Daina Skadmane

Dzīves gājums

Daina Skadmane dzimusi 1990. gada 19. martā Rīgā, Latvijā, uzaugusi Zintas un Jāņa Skadmaņa piecu bērnu ģimenē (māsas — Anda (dvīņu māsa), Rūta Maija un brālis Mārcis Liors Skadmanis). Dainas vecāmāte Mirdza Skadmane bija profesionāla audēja, vecāmāte Inta Burka — profesionāla ādas mākslas apstrādes māksliniece, bet vectēvs — mākslinieks, juvelieris un rotkalis Kondrāts Burka.
Daina Skadmane bijusi skolniece Ziemeļvalstu ģimnāzijā, Jaņa Rozentāla Mazajā mākslas skolā un Rīgas Amatniecības vidusskolā. No 2012. gada Skadmane sāk studēt vides mākslu Latvijas Mākslas akadēmijā 2. kursā, bet papildu izglītību iegūst Londonas Starptautiskās izglītības asociācijā (International Education Society of London), 2011. gadā iegūstot tās sertifikātu. Būdama Latvijas Mākslas akadēmijas studente, viņas darbi ceļojuši uz dažādām pasaules vietām.
Daina Skadmane ir autore "Vēja egle" (Egle vējā), (Ziemassvētku eglīte vējā) mākslas darbam un vides objektu instalācijai Rīgā, Latvijā.
2013. gadā 21. novembrī kopā ar tēvu Jāni Skadmani iet bojā lielveikala "Maxima" sagrūšanā Rīgā, Zolitūdē, Latvijā.
Abi apglabāti Rīgas Meža kapos.

Mākslinieciskā darbība

Daina Skadmane kopā ar dvīņu māsu ar mākslu sāka nodarboties 5 gadu vecumā, ar saviem darbiem piedaloties dažādos starptautiskos mākslas konkursos. Viens no ievērojamākajiem dvīņu māsu kopprojektiem bija 14 gadu vecumā pirmā personālizstāde "Dvīņu debija", kas tika izstādīta Starptautiskajā lidostā "Rīga". Bijusi arī vairāku personālizstāžu autore.
Dainas Skadmanes 2003. gada mākslas darbs Skyline Christmas nokļūst Lielbritānijas Kamilla, Kornvolas hercogienes privātajā kolekcijā.
Dainas pēdējā vasaras studiju prakse (21.05.2013.—21.06.2013.) Latvijas Mākslas akadēmijā bija projekta ietvaros Jaunpiebalgā "Degradētās vides romantika", kopā ar kursa biedriem tika izstrādāts projekts "Elpa Telpā" un vairākas instalācijas Rankas pienotavā, Jaunpiebalgā. Daina Skadmane aktīvi darbojās arī ārpus studiju praksēs, piedaloties Latvijas Nacionālā teātra dekorāciju noformēšanā un sagatavošanā izrādei "Parīzes Dievmātes katedrāle", kā arī praktizējās Latvijas Nacionālās operas dekorāciju darbnīcā.

