Dabsteps

Teorija

Viens no dabstepa stūrakmeņiem nenoliedzami ir dub. Par dub pieņemts uzskatīt esošu regeja skaņdarbu instrumentālās versijas, kuras rodamas ierakstu B pusēs kā patīkama piedeva melomāniem un kuras tiek izmantotas arī regeja mākslinieku dzīvajās uzstāšanās reizēs, tādējādi vairāk ļaujot izpausties vokālistam. Taču pamazām šai “B pušu mūzikai” izveidojās gana spēcīgs mugurkauls, lai pagājušā gadsimta 60. gados tā varētu pieprasīt savu vietu zem saules neatkarīgi no regeja kustības. Tiesa, par īstu neatkarību to diez vai varētu saukt, taču dub mūziķi vairāk eksperimentēja ar muzikālo skanējumu, plaši izmantojot dažādus skaņu efektus un bagātinot to ar dažādiem sempliem, un pievērsās tiem aspektiem, kuriem regejs neveltīja (vai drīzāk — nedrīkstēja veltīt) īpašu uzmanību lielākoties tādēļ, ka tā ir uz vokālu centrēta mūzika.
Kā otrs dabstepa veidojošais elements noteikti jāmin 2-step (arī pazīstams kā Two-Step, Two-Step garage). Ja dub dzimtene nenoliedzami ir Jamaika, tad par 2-Step tēvzemi ir uzskatāma Lielbritānija. Būtībā tas ir atzars citam žanram — UK garage, kas savukārt ir britu atbildes trieciens uz Čikāgas hausmūzikas kustību. 2-Step ritma īpatnība ir tā spītīgā ritmu vienveidība (vienā 4/4 taktsmēra taktī tiek izlaists basa bungas (jeb bass kick) 2. un 4. sitiens), kas, iespējams, bija viens no iemesliem 2-step spožajam, taču ļoti īsajam triumfa gājienam pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu otrajā pusē. Pēc tam tas nemanāmi noklusa, taču putekļus tas tā īsti nepaguva uzkrāt, jo drīz vien tas augšāmcēlās daudzveidīgākā un dzīvotspējīgākā izteiksmes formā — dabstepā.
Kas attiecas uz grime, ir grūti nošķirt, vai tas radās pirms dabstepa vai vienlaikus ar to. “Valda vispārpieņemts maldīgs uzskats, ka dabsteps radās kā grime atzars; patiesībā dabsteps bija radies dažus gadus pirms grime.” (Citāts no dīdžeju un producentu apvienības Subculture myspace.com publiskā profila). Līdzīgi dabstepam, arī grime ir garage radīts hibrīds, taču atšķirībā no dabstepa tajā tiek plaši izmantots vokāls. Par šī stila priekštečiem ir minami dancehall un hiphop. Grime skaņdarbu ātrums vidēji ir ap 130 sitieniem minūtē, taču mc (ceremonijmeistari — masters of ceremony) rīmes bieži vien skaita divtik ātri, tādējādi piešķirot šai mūzikai enerģiju un skarbumu. Līdzīgi dabstepam, grime skanējums ir salīdzinoši raupjš un minimāls, bez tam savu svarīgo lomu nezaudē bass.
Kā vēl viens dabstepa spēka avots jāmin drum'n'bass (jeb/vai jungle), ko nekādi nevar nepamanīt, ieklausoties virtuozi veidotajās baslīnijās, kam dabsteps pievērš jo sevišķi lielu uzmanību. Par drum’n’bass šodien, šķiet, ir dzirdējis ikviens, un šī žanra eksistences tiesības jau sen vairs netiek apšaubītas. Pieminēt var tikai faktu, ka tas pats par sevi ir neskaitāmu mūzikas stilu apvienojums, kas šoreiz kalpojis par iedvesmas avotu pavisam jauna mūzikas žanra radīšanai.
Bez visa iepriekšminētā kā dabstepa ietekmju avotus varētu uzskaitīt vēl duci citu mūzikas stilu, taču svarīgāk ir apzināties, ka dabsteps nav sintētiski radīts elektroniskās mūzikas kustības pabērns, bet gan tiešs un netiešs esošo mūzikas stilu ideju turpinātājs, ietērpjot tās pavisam jaunās skaņās un piedāvājot nosacīti svaigu un novatorisku redzējumu uz deju mūziku. “Dabsteps ir divu virzienu spēks — viens no tiem ir vērsts nākotnē, otrs ir pagātnes liecību godāšana.” (c) Siah Alan, dabstepa producents un dīdžejs.

