google/wiki40b huggingface dataset:
Bumbieru-kadiķu rūsa

Slimības pazīmes

Pirmie slimības simptomi novērojami pavasarī — uz kadiķiem parādās oranži, gļotaini, gareniski 1 - 2 cm gari izaugumi. Izaugumus sauc par telīdijiem un tajos attīstās teleitosporas. Mitrā un vējainā laikā teleitosporas dīgst un veido bazīdijsporas, kuras tālāk inficē bumbieres. Jūnijā sākumā uz bumbieru lapām parādās koši oranži plankumi, kuru diametrs parasti sasniedz 1 - 2 cm, retāk inficējas arī augļi. Vasaras otrajā pusē lapas apakšpusē izveidojas ragveida izaugumi, ecīdiji, kuros izveidojas ecīdijsporas, kas izplatās un atkārtoti inficē kadiķi, noslēdzot sēnes attīstības ciklu.

Patogēns

G. sabinae pieder pie rūsas sēnēm (Pucciniales, Uredinales), kas ietilpst bazīdijsēņu (Basidiomycota) grupā. Tās raksturīgākā pazīme ir biotrofisms, tas ir, sēne parazitē tikai uz dzīviem audiem, radot pēc iespējas mazāku kaitējumu saimniekaugam. Sēne novirza auga saražotos ogļhidrātus savai attīstībai, parasti ar īpašu hifu paveidu, haustoriju, palīdzību. Bumbieru inficēšanos būtiski ietekmē bazīdijsporu veidošanās un izlidošanas laiks. Labvēlīgi apstākļi bazīdijsporu veidošanai ir gaisa temperatūra ne zemāka kā 10 °C un nokrišņu daudzums no 10 mm.

Gymnosporangium sabinae dzīves cikls

G. sabinae ir nepilns dzīves cikls ar četriem sporu veidiem – ecīdijsporām, teleitosporām, bazīdijsporām un spermācijiem (piknosporām).  Sporas no viena saimniekauga uz otru pārnes vējš. Pavasarī uz kadiķa dīgst ecīdijsporas, kas veido telīdijus. G. sabinae parasti parazitē uz kazaku kadiķa (Juniperus sabina). Telīdijos veidojas teleitosporas. Mitrā un vējainā laikā tās dīgst, un veidojas bazīdiji ar bazīdijsporām, kas tālāk inficē bumbieres. Sporu izlidošana notiek laika posmā no aprīļa līdz jūnijam, kad arī parādās pirmās slimības pazīmes uz bumbierēm. Uz bumbieres lapas virsmas no bazīdijsporām attīstās spermāciji, savukārt sēnes dzīves ciklu noslēdz ecīdiju veidošanās lapas apakšpusē un ecīdijsporu nonākšana uz kadiķa.
Vēderdejas

Terminoloģija

Termins "vēderdejas" ir tulkojums no franču valodas termina "danse du Ventre", kas tika piemērots dejai  Viktorijas laikmetā.

Tehnika un kustības

Vēderdejas ir dejas, kas galvenokārt orientētas uz ķermeni, ar uzsvaru uz locītavām un gurniem.
Vēderdejās ir svarīga pareiza  stāja un muskuļu kontrole. Dejotājs brīvi  pārvietojoties ar pareizām gurnu kustībām, vienlaikus izvairās no muguras savainojumiem. Pamata pozas nedaudz atšķiras no citiem stiliem ( jo īpaši, ceļi var būt vairāk vai mazāk izliekti, līdzsvaru  var mainīt nedaudz atpakaļ vai uz priekšu, kā arī variējas roku pozīcijas). Daži vēderdejotāji  dejo lai sasniegtu veselīgu un efektīvu stāju.
Vēderdeju kustībām nav vienotas shēmas. Tas ir saistīts ar tautas deju izcelsmi un dejas formu Tuvajos Austrumos un ir ļoti daudzveidīgas mācību tradīcijas Rietumos. Daži dejotāji un deju skolas ir izstrādājušas savas shēmas. Daudzi dejotāji šodien izvēlas izmantot vienkāršas, fiziskas kustības grupās.

