Talsi

Ģeogrāfija

Talsi atrodas Ziemeļkursas augstienes Vanemas pauguraines ziemeļrietumu malā, pilsētas teritoijā ir izteikts pauguraines reljefs. Deviņi Talsu pakalni ir Talsu pilskalns (uz kura atradās kuršu pils), Ķēniņkalns (līdzās atrodas skulptūra "Koklētājs"), Saules kalns (atrodas ūdenstornis), Tiguļu kalns (atrodas muzejs), Baznīckalns (atrodas Talsu luterāņu baznīca), Dzirnavkalns (uz tā kādreiz atradās dzirnavas un Livonijas ordeņa mūra pils), Leču kalns (atrodas piemineklis 1905. gada upuriem), Krievragkalns (atrodas viesnīca "Talsi") un Vilkmuižas kalns.
Vilkmuižas ezeram   blakus atrodas Krievragkalns un Vilkmuižas kalns. No ezera iztek Stendes pieteka Dzelzupe. Pie Talsu ezera, kas agrāk bijis savienots ar Vilkmuižas ezeru, atrodas Talsu pilskalns. Pašlaik savienojums ir slēptā lietusūdens kolektorā, lai novadītu ūdeni no Talsu ezera.

Ķēniņkalns

Ķēniņkalna nosaukums, iespējams, cēlies no kādas personas uzvārda "Ķēniņš" vai arī tā nosaukts majestātiskuma dēļ. 19. gadsimta beigās Pastendes muižnieks uzdāvināja pilsētai šo zemi, lai tur iekārtotu parku, tādēļ vēlāk to dēvē par Pilsētas dārzu. Tajā līdz pat pagājušā gadsimta 60. gadiem notika balles, brīvdabas izrādes, koncerti un sporta pasākumi.
Ķēniņkalna pakāje slejas piemineklis "Koklētājs", kurš tika izveidots par piemiņu Latvijas brīvības cīnītājiem. Tā autors ir Kārlis Zemdega, lai gan pieminekli bija plānots uzstādīt 1930. gadā, taču to pēc autora izveidotā ģipša modeļa pabeidza vien 1996. gadā, tēlnieks Vilis Titāns.

Tiguļu kalns

Tiguļu kalns ir augstākais kalns Talsos, 105 m vjl. Kalna galā atrodas ozolu stādījums apļa formā, kas liecina par to, ka tā varēja būt senas kulta vietas atjauninājums. Kalna pakājē atrodas dendroloģiskais parks, kurā var apskatīt 270 dažādus kokaugus. 
Ik gadu jūnija pirmajā nedēļa Tiguļu kalnā norisinās brīvdabas  "Ārpasaules mūzika Tiguļkalnā", kuru  rīko Raimonds Tiguls.

Sauleskalns

Sauleskalns ir 94 m augsts. Tiek uzskatīts, ka Sauleskalns, Ķēniņkalns un Baznīckalns kādreiz ir bijuši savstarpēji ar vizieriem saistīti, tādējādi varēja noteikt kalendāra laiku un tas tika izmantots saules lēktu, un saules rietu novērošanai. 
Sauleskalnā atrodas brīvdabas estrāde, kura tika izbūvēta 1960.gadā.  Vasarā tur norisinās dažādi kultūras pasākumi. Estrāde ir būvēta amfiteātra formā.

Baznīckalns

Baznīckalns senajos rakstos tiek minēts, kā senču kulta vieta. Kalna virsotnē atrodas 1567. gada būvētā Talsu evaņģēliski luterāniskā baznīca, kura tiek uzskatīta par senāko mūra ēku Talsos. Šajā baznīcā savulaik ir kalpojis Ludviga Van Bēthovena jaunības dienu draugs Kārlis Ferdinands Amenda.

Dzirnavkalns

Dzirnavkalns jeb agrāk saukts par Sudmalkanu ir 87 m augsts kalns, kurš atrodas pretim Vilkmuižas ezeram. Pakalns šādu nosaukumu ir ieguvis pateicoties tam, ka 19. gadsimtā tur ir darbojušās holandiešu vējdzirnavas, bet tās tika nodedzinātas 1922. gadā. Šeit kādreiz ir atradusies vācu bruņinieku ordeņa mūra pils. Dzirnavkalns tiek uzskatīts par seno senču kulta vieta, jo 15. gadsimta sākumā šajā vietā Livonijas ordenis uzcēla mūra pili.

Vilkmuižas kalns

Vilkmuižas kalns ir 77 m augsts un atrodas Vilkumuižas ezera pakājē. Tiek uzskatīts, ka kalns un ezers ir ieguvis šādu vārdu pateicoties tam, ka ezera pakājē ir augušas daudzas vilkvālītes vai tāpēc, ka tur ir dzīvojis niks saimnieks, kurš dēvēts par vilkati.
Vilkmuižas ezers ir savdabīga seno kuršu ugunskapu apbedījumu vieta laikaposmā no 11.—14. gadsimtam. Veicot dažādus arheoloģiskos pētījumus, šajā apkārtnē ir atrastas ap 4000 senlietām.

