdz 1794. gadam.

Ložas dibināšana

Ložu dibināja Rīgas ložu "Kastors" un "Apollo" brāļi, kas abās šajās Cinendorfa rituāla ložās bija neapmierināti ar iekšējiem konfliktiem un domstarpībām ar Vācijas brīvmūrnieku lielo zemes ložu Berlīnē. Viņi atrada atbalstu Jelagina vadītajā Anglijas provinciālložā Pēterburgā, kas vēlējās apvienot visas Krievijas impērijas ložas savā pakļautībā. 1784. gadā virkne brāļu ložas "Kastors" meistara vietnieka un Melngalvju brālības vecākā Viljama Kolinsa vadībā izstājās no Cinendorfa sistēmas un nolēma dibināt jaunu ložu. 1785. gada maijā lielmeistars Jelagins jaunajai ložai ar nosaukumu "Astreja" jeb "Zvaigžņu loža" piešķīra Anglijas lielložas patentu Nr.413 un atļāva izmantot tās rituālu. 1785.gada 12.decembrī arī ložas „Apollo” un „Kastors” atteicās no Vācijas Brīvmūrnieku Lielās zemes ložas virsvadības un aizsardzības un pakļāvās Krievijas provinciālložai Jelagina vadībā, bet turpināja strādāt Cinendorfa zviedru rituālā.

Domstarpības ar mātes lielložu Berlīnē

Rīgas brāļu atkārtotais lūgums Vācijas brīvmūrnieku lielajai zemes ložai atļaut strādāt augstākos grādos atdūrās pret noraidījumu, par iemeslu tagad minot ieilgušo konfliktu starp „Apollo” ložas meistaru Danielu Betfīru (Böthführ) un ložas brāļiem. Pēdējo punktu pielika tas, ka mātes lielloža spītīgi neļāva dibināt augstāko grādu Andreja ložu Rīgā.
Pitagora teorēma

Eiklīda ģeometrijā Pitagora teorēma ir sakarība starp taisnleņķa trijstūra malu garumiem un tā hipotenūzas garumu: ja taisnleņķa trijstūra katešu garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a²+b²=c². Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.
Teorēma ir nosaukta par godu sengrieķu matemātiķim un filozofam Pitagoram, kurš to pirmais ir pierādījis.
Trīs praktiski pielietojamas teorēmas formas:
        un  

Pierādījumi

Vizuāls (intuitīvs) pierādījums:
Pitagora teorēma ir visvairāk veidos pierādāmā teorēma, grāmatā The Pythagorean Proposition ir 370 dažādi pierādījumi. Populārākais Pitagora teorēmas pierādījuma veids ir Pitagora skaitļi. Pitagora teorēmas vispārinājums ir Ptolemaja teorēma un de Guā teorēma.

Pielietošana

Riņķa līnijas mērīšanā Arhimēds izmantoja Pitagora teorēmu, lai aprēķinātu π vērtību. To viņš darīja, apvelkot ap riņķi regulāru sešstūri un ievelkot riņķī mazāku sešstūri (riņķa līnijas garums bija pa vidu starp šo sešstūru perimetriem). Pēc tam viņš pakāpeniski dubultoja regulāro daudzstūru malu skaitu (iegūstot divpadsmitstūrus, divdesmitčetrstūrus utt.), ar katru soli tuvinot to perimetrus riņķa līnijas garumam. Šos perimetrus viņš izrēķināja ar Pitagora teorēmas palīdzību.

Taisnleņķa trijstūra pazīme

Ja trijstūra vienas malas garuma kvadrāts vienāds ar abu pārējo malu garumu kvadrātu summu, tad šīs malas pretleņķis ir taisns un trijstūris ir taisnleņķa.
Piemērs: vai  trijstūris, kam malu garumi ir 6 cm, 7 cm un 9 cm, ir taisnleņķa?
Risinājums: Izvēlas garāko malu un pārbauda, vai izpildās Pitagora teorēma: 9²=6²+7² redzam, ka 81≠36+49, tātad šis nav taisnleņķa trijstūris.
Ares I-X

Ares I-X bija NASA nesējraķetes Ares I pirmā izmēģinājumu lidojuma apzīmējums. Ares I-X veiksmīgi tika palaista 2009. gada 28. oktobrī.
Ares I-X tika izmantota, lai reālā lidojumā tiktu izmēģināta Ares I pirmā pakāpe un visas raķetes struktūra. Pirma pakāpe bija četru segmentu uzlabota Space Shuttle cietās degvielas raķešpakāpe ar piektā segmenta maketu. Otrās pakāpes vietā bija plānotās pakāpes masas un izmēru makets. Virs tā atradās kosmosa kuģa Orion makets ar starta izglābšanās sistēmu.
Does Your Mother Know