Vēderdejas Tuvajos Austrumos

Tiek uzskatīts, ka vēderdejām ir bijusi sena vēsture Tuvajos Austrumos taču ticami pierādījumi par to izcelsmi ir ierobežoti un pārskati par tās vēsturi bieži vien ļoti apšaubāmi.  No dažādiem grieķu un romiešu avotiem, tostarp Juvenala un Martiala deju aprakstiem no Turcijas un Spānijas, spēlējot kastaņetes, izmantojot viļņveidīgās  kustības, apraksti liecina par to ka kustības ko mēs šodien redzam sauc par vēderdejām. Vēlāk, īpaši 18 un 19 gadsimtā, Eiropas ceļotāji Tuvajos Austrumos, Edwards Lans un Flauberts, plaši rakstīja par to ko redzēja  Ēģiptē.
Mairis Briedis

Boksa profesionāļa karjera

Profesionāļa boksa karjeru uzsāka 2009. gadā, tās laikā aizvadījis 27 cīņas, no tām 26 ir uzvarētas (19 — ar nokautu), bet 1 zaudēta. 2012. gada decembrī Briedis uzvarēja Rīgā notiekošā turnīra Bigger's Better superfinālā. 2013. gada 23. martā Briedis ar nokautu uzvarēja angļu bokseri Deniju Viljamsu, kas savulaik nokautējis Maiku Taisonu.
2013. gada 22. novembrī Liepājā, pieveicot čehu Ļubošu Šudu ar tehnisko nokautu 5. raundā, Briedis ieguva pasaules čempiona titulu IBA versijā svarā līdz 90,7 kilogramiem. Viņš kļuva par pirmo latvieti profesionālajā boksā, kas kādā no versijām kļuvis par pasaules čempionu kādā no svara kategorijām. 2014. gada novembrī aizstāvēja čempiona titulu Liepājā pret Beļģijas bokseri Ismailu Abdulu. Ticis atzīts par 2014. gada Eiropas Gada cilvēku Latvijā. 2015. gadā pēc boksera Manuela Čarra nokautēšanas 5. raundā ierindojās BoxRec ranga 5. vietā (līdz 90,89 kg).
2016. gada 21. februārī Briedis ar tehnisko nokautu otrajā raundā pieveica Dienvidāfrikas sportistu Daniju Venteru un ieguva savā īpašumā brīvo IBF starpkontinentālā čempiona titulu svarā līdz 90,7 kilogramiem.
2016. gada 14. maijā nokautēja (tehniskais nokauts) Nigērijas pārstāvi Olanrevadžu Durodolu, līdz ar uzvaru Briedis kļuva par obligāto pretendentu uz pasaules čempiona jostu WBC versijā smagajā svarā (līdz 90,7 kilogramiem). 2016. gada 15. oktobrī Briedis reitinga cīņā Liverpūlē, Lielbritānijā, ar tehnisko nokautu 3. raundā uzvarēja britu Saimonu Valiliju.
2016. gada decembrī tika paziņots, ka 2017. gada martā vai aprīlī Briedim paredzēta cīņa par Pasaules boksa padomes (WBC) pagaidu čempiona jostu pret Vācijas sportistu Marko Huku, kuru viņš 2017. gada 1. aprīlī Vācijas pilsētā Dortmundē uzvarēja 12 raundu cīņā pēc vienbalsīga tiesnešu lēmuma. Sākotnēji bija plānots, ka cīņa notiks arī par Hukam tobrīd piederošo pasaules čempiona titulu IBO versijā, taču Brieža komandas pārstāvji pirms cīņas neiemaksāja nepieciešamo summu par šo mazāk prestižo titulu un pēc cīņas šī josta tika pasludināta par vakantu.
2017. gada 30. septembrī Briedis cīnījās ar kubieti Maiku Peresu Pasaules boksa supersērijas ceturtdaļfinālā. Briedis uzvarēja kubieti pēc punktiem 12 raundu cīņā, kvalificējoties supersērijas pusfinālam un nosargājot WBC čempiona titulu. Pusfinālā Briedis tikās ar ukraini Oleksandru Usiku, kuram zaudēja pēc punktiem, piedzīvojot pirmo zaudējumu profesionālajā karjerā un zaudējot WBC čempiona titulu.
Pasaules boksa supersērijas otrajā sezonā Mairis Briedis,būdams galvenais favorīts cīņā par Muhameda Alī kausu,ceturtdaļfinālā pēc punktiem pārliecinoši pieveica Vācijas bokseri Noelu Mikaeljanu,kuru boksa pasaule pazīst arī kā Noelu Gevoru.Pusfinālā Mairis Briedis aizraujošā cīņā pret poļu bokseri Kšištofu Glovacki,viņu nokautēja jau 3 raundā,kas viņam ļāva kvalificēties pasaules boksa supersērijas finālam,kurā viņš cīnīsies ar Kubas bokseri Junieru Dortikosu.
Kristians Hansens

