Iļmars Aļmuhametovs

Teātris

Režisors, dramaturgs, ap 10 leļļu teātra lugu autors.

Sākums

Iļmars Aļmuhametovs izrādīja interesi par teātri no bērnības, skolas gados piedalījās teātra pulciņā. Dēlam tēvs plānoja ārsta karjeru. Arī pats Iļmars plānoja kļūt par ārstu. Iļmars, izpildīdams tēva vēlmi, ieguva feldšera-akušiera izglītību un sāka darbu, taču darba rutīna neatbilda viņa dabai un viņa radiniece — režisore, to ievērojusi, ieteica viņam izvēlēties teātra profesiju. Tā viņš arī izdarīja. 90. gadu sākumā ekonomisku grūtību dēļ īsu laiku tirgojās ar naftu, pēc tam atgriezās teātrī, kur vienlaikus bija gan aktieris, gan administrators.

Dramaturgs un režisors

Leļļu teātrī Aļmuhametovs sāka rakstīt lugas bērniem: "Mazais rūķis", "Buķete mammai", pavisam tika uzrakstītas un teātrī iestudētas ap 10 lugas. Bijis par režisoru ne tikai savā teātrī. Tā, Naberežnije Čelnos viņš iestudēja leļļu izrādi "Astoņos pie šķirsta".
Izrādi „Urālu batirs” (režisors I. Aļmuhametovs), balstītu uz baškīru nacionālo eposu, 2014. gadā Baškīru Valsts leļļu teātris nominēja Salavata Julajeva valsts prēmijai, pats Aļmuhametovs mēģināja to izveidot par republikāniska līmeņa brendu.

Administrators

I. Aļmuhametova organizatora spējas tika pamanītas un novērtētas. Leļļu teātra direktora vietnieks, pēc dažiem gadiem Baškortostānas Nacionālā simfoniskā orķestra direktors, pēc īsa pārtraukuma — leļļu teātra direktors. Teātrī par savu mērķi stādīja starptautiskās popularitātes iegūšanu un repertuāra daudzveidību, kā arī stādīja mazo skatītāju audzināšanas mērķus. Bija iniciators leļļu teātru festivālu rīkošanai Ufā, cenzdamies atjaunot tās kādreizējo reputāciju šajā jomā. Pārejot uz Operas un baleta teātri, viņš arī palika pie tiem pašiem principiem. Gatavojot starptautisko mūzikas festivālu "Šaļapina vakari Ufā", piedāvāja tā ietvaros organizēt starptautisku vokālistu konkursu, kas arī tika īstenots. Ir apgalvojumi, ka tieši viņa laikā Operas un baleta teātris piedzīvo renesansi. Pirms viņa zāle nekad neesot bijusi pārpildīta. No otras puses, teātrim arī Aļmuhametova vadībā vēl joprojām trūkstot pilnvērtīgas vietējās komandas un caurumus nākas aizpildīt ar iebraucējiem.
Vadot Operas un baleta teātri, I. Aļmuhametovs cenšas savienot nacionālos motīvus ar eiropeiskajiem. Papildus operai un baletam attīsta atsevišķu kora mākslu. Strādā pie publicitātes, organizējot teātrī blogeru kursus, lai celtu kritikas kvalitāti, ieviesis abonementus un sācis darbu ar skolām, orientējoties uz pusaudžu auditoriju. Viņa laikā ap Operu veidota biznesmeņu kopiena ar vietējās radiostacijas atbalstu, ko noorganizējusi Aļmuhametova Operā radītā attīstības nodaļa. Viņa vadībā teātris saņēmis nacionālās un starptautiskās prēmijas, to skaitā "Zelta masku" — Krievijas nacionālo teātra prēmiju operas žanrā 2017. gadā. I. Aļmuhametovs publiski žēlojies, ka jaunās izdevumu "optimizācijas" tendences Krievijā negatīvi ietekmējot darbu, jo to veicošās Finanšu ministrijas eksperti esot pilnīgi nekompetenti attiecīgajās tēmās.

Televīzijā

Valsts televīzijas un radio raidorganizācijas „Baškortostāna” sācis strādāt jauniešu redakcijā kā programmas „Forsmažors” autors un vadītājs. Tagad vada musulmaņiem domātu aktualitāšu programmu "Aļ-Fatiha" Baškortostānas Satelītu televīzijā.

Darbības kritika

Žurnāliste Ramiļa Sajitova, 2018. gadā apvainojot Baškortostānas varas iestādes cīņā pret vietējo kultūru pēc Ziemeļkaukāza parauga, pieminēja arī I. Aļmuhametovu, kurš esot bijis nozīmēts Operas un baleta teātra vadītāja amatā, apejot konkursa procedūru, un sava teātra artistus pārvedis uz īslaicīgiem kontraktiem, lai no tiem būtu vieglāk atbrīvoties.

Privātā dzīve

Bija piektais bērns ģimenē, agri zaudēja māti. Pieder musulmaņu ticībai, divreiz veicis hādžu. 
Hobijs - grāmatu lasīšana. Intervijā izteicās, ka mīļākā pasaka esot Andersena "Mazā nāriņa", jo tai ir ļoti skumjas beigas.