Kompozīcija

Does Your Mother Know autori ir Benni Andešons un Bjērns Ulveuss. Oriģināli dziesmas nosaukums bija plānots I Can Do It. Šī dziesma ir veidota 1960. gadu rokenrola stilā un dziesmas vārdi ir veidoti par vīrieša attieksmi par jaunākas meitenes mīlestību pret viņu. Atšķirībā no citiem ABBA singliem, šīs dziesmas galveno vokālu veido Bjērna balss un tikai piedziedājumā pievienojas Angnēta Feltskūga un Frīda Lingstade — grupas galvenās vokālises. 
Singlam oriģināli bija 30 sekunžu garš instrumentālais ģitāras ievads, bet tas vēlāk tika krietni saīsināts, un kādā no ierakstu sesijām 1979. gada marta beigās dziesmas ievads tika nomainīts uz Benni sintizatora pavadījumu, kā arī šajā sesijā notika ievērojamas dziesma stila izmaiņas. Dziesmas veidošanai tika izmantotas vairākas sastāvdaļas no grupas iepriekš sacerētajām dziesmām — Dream World, Olle Olle, I Want You, Rock 'n' Roll. Olle Olle tika sacerēta tajā pat laikā, kad tika veidota dziesma Dancing Queen un Fernando — 1975. gada nogalē.

Dziesmas video

Režisors Lase Halstrems, tas pats, kas vadīja lielāko daļu grupas video, režisēja arī šo mūzikas klipu. Dziesmas video redzami grupas dalībnieki, izpildot dziesmu jauniešu auditorijas priekšā, kas dejo pie šīs dziesmas. Četri kvarteta dalībnieki redzami, dejojot vienkāršu horeogrāfiju uz skatuves. Visi grupas dalībnieki ir ģērbti baltos kostīmos, kurus arī viņi izmantoja citās dziesmas izpildīšanas reizēs. Dziesmas tika izpildīta Vemblija arēnā, grupas pēdējās koncerttūres laikā, kā arī tā ir albuma ABBA Live at Wembley sastāvā. Does Your Mother Know video tika augšuplādēts vietnē Youtube 2009. gada 8. oktobrī, kopā ar vairākiem citiem ABBA video, kanālā AbbaVEVO. 2015. gada jūnijā video jau bija sasniedzis 5 miljonus skatījumu.

Dziesmas popularitāte

Does Your Mother Know bija kārtējais ABBA hits, sasniedzot 1. vietu Beļģijā un tiekot top 10 dziesmu sarakstā 8 valstīs. Šī dziesma bija viens no daudzajām, ko ABBA izpildīja Eiropas un Amerikas koncerttūres laikā 1979. gadā.
Allmusic.com recenzents Donalds A. Guarisko recenzējot minēja, ka šī ABBA dziesma balasē dziesmas roka elementus kopā ar deju mūzikas elementiem, kas kopā veido intriģējošu deju/roka mūzikas hibrītu.

Citas versijas

Šis singls arī ir sastāvdaļa no 1999. gadā veidotā mūzikla Mamma Mia! un 2008. filmu adaptācijas ar šo pašu nosaukumu. Filmā dziesmu iedzied aktrise Kristīne Baranski. Šī dziesma arī ir atrodama Just Dance spēļu sērijas spēlē ABBA: You Can Dance. Filmā "Džonijs Anglis" aktieris Rovans Atkinsons sinhroni plātīja lūpas pie šīs dziesmas vārdiem.
Eurolaul

Eurolaul (latviešu: Eirodziesma) bija ikgadējs konkurss Igaunijā, kurā tika noskaidrota dziesma, ar kuru tiks pārstāvēta Igaunija Eirovīzijas dziesmu konkursā. Igaunijas atlase ilgus laikus bija ļoti atšķirīga no pārējo valstu Eirovīzijas atlasēm, jo šeit rezultātus noteica starptautiska žūrija.
2009. gadā Eurolaul nomainīja ar jaunu pasākumu Eesti Laul (latviešu: Igaunijas dziesma).
Kauja pie Paju