Militārā karjera

Militāro dienestu sācis 1903. gadā artilērijas karaspēkā, kur 1904. gadā paaugstināts par leitnantu un nosūtīts uz 9. kājnieku artilērijas pulku.

Pirmais pasaules karš

Sava pulka sastāvā piedalījies Pirmajā pasaules karā.

Starpkaru posms

Laikā, kad pie varas nāca Hitlers — pulkvedis. 1933. gada 1. oktobrī nozīmēts par 1. artilērijas pulka komandieri. 1936. gadā iecelts par 25. kājnieku divīzijas komandieri.

Otrais pasaules karš

1939. gadā komandējis 25. kājnieku divīziju Polijas kampaņā.
1939. gada 15. novembrī nozīmēts par 10. armijas korpusa komandieri. Piedalījies Francijas un Austrumu kampaņās.
1943. gada novembrī komandējis 16. armiju, taču pēc vairākām sakāvēm, 1944. gada jūnijā no komandēšanas atcelts.
1944. gada septembrī un oktobrī komandējis 29. ieroču SS grenadieru divīziju (Itālija), taču jau 1944. gada decembrī atcelts no militārā dienesta.
Asiņainais sports

Sižets

Amerikāņu virsnieks Frenks Djūks (Žans Klods van Damme), kuru Japānas sensejs Šidoši Sendzo Tanaka jau no bērnības apmāca nindzutsu kaujas mākslu, dezertējis no armijas, dodas uz Honkongu, lai piedalītos nelikumīgajā pagrīdes kumitē čempionātā, kurā piedalās pasaules labākie cīnītāji.
Ierodoties Honkongā, Djūks sadraudzējas ar citu amerikāņu cīnītāju – iedomīgu un pašpārliecinātu, taču labsirdīgo Reju Džeksonu, kurš māk citu cīņas stilu. Frenks arī iepazīstas ar amerikāņu žurnālisti Dženisu, ar kuru laika gaitā tam sākās romāns. Dženisa vēlas uzrakstīt rakstu par kumitē, ko arī godīgi pasaka Frenkam. Divi armijas virsnieki ir nosūtīti, lai saņemtu viņu ciet Honkongā, bet Frenku viņiem neapstādināt.
Cīņu laikā Frenks pieveic visus savus pretiniekus, tai skaitā Sīrijas cīnītāju, kuru nokautē jau 12. sekundē, Muai Thai meistaru un fiziski spēcīgo sumo cīkstoni. Frenks tiek līdz trešajai un izšķirošajai sacensību dienai, lai finālā tiktos ar daudzkārtējo kumitē čempionu Čongu Lī, kuram sakropļot vai pat nogalināt savus pretiniekus neliekas nekas neparasts. Vienā no cīņām Čongs Lī smagi piekauj arī Reju Džeksonu, kuru nogādā slimnīcā. Finālcīņu Djūks uzsāk labāk un vada kautiņu, bet Lī, jūtot, ka pamazām zaudē, nemanot iemet Frenkam acīs nedaudz pulvera, uz kādu laiku padarot pretinieku pilnīgi aklu. Čongs Lī sāk smagi sist Frenku, taču tad Frenks atcerējās, kā sensejs Tanaka mācīja viņu kauties ar aizsietām acīm. Pieredze veiksmīgi tika likta lietā un pat aklam Frenkam izdodas uzvarēt Čongu Lī, beigās piespiežot to pateikt „Matte! jeb Padodos!”. Tieši tad arī redze atgriezās. Frenks kļūst par pirmo kumitē čempionu no Rietumiem.
Djūks atgriežas ASV. Pēc tam titros parāda statistiku ar reāli eksistējošā Frenka Djūksa cīņas rekordiem.
Cekulainais jūras krauklis