Veltījums Holokausta liecībām Latvijā

Daina Skadmane kopā ar dvīņu māsu 13 gadu vecumā uzsāka veidot unikālu mākslas veltījumu Latvijas sabiedrībai, pateicoties Ziemeļvalstu ģimnāzijas skolotājai Tamārai Zitcerei (1947—2014), kura pētīja Rīgas geto un katastrofas vēsturi un nodeva savas zināšanas tālāk skolēniem. Liela daļa mākslas darbu ir unikāli, jo tie tapuši uz 60—80 gadus veciem papīriem, ļaujot tuvāk pietuvoties laika posmam pirms Holokausta un laika posmam Holokausts Latvijā. 2005. gadā abu dvīņu māsu mākslas darbi tika izstādīti izstādē "Rīgas geto".
Viens no spilgtākajiem notikumiem Dainas mākslinieciskajā darbībā bija sadarbība ar ievērojamo Krievijas dokumentālo filmu režisoru Vladimiru Molčanovu, kurš Dainas un viņas dvīņu māsas darbus filmēja savā starptautiskajā dokumentālajā filmā "Rīgas geto melodijas" 2006 (angliski Melodies of the Riga ghetto).
2005.g. Mākslas piemiņas izstāde Žanim Lipkem, Rīgas Krievu drāmas teātrī. 2005.g. Mākslas darbi — veltījums Holokausta liecībām Latvijā tika izstādīti arī izglītojošā vēstures izstādē "Rīgas geto" Rīgas domē. Vairāki Dainas darbi un to kopijas ir aizceļojuši uz dažādiem pasaules mākslas, kultūras un piemiņas centriem ASV, Izraēlā, Čehijā, Krievijā un Vācijā. Divi no Dainas mākslas darbiem atrodas Krievijas dokumentālo filmu režisora Vladimira Molčanova privātajā kolekcijā Krievijā. Divi no dvīņu māsu mākslas darbiem "Landscape scene" 2006 un "Rumbula" 2003 atrodas pasaules pazīstamā Holokausta izdzīvojušā Nobela miera prēmijas laureāta, ebreju izcelsmes amerikāņu rakstnieka Eli Vīzela (Elie Wiesel) Arhīvā, Hovarda Gotliba Arhīva Izpētes centrā, Bostonas universitātē ASV (The Elie Wiesel Archive, Howard Gotlieb Archival Research Centre, Boston University, US), kurā glabājas arī dažādas liecības no tādiem pasaules pazīstamiem cilvēkiem kā Beta Deivisa, Džīns Kelijs, Mārtins Luters Kings, Einstein Papers projects u.c.

Mākslas darbi grāmatā "Es izdzīvoju Rumbulā"

2015. gadā Dainas Skadmanes un viņas dvīņu māsas Andas mākslas darbi — veltījums Holokausta liecībām Latvijā tika iekļauti Frīdas Mihelsones (Frida Michelson) biogrāfiskajā liecību grāmatā "Es izdzīvoju Rumbulā". Grāmatā tika iekļauti četri mākslas darbi, Dainas Skadmanes ievērību guvušais mākslas darbs "Pēdējais skatiens", Akvarelis, gleznots uz 1941. gada papīra (2003. gads), "Frīda", Grafika (2004. gads), "Rumbula", Akvarelis, gleznots uz 1941. gada papīra (2004. gads) un Andas Skadmanes mākslas darbs "Bezizeja", Akvarelis, gleznots uz 1941. gada papīra (2004. gads).
Atzīmējot Starptautisko Holokausta upuru piemiņas dienu, 2015. gada 27. janvārī notika Frīdas Mihelsones grāmatas "Es izdzīvoju Rumbulā" (latviešu val.) atvēršana. Frīda Mihelsone ir viena no retajām izdzīvojušajām aculieciniecēm par drausmīgajiem Rumbulas notikumiem, kad 1941. gada 30. novembra un 8. decembra akcijās tika iznīcināti 25 tūkstoši ebreju.

Ziemassvētku apsveikuma kartīte

Latvijas Valsts prezidents Andris Bērziņš iekļāva "Vēja egles" skici savā Ziemassvētku apsveikumu kartītē. Valsts prezidenta Andra Bērziņa apsveikums Ziemassvētkos tika izsūtīts citu valsu vadītājiem un Latvijas sabiedrotajiem. Ziemassvētku apsveikums "Vēja egle" tika ierindots 2013. gada laikraksta "Telegraph" valstu vadītāju Ziemassvētku apsveikumu apskatā.
Latvijas Valsts prezidenta Ziemassvētku apsveikums "Vēja egle" tika izvietots arī Igaunijas prezidenta Tomasa Hendrika Ilvesa ārvalstu vadītāju Ziemassvētku apsveikumu apskatā "Selection of Christmas cards sent to President Ilves".

Latvijas Pasta piemiņas aploksne

Atsaucoties biedrības Zolitūde 21.11. lūgumam, Latvijas Pasts izdeva speciālo aploksni, kura veltīta Zolitūdes traģēdijas piemiņai un kuras dizainā izmantots traģēdijā bojāgājušās Dainas Skadmanes "Vēja egles" dizaina motīvs. Speciālā aploksnes un zīmoga autore ir Anda Skadmane, aploksne izdota 800 eksemplāru tirāžā.
Aploksne un zīmogs tika atklāts 2014. gadā 20. novembrī Latvijas Pasta centrā "Sakta" piedaloties traģiskajā nelaimē bojāgājušo cilvēku tuviniekiem un Latvijas Valsts prezidentam Andrim Bērziņam.