Kauja pie Paju (igauņu: Paju lahing) bija viena no izšķirošajām kaujām Igaunijas un Latvijas brīvības cīņu laikā. Tā notika pie Valkas-Tērbatas lielceļa 7,5 km uz ziemeļiem no Valkas 1919. gada 31. janvārī. Kaujas iznākumā somu un igauņu karaspēka vienības piespieda Padomju Latvijas armijas sastāvā karojošās latviešu strēlnieku daļas atstāt Valku, tomēr kaujā tika nāvīgi ievainots Tērbatas partizānu bataljona komandieris Jūlijs Kuperjanovs. Piemiņu par šo kauju iemūžina granīta monuments uz trīspakāpju kurgāna, kuru kaujas 75. gadadienā 1994. gada 30. janvārī atklāja Igaunijas prezidents Lenarts Meri.

Pretinieku spēki

Kaujā pie Paju muižas Valkas aizstāvēšanas operācijā Sarkanās armijas pusē Emīla Vītola vadībā cīnījās 7. latviešu strēlnieku pulka 2. un 3. bataljona četras rotas un 1. latviešu strēlnieku divīzijas rezerves bataljons. Precīzs latviešu karavīru skaits nav zināms, pēc dažādiem aprēķiniem tas svārstās no 500 līdz 1200 vīriem, ko pastiprināja 13 ložmetēji, 4 lielgabali un bruņuvilciens. Iespējams, ka nesakritības iemesli ir saistāmi ar to, ka pēc kaujām Krievijā bataljoni nebija pilnā kaujas sastāvā vai arī tādēļ, ka tiek pieskaitītas arī citas Valkā esošās Sarkanās armijas karaspēka vienības, piemēram, Novgorodas divīzijas 83. un 85. pulki, kas kaujā nemaz nepiedalījās.
Igaunijas bruņoto spēku sastāvā cīnījās somu brīvprātīgo pulks "Ziemeļu zēni" (380 vīru, pulkvedis Hanss Kalms) un Tērbatas partizānu bataljons (303 vīru), kopā 683 karavīru sastāvā, ko pastiprināja 22 ložmetēji un 6 lielgabali. Citas igauņu un somu vienības no austrumiem veica apiešanas manevru.

Kaujas norise

Pēc sakāvēm pie Tērbatas Sarkanās armijas 2. Novgorodas divīzijas un 10. divīzijas daļas strauji atkāpās dienvidu virzienā. Igaunijas bruņoto spēku Dienvidu frontes komandieris somu ģenerālis Martins Vecers 30. janvārī pavēlēja sākt uzbrukumu svarīgajam dzelzceļa mezglam Valkai, izvirzot no Tērbatas puses trieciengrupu pulkveža Hansa Kalma vadībā. Rīta agrumā igauņi ieņēma Paju muižu pie tālaika Latvijas SPR robežas, bet tikko Valkā ieradušās latviešu strēlnieku vienības devās pretuzbrukumā un muižu atguva.
Nākamajā dienā plkst. 12.40 pāri atklātam laukam uzbrukumā devās Tērbatas partizānu bataljons, kas cieta lielus zaudējumus, ieskaitot nāvīgi ievainoto bataljona komandieri Jūliju Kuperjanovu. Arī latviešu vienības lielgabalu apšaudes rezultātā cieta zaudējumus, tomēr atvairīja atkārtotos somu un igauņu karavīru uzbrukumus. Lai izvairītos no aplenkuma, ar tumsas iestāšanos latviešu strēlnieki saņēma pavēli atkāpties. Somu un igauņu vienības metās uzbrukumā un nodarīja prāvus zaudējumus atejošajām latviešu strēlnieku vienībām.

Iznākums

1. februārī Igaunijas armija bez kaujas iegāja Valkā, Sarkanās armijas daļas 4. februārī atstāja arī Veru. 
Pēc latviešu vēsturnieku datiem kaujā krita 170 latviešu un 156 somu un igauņu karavīru, bet pēc igauņu datiem kaujā krita ap 300 Sarkanās armijas karavīru un tikai 46 igauņu un somu karavīru, 103 tika ievainoti.
Mārtiņsala