Izskats

Cekulainais jūras krauklis ir vidēji liels putns, 68—78 cm garš, spārnu plētums 95—110 cm. Tam ir diezgan gara aste, kurā ir 12 lidspalvas. Pieaugušam putnam spalvas ir melnas ar dzeltenu pazodi. Riesta laikā cekulainajam jūras krauklim ir neliels cekuls, un uz krūšu spalvām ir metāliski zaļš spīdums. Atšķirībā no jūras kraukļa (Phalacrocorax carbo) cekulainais jūras krauklis ir mazāks, smalkāk veidots, tā knābis ir šaurāks un gaišāks. Jaunie putni ir pelēki.

Ieradumi

Cekulainais jūras krauklis barojas jūrā, un atšķirībā no jūras kraukļa tas ļoti reti ielido iekšzemē. Ziemu tas pavada jebkurā jūras krastā, ja tikai jūrā ir bagātīgi zivju resursi. Dienas laikā barojoties tas nolido lielus attālumus no savas ligzdas vietas.
Cekulainais jūras krauklis ir viens no dziļākajiem nirējiem starp jūras kraukļiem, jo ir dziļūdens zivju mednieks. Tas var ienirt līdz 45 metriem. Cekulainais jūras krauklis medī visa veida zivis, bet vislabprātāk tas medī smilšu zušus (Hyperoplus). Ir novērots, ka cekulainais jūras krauklis vidēji ienirst uz 20—45 sekundēm, un starp niršanām tas atpūšas apmēram 15 sekundes. Pirms ieniršanas putns nedaudz palecas, lai iegūtu papildus spēku.

Ligzdošana

Cekulainais jūras krauklis ligzdo klinšainos jūras krastos, izmantojot klinšu dzegas un alas. Ligzda ir nekārtīga jūraszāļu vai zaru kaudze, kas tiek sacementēta kopā ar paša ekskrementiem — gvano. Ligzdošanas sezona cekulainajiem jūras kraukļiem ir salīdzinoši gara, kas sākas februāra beigās, bet dažiem putniem tikai maijā. Parasti tiek izdētas 3 olas. Mazuļi izšķiļas bez dūnām, un, lai saglabātu ķermeņa siltumu, tie pilnībā ir atkarīgi no vecākiem, apmēram divus mēnešus.
Mona (filma)

Sižets

Filmā parādītas divas atšķirīgas pasaules - ar vīrieti un sievieti, ar pagātni un nākotni, ar pilsētu un laukiem. Filmas stāsts ir par mīlestības trijstūri.
Filmas darbība risinās kādā Latvijas mazpilsētiņā, kur iedzīvotāju galvenais iztikas avots ir lopkautuve. Rīgas biznesmenis Tomass ierodas uz sava tēvoča bērēm, ierauga vietējo meiteni Monu — un vairs nedomā par atgriešanos Rīgā.
Āraiši (stacija)

Vēsture

Šī stacija ar nosaukumu Araiži tika atvērta 1897. gadā. 1930. gadā šeit uzbūvēja jaunu stacijas ēku, kuru Otrā pasaules kara laikā sagrāva. 1934. gadā stacijas nosaukums tika mainīts uz Āraiši. Stacijas kods bija 10212 (pēc PSRS klasifikācijas). Līdz 2000. gadu vidum stacijā bija 3 sliežu ceļi.
Evija Krūze

Dzīvesgājums

Dzimusi kā Evija Kromule 1974. gada 20. novembrī Kaļiņingradā, kur tobrīd dienēja viņas tēvs, bet drīz pēc piedzimšanas kopā ar māti atgriezās Rīgā. Mācību laikā darbojās Rīgas Skolēnu pils teātrī "Zīļuks". 1997. gadā studēja Latvijas Kultūras akadēmijas apvienotajā aktieru/režisoru kursā un ir Nacionālā teātra aktrise.
Atveidoja Sintijas lomu seriālā "UgunsGrēks" un Martas lomu seriālā "Viņas melo labāk".
Piedalījās "Dejo ar zvaigzni" 4. sezonā un iekļuva finālā.