Krievragkalns

Krievragkalns ir 79 m augsts. Kalns savu nosaukumu ieguvis pateicoties tam, ka 19. gadsimta beigās šeit, uz Talsu valsts jeb kroņa muižas zemes tika uzbūvēta  Pareizticīgo baznīca un skolas ēka. 1972. gadā Pareizticīgo baznīca tika uzspridzināta.

Leču kalns

Leču kalns ir 83 m augsts. Savu nosaukumu ieguvis pateicoties "Leču" mājām, kuras īpašumi te atradušies līdz 2. pasaules karam. 
Kalna galā atrodas piemineklis 1905.—1907. gada revolūcijas dalībniekiem. Pieminekli uzstādīja par godu sešu Talsu bruņotās sacelšanās dalībnieku nošaušanai. Piemineklis izveidoja tēlniece O. Nigule, tas tika uzstādīts 1980. gadā. Uz pieminekļa ir iekalts fragments no Raiņa dzejojuma "Talsu tiesa".

Pilsētas simboli

Talsu pilsētai ir raksturīgi vairāki simboli — ģerbonis, karogs, svītrkods un "Talsu saulīte'".
Ģerbonis
Viens no oficiālajiem Talsu simboliem ir ģerbonis, kurš tika patentēts 1925. gadā. Ģerbonī ir attēlots zaļš kalns, kurš simbolizē pilsētas deviņus pakalnus un roka, kura tur vainagu, kas simbolizē spēku un varu. Kopā šis ģerbonis simbolizē talsenieku viesmīlību.
Karogs
Karogā ir atainots pilsētas ģerbonis, kurš atrodas uz zaļa fona līdzās sarkanai joslai. Tumši zaļais karoga fons simbolizē pilsētas deviņus pakalnus, savukārt tā krustojošā sarkanā josla iezīmē Kurzemi. 
2008. gadā šis karogs tika apstiprināts un tagad ir viens no pilsētas simboliem. 
Talsu svītrkods
Talsu svītrkods jeb Talsu brunču raksts tika izveidots 2007. gadā, pēc Talsu novada mākslinieces Antras Auziņas izveidotā grafiski stilizētā  brunču raksta. Bruncī ietvertais 11 krāsu salikums tika pieņemts par novada atpazīstamības zīmi. 2015. gadā šis simbols ieguva patentu un tagad šāda veida atpazīstamības zīme var piederēt tikai Talsu pilsētai. 
Pašlaik šis simbols tiek atainots Talsu novada robežzīmē, novada karogā, "Talsu novada ziņas" noformējumā, "Talsu televīzijas" reklāmas tēlā, pašvaldības informatīvajos materiālos, suvenīros . Svītrkods tiek aktīvi izmantots, lai popularizētu un piesaistītu uzmanību Talsiem, Talsu novadam. 
"Talsu saulīte"
"Talsu saulīte" ir seno kuršu etnogrāfiskais raksts. 
Simbolā ir atainota saulīte ar astoņiem stariem — sarkanā, zilā un zaļā krāsā. Šī "Talsu saulīte" tiek uzskatīta par pilsētas svētības simbolu, kura pilsētniekiem nes gaismu, sauli un dienu.

Iedzīvotāji

Talsos dzīvo ap 10 tūkstošiem iedzīvotāju, un tas ir reģiona centrs, jo tās pievārtē ir daudzas apdzīvotas vietas (Pastende, Dižstende, Mundigciems, Zvirgzdi, Paugurciems, Laidze, Valdgale, Vandzene, (Talsciems) u.c.), kuru iemītnieku ikdienas gaitas rit Talsu pilsētā.

Ekonomika

Talsos nav lielu rūpniecisku ražotņu. Pilsētas pievārtē ir vairāki kokapstrādes uzņēmumi (Vika Wood, Ingrid D u.c.) un smilts atradnes, kur strādā pilsētas iemītnieki. Daudzi iedzīvotāji strādā apkalpojošā sfērā, nelielos uzņēmumos celtniecības, santehnikas, poligrāfijas, elektroinstalācijas u.c. jomās Talsos un citur.

Pieaugušo izglītības centrs

Talsos ir iespējams apgūt dažādus kursus "Talsu novada Pieaugušo izglītības centrā". Centrs piedāvā iegūt izglītību vairākās specialitātēs. 
Pieaugušo izglītības centra mērķis ir līdzdarboties pieaugušo izglītības attīstībā un mūžizglītības veidošanā Talsu novadā. Centrs darbojas jau astoņus gadus, sākot no 2009. gada. Centru vada Inga Sokolova.