Vēsture

12. gadsimta beigās — 13. gadsimta sākumā Daugavassala Holma (latīniski rakstītajos tekstos: Holme) bija ievērojams Daugavas līvu centrs. Nosaukuma pamatā ir sens vikingu dots vārds, ko viņi atkārtoti lietojuši uz salām izvietotu apmetņu apzīmēšanai (sal. Holm gård — Novgoroda, Stock holm — Stokholma, arī Холм — Holmas pilsēta Krievijā). 
1186. gadā tirgotāju kuģu priesteris, vēlāk bīskaps Meinards ar Gotlandes mūrnieku palīdzību Salā uzcēla mūra pili un baznīcu. Te norisinājās "Indriķa hronikā" aprakstītie notikumi — vietējo lībiešu kristīšana un pakāpeniska pakļaušana.
1206. gadā Salas lībiešu vadonis Ako, “kas bija uzkūdījis Polockas kņazu uz karu pret rīdziniekiem, kas bija savācis lietuvjus, sasaucis turaidiešus un visu Līvzemi cīņai”, organizēja neveiksmīgu sacelšanos pret krustnešiem (kauja pie Salaspils (1206)). Kritušā Ako galvu bīskaps Alberts Rīgā saņēma kā uzvaras zīmi pār Salas lībiešiem.
1255. gadā pils nonāca Rīgas arhibīskapa īpašumā, pēc baznīcas uzcelšanas sala tika dēvēta par Baznīcas salu (Kirchholm). 1298. gadā tā stipri cieta arhibīskapa un Livonijas ordeņa savstarpējās cīņās.
Robins Regīrs

Spēlētāja karjera

Profesionāļa karjeru Regīrs sāka 1999.—2000. gada sezonā, kurā aizvadīja 57 spēles NHL kluba Kalgari "Flames" sastāvā. 2003.—04. gada sezonā kopā ar komandu sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, kurā gan piekāpās Tampabejas "Lightning" vienībai. "Flames" sastāvā Regīrs spēlēja līdz pat 2011. gada vasarai, kad tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres". 2012.—13. gada sezonas gaitā tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings".
2013.—14. gada sezonā kopā ar "Kings" izcīnīja Stenlija kausu.
Vīberta sala

Vīberta sala (vācu: Wieberts Holm) ir bijusī sala Daugavas lejteces paplašinājumā pie upes labā krasta Ķengaragā, iepretim 1860. gadā dibinātajai Baltijas linu audeklu manufaktūrai, Augusta Dombrovska kokzāģētavai un Kuzņecova porcelāna rūpnīcai. Tās garums bija 1,6 km, platums 0,3 km. 
Mūsdienās agrāko Vīberta un Putnu salu apvidū daļēji atrodas atpūtas centrs "Lido" Krasta ielā 76.

Vēsture

16. gadsimta beigās sala piederējusi Dāvidam Hilchenam. 18. gadsimta Hūpeļa kartē pretī Vīberta salai, agrāk Brāļu Bertolda dzirnavu vietā, atzīmētas Šrēdera dzirnavas. Uz Vīberta salas atradās privāta muižiņa, kas ietilpa Akmeņsalas draudzes novadā un 1782. gadā piederēja leitnantam A. Rihteram. Līdz 1899. gadam uz salas bijusi bruņiniecības muižiņa un 1899. gadā šis tiesības zaudējusi.
Pēc dambju izbūves 19. gadsimtā Vīberta sala savienojās ar krastu.
Bilbao

Ģeogrāfija

Pateicoties tam, ka Bilbao atrodas vietā, kur trīs upes veido grīvu, pilsēta ir nozīmīga ostas pilsēta un industriālais centrs. Pilsētas rajoni upes krastā stiepjās līdz pat Biskajas līcim. 2006. gada statistikas dati liecina, ka pilsētas robežās dzīvoja 354 145 iedzīvotāju. Pilsētas aglomerācijas iedzīvotāju skaits 2007. gadā bija 950 155, ierindojot Bilbao Spānijas apdzīvotāko aglomerāciju piektajā vietā. Kopš 2008. gada Bilbao mērs ir Injaki Askuna.

Tūrisms

Neskaitot slaveno Gugenhaima muzeju, pilsēta ir mājas arī Bilbao Daiļamatniecības muzejam, kurš tiek uzskatīts par vienu no labākajiem Spānijā, un Bilbao Grīvas Kuģniecības muzejam Nervijonas upes krastā, kas vēl nesen pie sevis uzņēma izstādi - RMS Titanic. Muzeji ir tikai viena no pilsētas piedāvātajām aktivitātēm.
Kopš Gugenhaima muzeja atklāšanas 1997. gadā, pilsētā tika atvērtas astoņas jaunas viesnīcas, atspoguļojot arvien pieaugušo interesi par pilsētu.
Viens no tūristu iecienītākajiem objektiem ir viduslaiku vecpilsēta ar mazām ieliņām, veikaliņiem, kā arī vēstures pieminekļiem.