Personīgā dzīve

2002. gadā apprecējās ar mākslinieku Kristapu Skulti, laulībā dzimuši divi dēli. 2012. gadā šķīrusies no Kristapa Skultes. 2019. gadā apprecējusies ar igauņu uzņēmēju Aimuru Krūzi.
Jans Štjastnijs

Spēlētāja karjera

2002. gada NHL draftā viņu izraudzījās Bostonas "Bruins" ar kopējo 259. kārtas numuru astotajā drafta izvēles kārtā. J. Štjastnijs debitēja NHL 2006. gada 1. martā Edmontonas "Oilers" sastāvā. Turpmākās sezonas viņš pārstāvēja "Oilers" un Sentluisas "Blues" klubus. 2010. gada martā viņš tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks", taču ne reizi nav spēlējis šī kluba sastāvā. 2010.—2011. sezonā pārstāvēja KHL klubu Maskavas CSKA.
ASV izlases sastāvā ir spēlējis 2005., 2006. un 2011. gada Pasaules čempionātos.
Juglas kanāls

Vēsture

13. gadsimta beigās Ķīšezera dienvidu krasts piederēja Livonijas ordenim, kas 1297. gadā uz Bērzupītes jeb Bukultu strauta iekārtoja mūra pili un ūdens dzirnavas, ko sāka saukt par Jaunajām dzirnavām (latīņu: Novum Molendinum, vācu: Neuermühlen) jeb Bukultu pili.  
Kanāls izrakts 1901.—1903. gadā galvenokārt pa bijušā Bukultu strauta gultni.
Obliterācija

Obliterācija (latīņu: obliteratio — 'aizmiršana, izbeigšana') ir asinsvadu, limfvadu vai doba orgāna aizaugšana, parasti ar saistaudiem.
Asinsvada obliterāciju visbiežāk izraisa ateroskleroze vai hronisks iekaisums (vaskulīts), bet orgāna obliterāciju (piemēram zarnas obliterāciju) — iekaisums vai ievainojums. Ārstē atkarībā no cēloņa.
Olomouca

Vēsture

Viduslaikos Morāvijas galvaspilsēta. 1063. gadā nodibināja Olomoucas bīskapiju. 1306. gadā Olomoucā tika nogalināts Vāclavs III, kas izbeidza Pšemislu dinastiju.
Trīsdesmitgadu kara laikā 1640. gadā pilsētu uz astoņiem gadiem ieņēma zviedru karaspēks. Zviedri pilsētu stipri izpostīja un turpmāk par Morāvijas galveno pilsētu tika uzskatīta Brno.
1848. gadā Olomoucā Austrijas imperators Ferdinands I atteicās no troņa. 1850. gadā šeit tika noslēgtas Olomoucas punktācijas (Olmützer Punktation) starp Prūsiju un Austriju.
Kopš viduslaikiem liela daļa Olomoucas iedzīvotāju bija vācieši, tomēr pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tie tika padzīti uz Vāciju.