Vēsture

Kā simbolisku dabstepa fenomena rašanās laiku var minēt jaunās tūkstošgades sākumu. Kā vēsta vairāki informācijas avoti, pašu žanra nosaukumu ieviesa noslēpumainā dabstepa kultūras organizācija Ammunition Promotions, kuras apgādībā ir vairāku leiblu uzraudzība (tostarp Tempa, Road, Bingo, Vehicle, Shelflife, Soulja), kā arī regulāru pasākumu organizēšana (FWD>>). Pirmoreiz šis vārds esot parādījies ASV kultūras un tehnoloģiju žurnālā XLR8R, kurā tika iekļauta publikācija par britu projektu Horsepower Productions; pēc tam tas tika izmantots arī leibla Tempa izdotās izlašu sērijas Dubstep Allstars izlases nosaukumā, līdz ar ko šis nosaukums tika vispārēji akceptēts.
Par šīs kustības aizsācējiem tiek uzskatīti tādi Lielbritānijas mākslinieki kā El-B, Zed Bias, Horsepower Productions, Oris Jay un Steve Gurley, kuri jau laika posmā no 1999. gada līdz 2000. gadam gatavoja augsni tam specifiskajam Londonas skanējumam, ko šodien pazīstam ar nosaukumu dabsteps.
Tāpat liela nozīme dabstep attīstībā ir arīdzan nu vairs neeksiastējošam Kroidonas ierakstu veikalam Big Apple, kura nosaukums vēlāk tika piešķirts leiblam Big Apple Records. No Kroidonas nāk arī liela daļa ievērojamu dabstepa skatuves aktīvistu — Skream, Benga, Hatcha, Ghost, Menta/Artwork, tāpat arī El-B, Jay Da Flex, Horsepower Productions. Dabstepa kustības centrālā ierakstu kompānija neapšaubāmi ir Tempa, kas tika dibināta jau 2000. gadā un ir izdevusi vairākus no nozīmīgākajiem ierakstiem dabstepa vēsturē.
Vēl tikai 2005. gada sākumā par dabstepu zināja tikai retais — ar producēšanu un publisku ierakstu atskaņošanu nodarbojās neliels skaits londoniešu, kā arī uz rokas pirkstiem saskaitāms daudzums starptautisko dīdžeju un producentu; vinila ierakstu izdošanas apjomi bija ierobežoti (piemēram, Horsepower Productions klasiskā skaņdarba Sholay sākotnēji izdoto kopiju skaits bija tikai 300). Jau 2001. gadā Londonas tika aizsākta regulāru dabstepa pasākumu sērija Forward>> (FWD) klubā Plastic People, kas ir ne tikai aprīkots ar iespaidīgu skaņu sistēmu, bet kam ir arī milzīga loma dabstepa attīstības vēsturē. Līdz 2006. gadam nekas neliecināja par to, ka dabsteps varētu kļūt par tik lielu mūzikas fenomenu, kāds tas ir šodien.
Līdz ar to 2006. gadā dabsteps pārtrauca eksistēt kā par savu spēku nepārliecināta mūzikas forma — dabsteps izkāpa no Londonas robežām, lielus spēkus koncentrējot arī Bristolē un Līdsā, un pēc tam jau arī Eiropā, Austrālijā un ASV. Regulāri dabstepa pasākumi ar britu un vietējo dīdžeju piedalīšanos notiek Beļģijā, Polijā, Vācijā, Somijā, Japānā, Kanādā, kā arī daudzās citās pasaules valstīs. Kā ļoti īpašs notikums teju vai visos šī žanra aprakstos tiek minēts arī fakts, ka jau 2006. gadā Digital Mystikz skaņdarbs Anti War Dub tika iekļauts trim Oskara balvām nominētajā lielbudžeta filmā Children of Men.
Dabstepa ierakstu skaits vairs nav tik niecīgs — nu to kopijas tiek skaitītas tūkstošos. Ievērojami mainījās arī dabstepa klausītāju publika — liela piekrišana tam bija un vēl joprojām ir no drum’n’bass klausītāju un dīdžeju puses; turklāt šim stilam aizvien vairāk pievērsās jau pozīcijas nostiprinājuši leibli. Tāpat pie apvāršņa parādījās vairāki mākslinieki, kas piedāvāja pavisam citādu skatījumu uz šo mūziku (Burial, Boxcutter, Geiom, Vex’d), tādējādi piesaistot arī citu mūzikas lauciņu pārstāvju uzmanību. Turklāt, ņemot vērā, ka dabsteps ir Londonas “ielu kultūras mūzika”, tiek piedāvātas aizvien interesantākas versijas par šo mūziku no māksliniekiem, kuri nav ne reizi bijuši Londonā.

