Totsi (stacija)

Vēsture

Totsi dzelzceļa stacija atklāta 1927. gadā. Pēc Leona Johansona tipveida projekta veidotā celtne ir vienstāva koka ēka ar stāvu divslīpes jumtu un mezonīna izbūvēm sliežu ceļa un pagalma pusē. Ēkas stilistiskais tēls veidots atsaucoties uz Lielvidzemes muižu arhitektūru. Identiska dzelzceļa stacija 1926. gadā tika uzbūvēta arī Kogistes dzelzceļa stacijā.
3 km no Totsi stacijas atrodas Totsi kūdras brikešu fabrika, kam pateicoties Totsi stacija lielu daļu no 20. gadsimta ir bijusi cieši saistīta ar Pērnavas apriņķa kūdras karjeru šaursliežu dzelzceļa sistēmu.

Šaursliežu dzelzceļš Pērnava—Lavasāre

Kopš kūdras rūpnieciskās ieguves uzsākšanas Lihulas-Lavasāres purvājos (igauņu: Lihula-Lavassaare soostik) tika uzsākta 750 mm šaursliežu dzelzceļa tīkla izbūve.
28 km garais Pērnavas—Lavasāres 750 mm šaursliežu dzelzceļa iecirknis tika uzbūvēts laika posmā no 1922. līdz 1924. gadam un Pērnavas pilsētā tika savienots ar 1896. gadā izbūvēto dzelzceļa līniju Valka—Rūjiena—Pērnava. 
Lavasāres karjers ar kūdru apgādāja Sindi vilnas manufaktūru (igauņu: Sindi kalevimanufaktuuri) un citus Pērnavas rūpniecības uzņēmumus. Laika posmā no 1925. līdz 1928. gadam tika uzbūvēts Lelles—Papinīdu (Pērnava) šaursliežu dzelzceļa iecirknis, kas Pērnavā tika pieslēgts esošajam dzelzceļa mezglam, un kas ļāva Lavasāres karjera kūdru transportēt tālāk uz Igaunijas iekšzemi.
1930. gados šaursliežu dzelzceļa sistēma tika izveidota arī Pēraveres kūdras purvos (igauņu: Pööravere soo) Totsi apkaimē un tika pieslēgta Lelles—Papinīdu dzelzceļa iecirknim. Vēlāk, 1939. gadā Totsi tika uzbūvēta kūdras brikešu fabrika Pööravere Briketitööstus.
1948. gadā Totsi šaursliežu dzelzceļa sistēma tika daļēji elektrificēta.
1959. gadā Totsi tika atklāta jauna kūdras brikešu rūpnīca ar ievērojami lielāku produkcijas jaudu, kļūstot par vadošo kūdras pārstrādes uzņēmumu Igaunijas PSR teritorijā.

Savienojošais iecirknis Lavasāre—Maime—Totsi

1971. gadā Pērnavas—Lavasāres iecirknis tika demontēts, bet tā kā Totsi kūdras brikešu fabriku bija nepieciešams apgādāt ar izejvielu (Totsi kūdras purva kapacitāte pamazām tika izsmelta), tika pieņemts lēmums izbūvēt savienojošo dzelzceļa iecirkni starp Lavasāres kūdras purvu un Totsi kūdras brikešu fabriku. 24 km garā Maimes—Totsi iecirkņa celtniecība tika uzsākta 1979. gadā, bet ekspluatācijā tika nodota 1983. gadā.
1980. gadu beigās visi dzelzceļa posmi ārpus Totsi ciema tika deelektrificēti, elektriskās vilces lokomotīves tika izmantotas vienīgi Totsi ciema un fabrikas teritorijā.
Vienlaikus, 1987. gadā grupa entuziastu Lavasārē izveidoja šaursliežu dzelzceļa muzeju.
2002. gadā Igaunijas kūdras ieguves uzņēmumu AS Tootsi Turvas līdz ar Lavasāres—Totsi šaursliežu dzelzceļa sistēmu iegādājās Somijas enerģētikas koncerns VAPO OY. Vienlaikus dzelzceļa sistēma bija nolietojusies un prasīja ievērojamu investīciju veikšanu. 2005. gadā Maimes—Totsi savienojošā iecirkņa gaisa pārvads pār Tallinas—Rīgas šoseju tika atzīts par avārijas stāvoklī esošu un uzņēmums izšķīrās par pilnīgu pāriešanu uz autotransportu, tādējādi 2009. gadā Maimes—Totsi šaursliežu dzelzceļa iecirknis tika slēgts un demontēts.
Demontēts ir arī 3 km garais dzelzceļa pievedceļš no Totsi stacijas līdz Totsi kūdras brikešu fabrikai.