Cilvēki

Olomouca ir futbola trenera Karela Briknera (Karel Brückner, 1939), austriešu komponista Leo Falla (Leo Fall,1873-1925), politiķa Zdeneka Fīrlingera (Zdeněk Fierlinger, 1891-1976), vācu gleznotāja Georga Flēgeļa (Georg Flegel, 1566-1638), futbolista Mareka Heinca (Marek Heinz, 1977), hokejista Jirži Hudlera (Jiří Hudler, 1984), austriešu feldmaršala Aleksandra fon Krobatīna (Alexander von Krobatin, 1849-1933) un politiķa Jirži Paroubeka (Jiří Paroubek, 1952) dzimtā pilsēta.
Pilsētas ģimnāzijā mācījies filozofs Edmunds Huserls (Edmund Husserl, 1859-1938). Vietējā teātrī par diriģentu strādājis Gustavs Mālers (Gustav Mahler‎, 1860-1911). Vietējā armijas daļā dienējis ungāru matemātiķis Jānošs Bojai (Bolyai János, 1802-1860). Savulaik ieslodzījumā šeit turēts Lafajets (Lafayette, 1757-1834).

Sports

Olomoucas futbola klubs Sigma spēlē Čehijas 1. līgā.
Jūras jūdze

Jūras jūdze ir nemetriskās mērvienību sistēmas attāluma mērvienība, ko izmanto jūrniecībā un aviācijā. Tā aptuveni atbilst 1 loka minūtei pa jebkuru meridiānu.
1 jūras jūdze = 1852 metri (precīzi)

Simbols

Jūras jūdzei nav starptautiski vispāratzīta viena noteikta simbola. Dažādas starptautiskās organizācijas un valstis lieto dažādus apzīmējumus. Institute of Electrical and Electronics Engineers lieto simbolu nmi (no angļu: Nautical mile), kamēr Starptautiskais mēru un svaru birojs un ASV un Kanādas jūrniecības institūcijas lieto simbolu M. Starptautiskā civilās aviācijas organizācija izmanto apzīmējumu NM. Tiek lietots arī simbols nm, lai gan tas atbilst SI mērvienībai nanometrs.

Vēsture

Vēsturiski jūras jūdze tika definēta , kā loka minūte pa Zemes meridiānu. Meridiāna garums tādējādi bija 180 ˣ 60 = 10800 vēsturiskās jūras jūdzes. Tādējādi jūras jūdzes varēja izmantot aptuveniem mērījumiem uz meridiāna, jūrniecības kartēs nosakot platuma grāda izmaiņas. Sākotnēji iecerētā metra definīcija bija 10⁻⁷no pusmeridiāna, tādējādi sanāk, ka vēsturiskā jūras jūdze ir (2×10⁷)/10,800 = 1,851.851851… vēsturiskie metri. Pašreiz Starptautiskā ģeodēzijas un ģeofizikas savienība ir noteikusi meridiāna garumu 20003931,4585 m, tādējādi vēsturiskā jūras jūdze sanāk 1852,216 m. Tomēr, tā kā Zeme nav precīzi apaļa, bet gan nedaudz saspiesta, jūras jūdze pie ekvatora sanāk 1843 m, bet pie poliem 1861 m. 1929. gadā Monako notika Starptautiskā ārpuskārtas hidrogrāfijas konference, kuras laikā tika noteikts, ka jūras jūdze turpmāk būs 1852 m precīzi.

Atvasinātās mērvienības

1 jūras jūdze = 10 kabeļtauvas

1 jūras jūdze stundā = 1 mezgls
31. janvāris

31. janvāris ir gada 31. diena pēc Gregora kalendāra. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.
Rīgas Imantas vidusskola

Skolēnu Pašpārvalde

Kā darbojas Skolēnu pašpārvalde? 
Pašpārvaldē darbojas daudz radošu skolēnu, kuri vēlas īstenot savas idejas, tāpēc, lai tās kļūtu reālas, mēs sadarbojamies gan ar skolotājiem, gan ar skolas administrāciju. Katru nedēļu otrdienās plkst. 15.30 mēs tiekamies pašpārvaldes kabinetā (250.), lai izrunātu jaunas idejas, problēmas vai sākam gatavoties tuvākajam pasākumam.
 Kā Kļūt Par Skolēnu Pašpārvaldes Dalībnieku? 
Pašpārvaldē ir gaidīts ikviens skolēns, kas ir aktīvs, radošs un uzņēmīgs. Nepastāv vecuma ierobežojums, un par dalību nav jāmaksā. Par pašpārvaldes aktīvistu Tu vari kļūt nākot uz sanāksmi un iesaistoties mūsu darbībā.
 Skolēnu pašpārvaldes sasniegumi 
Rīgas Imantas vidusskolas skolēnu pašpārvalde aktīvi iesaistās arī Rīgas skolēnu domes rīkotajos pasākumos. Un 2013./2014.m.g. vinnēja RSD rīkotajā pašpārvalžu konkursā nominācijā “Jauns un Traks”.
 Skolēnu pašpārvaldes prezidenti 
Riks Emīls Lazdiņš 2014./2015. m.g. - 2016./2017. m.g.
Katrīna Velme 2017./2018. m.g. -pirmais mācību semestris
Kristians Kristiņš 2017./2018. m.g. -otrais semestris
Montekasīno