2005

Savas pozīcijas nostiprināja britu vadošā dabstepa dueta Digital Mystikz leibls DMZ, kā arī viņu regulārā dabstepa ballīte Brikstonā ar tādu pašu nosaukumu; interneta radio Rinse FM (http://rinse.fm/) raidījumu ieraksti kļuva publiski pieejami Web lapā Barefiles (https://web.archive.org/web/20190427150629/https://www.barefiles.com/); ierakstu kompānija Tempa izdeva britu mākslinieka Skream leģendāro skaņdarbu Midnight Request Line, kas kļuva par milzīgu šīs skatuves “hitu” un tiek uzskatīts par dabstepa priekšrakstu noteicēju; tika atvērts vispasaules dabstepa sabiedrības centrālais tērzēšanas placis — dabstepa forums (http://dubstepforum.com), tādējādi piesaistot uzmanību šai mūzikai arī globālajā tīmeklī.

2006

2006. gads izrādījās vitāli svarīgs dabstepa turpmākajai attīstībai: jau sezonas pirmās DMZ ballītes apmeklētāju skaits pārsteidza gan organizatorus, gan dīdžejus; iepriekšminētā dabstepa foruma biedru skaits strauji palielinājās (vēl 2005. gadā biedru kopējais skaits bija aptuveni 500; 2006. gadā tas bija aptuveni 4500; šobrīd tas ir sasniedzis gandrīz 6000); uz leibla DMZ tiek izdots Digital Mystikz skaņdarbs Anti War Dub, kas iegūst plašu atzinību elektroniskās mūzikas producentu, dīdžeju un klausītāju aprindās un vēlāk tiek atzīts par 2006. gada labāko dabstepa skaņdarbu; BBC Radio 1 tika aizsākts britu dīdžeja-dāmas un mūzikas žurnālistes Mary Anne Hobbs raidījums Dubstep Warz, ko daudzi dabstepa cienītāji min kā savu pirmo saskarsmi ar šo mūziku.

2007

Joprojām aktīvi darbojas daudzas pirātiskās interneta radio stacijas, kuru ēteros cauru diennakti tiek atskaņots tikai un vienīgi dabsteps; joprojām tiek dibināti neskaitāmi leibli, kuri izdod gan vinila, gan internetā bezmaksas pieejamus dabstepa ierakstus; pateicoties dabstepa forumam, joprojām tiek nodrošināts tiešs kontakts starp producentiem un dīdžejiem, un šorīt Tokijā pabeigtu skaņdarbu jau pēcpusdienā var dzirdēt kādā no San Francisko dīdžeju miksiem (tā saucamais “dubplate kultūras” princips).

Latvijā

Ja vispasaules mērogā dabsteps slavas zenītā nokļuva jau 2005. gada beigās, Latvijā šis process vērojams krietni vien lēnāk. Patlaban arī ir grūti noteikt kaut aptuvenu interesantu skaitu — vienīgie statistikas avoti ir tikvien kā pasākumu apmeklētāju skaits un atsauksmes internetā. Šobrīd dabsteps aizvien biežāk tiek iekļauts elektroniskās mūzikas pasākumos un festivālos. Līdz šim to visbiežāk ir bijusi iespēja dzirdēt naktsklubos Pulse, Dirty Deal Cafe, Depo, kā arī fabrikā Elektra. Pagaidām vienīgā regulārā dabstepa mūzikas pasākumu sērija Latvijā ir Dub:Solis, kurā jau ir aizvadīti deviņi pasākumi.
2007. gada februārī radio NABA tika aizsākts jauns radioraidījums Dabsolis, kas ir pilnībā veltīts tieši dabstepam (tiešajā ēterā dzirdams katru otro piektdienu plkst. 21.00 radio NABA). Muzikālā formāta dēļ radio NABA pagaidām ir vienīgā radiostacija, kuras viļņos ir bijis dzirdams dabsteps — pirms raidījuma Dabsolis izveides tas reizēm tika atskaņots arī raidījumā Bio.Ritmi. 2007. gadā tika izveidots arī Latvijas dabstepa forums (http://www.dubstep.lv)
Tāpat aizvien vairāk vietējo dīdžeju sāk izmēģināt roku dabstepa ierakstu miksēšanā. Šobrīd visaktīvākie dabstepa spēlētāji Latvijā ir dīdžeji Vibe55, Minciisha Ieraksti, Onishi, SairaM, Marimana, Peres One, F-Line, Mavi, Fee.Nix-Z un projekts 3.55, kurā ietilpst divi dīdžeji — Norka un GSTP. Ar dabstepa producēšanu Latvijā nodarbojas producenti oyaarss, Peres One, kurš ir arī dibinājis Latvijā vienīgo dabstepa digitālo ierakstu kompāniju Dub Suspects, Chello jeb Kaleeys, apvienības Test One biedri.