Kalmāri

Anatomija

Kā visiem pārējiem galvkājiem kalmāriem ir galva, bilaterālā simetrija, mantija un 10 taustekļi. Divi taustekļi ir ļoti gari, ar piesūcekņiem to kubveida galos. Galveno ķermeņa masu iekļauj mantija. Gar abiem mantijas sāniem stiepjas peldspuras. Atšķirībā no citiem jūras dzīvniekiem, kuriem ir peldspuras, kalmāriem peldspuras nenodrošina kustību uz priekšu.
To ādu klāj hromatofori – šūnas, kas satur ādas pigmentu un atstaro gaismu. Pateicoties hromatoforiem, kalmāri spēj mainīt ķermeņa krāsu un kļūt "neredzami", saplūstot ar apkārtējo vidi. Tādējādi tie noslēpjas gan no ienaidniekiem, gan saviem upuriem. Kalmāru apakšpuse vienmēr ir gaišāka nekā mugurpuse.
Ķermeņa apakšpusē atrodas mantijas dobuma atvērums. Mantijas dobumā atrodas žaunas, izvadorgānu un reproduktīvo orgānu sistēmu atvērumi. Dobuma priekšpusē atrodas piltuve ūdens izvadīšanai no dobuma. Ūdens dobumā ieplūst caur mantijas atvērumu, bet tiek izšļākts caur piltuvi. Spēcīgā ūdens izgrūšana nodrošina kalmāra kustību uz priekšu. Piltuves virzienu kalmārs var mainīt, tādējādi mainot savas kustības virzienu. Mantijas dobuma iekšienē aiz piltuves atrodas iekšējie orgāni, kurus no dobuma nodala plāna, membrānveidīga epiderma.

Nervu sistēma

Kalmāriem ir ļoti liels aksons — garš neirona izaugums (nervu šķiedra), kas atrodas tā mantijā un kontrolē mantijas pulsveidīgo savilkšanās kustību. Tā diametrs lielām sugām var sasniegt 1 mm, bet vidēji tas ir 0,5 mm. Kalmāri, kā tas ir raksturīgs galvkājiem, salīdzinoši ar citiem bezmugurkaulniekiem ir inteliģenti dzīvnieki. Piemēram, milzīgie Humbolta kalmāri (Dosidicus gigas) medot sadarbojas ar citiem kalmāriem

Asinsrites sistēma

Kalmāriem ir 3 sirdis. Divas vienkāršas žaunu sirdis, kas sūknē asinis cauri žaunām, un lielāka asinsrites sirds, kas uztur asinsriti ķermenī. Šai sirdij ir 3 kambari: 2 priekškambari un 1 kambaris. Kalmāriem skābekli pārnēsā ar varu bagātināta olbaltumviela — hemocianīns, nevis hemoglobīns. Tādēļ asinis ir bezkrāsainas, bet, saskaroties ar gaisu, kļūst zilas. Sirdis ir gaiši zaļā krāsā.

Galva

Galva nobeidzas ar 10 taustekļiem: 8 īsākiem taustekļiem un 2 gariem taustekļiem. Uz katra taustekļa malas atrodas daudzi muskuļoti piesūcekņi. Mute veidota kā ass knābis, kas sastāv no hitīna un olbaltumvielas. Kalmārs ar to nogalina upuri un saplosa apēdamos gabalos. Acis kalmāram darbojas kā teleskopi. Lai mainītu skatiena virzienu, kalmārs izmaina acs lēcas virzienu. Salīdzinot ar redzi, to dzirde ir samērā ierobežota.

Kalmāru izmēri

Lielākā daļa kalmāru nav lielāka par 60 centimetriem. Tomēr lielie kalmāri sasniedz 13 metru garumu. Vislielākais no visiem ir Antarktīdas kalmārs jeb kalmārs koloss (Mesonychoteuthis hamiltoni), kas var sasniegt 14 m garumu.

Kalmāri un cilvēks

Daudzas kalmāru sugas tiek izmantotas cilvēku pārtikā. Vispopulārākie tie ir Āzijas un Vidusjūras reģiona virtuvē: Ķīnā, Japānā, Korejā, Vjetnamā, Filipīnās, Grieķijā, Turcijā, Portugālē, Spānijā un Itālijā.
Kalmārus izmanto dažādos veidos, pildītus un negrieztus, sagrieztus gredzenos, gabaliņos utt. Ēšanai izmanto arī taustekļus un kalmāru tinti. Pārtikā netiek izmantots tikai kalmāra knābis un vīrišķais dzimumorgāns. Kalmāri ir bagātīgs cinka, mangāna, vara, selēna, B₁₂ vitamīna un B₂ vitamīna avots.
Katru gadu tiek noķertas tūkstošiem kalmāru tonnas. Piemēram, 2002. gadā tika nozvejotas 2 189 206 tonnas, kas veidoja 75,8% no visiem nozvejotiem galvkājiem.