Montekasīno bija Benediktiešu ordeņa mājvieta diezgan nomaļā atrašanās vietā līdz Otrajā pasaules karā pārpratuma dēļ tā tika nopostīta.
Ja jūs zinat jebkādu papildu informāciju par Montekasīno tad lūdzu uzrakstiet to. Šis noderēs skolēniem kā es. 
DANIELS KLAUŽS
Roalds Dobrovenskis

Biogrāfija

1954. gadā absolvējis Maskavas Valsts kora skolu, 1975. gadā beidzis Augstākās literatūras kursus Maskavā. No 1954. līdz 1955. gadam studējis Maskavas konservatorijā.
No 1958. līdz 1973. gadam strādājis par žurnālistu Habarovskā un Sahalīnā. 1975. gadā pārcēlies uz dzīvi Latvijā, kur no 1977. līdz 1979. gadam un no 1989. līdz 1991. gadam bijis žurnāla "Daugava" nodaļas redaktors, savukārt no 1991. līdz 1995. gadam — galvenais redaktors. Tāpat laikā no 1983. līdz 1988. gadam bijis redaktors izdevniecībā "Liesma".
Publikācijas izdevis kopš 1958. gada. Rakstījis dzejoļus, stāstus, biogrāfiskos romānus. Vēl nodarbojies ar dažādu latviešu dzejnieku dzejas atdzejošanu krievu valodā, tulkojis dažādu latviešu rakstnieku darbus.
1995. gadā Dobrovenskis kļuva par vienu no pirmajiem trim cilvēkiem, kam tikusi piešķirta Latvijas pilsonība par īpašiem nopelniem.
1973. gadā kļuva par Krievijas PFSR Rakstnieku savienības biedru, 1976. gadā — Latvijas Rakstnieku savienības biedru. 1999. gadā saņēmis Latvijas Ministru kabineta prēmiju. 2005. gadā saņēma Literatūras gada balvu par mūža ieguldījumu. 2013. gadā rakstniekam tika piešķirts trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordenis.
Kvadrātskābe

Vēsture

Kvadrātskābi pirmais sintezējis Dž. Parks kopā ar līdzstrādniekiem 1959. gadā.

Iegūšana

Lai iegūtu kvadrātskābi, vispirms iegūst perfluorciklobutēnu, 1-hlor-1,2,2-trifluoretilēnam reaģējot ar cinku. Šo savienojumu ar etanola palīdzību pārvērš par 1,2-dietoksi-3,3,4,4-tetrafluorciklobutēnu-1. Tam hidrolizējoties, rodas kvadrātskābe.

Īpašības

Kvadrātskābes divvērtīgajā anjonā visi skābekļa atomi ir pilnīgi vienādi, jo negatīvie lādiņi vienmērīgi sadalījušies molekulā. Šādam anjonam ir pilnīgi simetriska kvadrātveida forma un tas sastāv tikai no oglekļa un skābekļa (pieder pie tā saucamajiem oksokarbona joniem).