Sports

Neskaitot tradicionāli populārās sporta spēles, futbolu un basketbolu, Bilbao, pateicoties savai izdevīgajai atrašanās vietai, piedāvā arī dažādas brīvdabas aktivitātes. Kempings, tāpat kā klinšu kāpšana, ir populāra nodarbošanās tuvējos kalnos. Ūdenssports, īpaši sērfošana, ir populāri Sopelanas un Mundakas pludmalēs, uz kurām no pilsētas ir viegli nokļūt ar auto, metro vai vilcienu.
Viļakas trakts

Viļakas trakts (poļu: trakt marienhauski) jeb Viļakas stārastija bija administratīva vienība Inflantijas vaivadijas (1629-1772) sastāvā ar centru Marienhauzenas pilī. Pils kalpoja galvenokārt kā Viļakas garnizona apmetne, Viļakas stārasts tajā pastāvīgi neuzturējās.
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Latgales priekšpilsētā

Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Latgales priekšpilsētā.
 Kultūras pieminekļu karte
Šis saraksts tiek veidots no Vikidatiem, to periodiski atjaunina bots.
ZAAO

Vēsture

Latvijas atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas ieviešanas ietvaros Cēsu, Limbažu, Valkas un Valmieras pašvaldības pieņēma lēmumu par reģionālas atkritumu apsaimniekošanas organizācijas dibināšanu un jauna mūsdienu prasībām atbilstoša atkritumu noglabāšanas poligona ierīkošanu Ziemeļvidzemes reģionā.
1998.gada novembrī tika nodibināta SIA ZAAO. 
2002. gada 29. novembrī ZAAO ieguva Bureau Veritas Quality International (BVQI) Integrētās vadības sistēmas kvalitātes un vides standartu sertifikātus. SIA ZAAO ir pirmā atkritumu apsaimniekošanas komercsabiedrība, kuras darbībā ir izveidota, ieviesta un tiek uzturēta integrētā vadības sistēma, kas atbilst kvalitātes standartam ISO 9001:2000 un vides standartam ISO 14001:2004. No 2005. gada 1. janvāra atkritumu poligons “Daibe” ir vienīgā visu Ziemeļvidzemes reģiona (Cēsu, Limbažu, Valkas, Valmieras rajoni) cieto sadzīves atkritumu (CSA) apstrādes un noglabāšanas vieta .

Reģionālais atkritumu apsaimniekošanas centrs “Daibe”

Reģionālais atkritumu apsaimniekošanas centrs „Daibe” ir iežogota un apsargāta teritorija, kurā notiek atkritumu apstrāde un kontrolēta apglabāšana atbilstoši Eiropas Savienības un Latvijas Republikas likumdošanas prasībām. Poligons Daibe ir nodots ekspluatācijā 2004.gada 26.novembrī. Tā darbība tiek organizēta saskaņā ar Valsts vides dienesta Valmieras reģionālās vides pārvaldes izsniegtās atļaujas A kategorijas “Piesārņojošai darbībai” nosacījumiem. Līdz ar Eiropas Savienības fondu atbalstu poligons kļuvis par daudzfunkcionālu reģionālais atkritumu apsaimniekošanas centru. Šobrīd tajā notiek atkritumu sagatavošana un apstrāde pirms noglabāšanas, atkritumu noglabāšana, Ziemeļvidzemes reģionā dalīti vākto otrreiz izmantojamo materiālu sagatavošana nodošanai pārstrādei, bioloģiski noārdāmo atkritumu kompostēšana, infiltrāta apsaimniekošana, biogāzes apsaimniekošana, elektroenerģijas ražošana, kā arī vides kvalitātes monitorings un sabiedrības izglītošana .

Dabas un tehnoloģiju parks “URDA”

Sabiedrības izglītošanai par atkritumu šķirošanu un dažādu resursu apriti dabā SIA ZAAO 2018. gadā sāk realizēt mācību programmu jaunizveidotajā dabas un tehnoloģiju parkā “URDA” jeb Universāla Radoša Dabaszinātņu apmācība. URDA piedāvā licencētu vides izglītības programmu. Interešu grupām pieejamas ekskursijas, radošas aktivitātes, skolām - konkursi.