Izmantošana

Izmanto gaismjutīgu krāsvielu un proteīntirozīnfosfatāzes inhibitoru sintēzēm. Medicīnā lieto kārpu un matu izkrišanas ārstēšanai.
Revolūcija

Revolūcija politikā ir būtiska, parasti strauja un vardarbīga valsts vai sabiedriskās iekārtas maiņa, reizēm organizēta sacelšanās ar tiesisku mērķi. Tā ir viena no attīstības procesa pusēm (blakus un pretstatā evolūcijai), kurai raksturīgs daļējs attīstības konsekvences un nepārtrauktības pārrāvums. Pats galvenais revolūcijas mērķis ir radīt jaunas tiesības pastāvošo vietā. Revolūcijas tiesiskais pamats ir tiesības uz dabiskajām tiesībām.
Haoss revolūcijā rodas tad, ja tā ir vardarbīga. Revolūcijas attīstību var prognozēt no cēloņiem — pazeminās tiesiskā apziņa, rodas nihilisms, ārējā konstitūcija ir uzspiesta. Galvenais spēks revolūcijā ir informācija, tāpēc revolucionāri vispirms cenšas ieņemt TV un radio raidītāju atrašanās vietas. Sabiedrība nekad nav un nevar būt vienaldzīga pret revolūciju- ir tikai noliedzēji un atbalstītāji. Pēc revolūcijas parādās tās atplūdi vienlaicīgi ar likumdošanas uzlabošanu un informācijas pieejamību.
Rakstpratība

Rakstpratība jeb rakstītprasme, arī lasītprasme, ir spēja lasīt, pareizi rakstīt un kritiski izprast rakstītos tekstus. Plašākā interpretācijā rakstpratība ir spēja identificēt, saprast, interpretēt, radīt, digitāli pielietot un komunicēt, izmantojot vizuālos, skaņas un digitālos materiālus. Rakstpratība ir izglītības pamats. Neprasmi lasīt un rakstīt sauc par analfabētismu. Starptautiskā rakstpratības diena tiek atzīmēta 8. septembrī.

Funkcionālā rakstpratība

Izdala vairākas rakstpratības veidus. Viena no tām ir funkcionālā rakstpratība, kas nepieciešama vienkāršu uzdevumu veikšanai, piemēram, tā izpaužas kā instrukciju lasīšana, prasme atrast nepieciešamo informāciju. Cilvēki ar attīstītu funkcionālo rakstpratību labi saprot zinātniskos tekstus. Funkcionālais analfabētisms piemīt ārzemniekiem, kuri nesaprot citās valodās, ne dzimtajā valodā, rakstītos tekstus.

Rakstpratība pasaulē

Rakstpratības līmeni pasaulē apskata cilvēkiem, kuri ir vecāki par 15 gadiem. Šajā statistikā netiek ņemta vērā jaunāku cilvēku rakstpratība. Pasaulē rakstpratība ir 86,3% cilvēku, vīriešiem tā ir mazliet lielāka (90,0%), bet sievietēm mazāka (82,7%). Attīstītās valstīs rakstpratība ir 99,2% cilvēku. Viens no zemākajiem rakstpratības līmeņiem ir Subsahāras Āfrikā, kur rakstpratības līmenis ir 64,0%.

Rakstpratība Latvijā

Rakstpratība ir viena no pamatskolas prasmēm. Latvija pieder pie valstīm ar augstu rakstpratības līmeni (95—100% cilvēku prot lasīt un rakstīt), taču saskaņā ar 2006. gada pētījumiem analfabētu skaits Latvijā pieaug.
Kepena klimata klasifikācija

Simboliskie apzīmējumi

Kepena klimata klasifikācija iedala klimatus piecās galvenajās grupās, tās savukārt — vairākos tipos un apakštipos. Katru klimata tipu apzīmē 2 līdz 4 burtu garš klimata simbols.

Kepena—Geigera klimata klasifikācijas pasaules karte laika periodam 1951—2000

Balstoties uz nesen iegūtiem datiem no Klimata pētniecības grupas (Climatic Research Unit, CRU) Austrumanglijas Universitātē un Vispasaules Nokrišņu un Klimatoloģijas Centra (Global Precipitation Climatology Centre, GPCC) Vācijas meteoroloģiskā dienesta ietvaros, ir izveidota jauna digitāla Kepena—Geigera pasaules karte klimata klasifikācijai 20. gadsimta otrajā pusē.