Agroekoloģija

Agrotehniskā metode

Pret augu kaitēkļiem un slimībām izturīgāku kultūraugu šķirņu izvēle, pret kultūraugiem kaitīgo saglabāšanos un savairošanos vērstas augsnes apstrādes tehnoloģijas izvēle, augu kaitēkļu un slimību rezervācijai un attīstībai piemērotu nezāļu ierobežošana, kultūraugu attīstībai un augšanai optimāla mēslojuma un sējas laika izvēle, kultūraugu ražas novākšana optimālā termiņā, ražas atlieku novākšana vai laicīga iestrādāšana augsnē

Agroekoloģiskie apstākļi

Tas ir apstākļu kopums, kas nodrošina zemes un vietas piemērotību ilgtspējīgai lauksaimniecībai.
Latvijā kopumā ir ļoti labi agroekoloģiskie apstākļi, ir vēl daudz auglīgu un neapsaimniekotu zemju.
Viens no svarīgākajiem agroekoloģiskajiem faktoriem ir meteoroloģiskā situācija, kas Latvijā būtiski ietekmē ne tikai graudu un citu kultūru ražas līmeni, bet arī to kvalitāti. No veģetācijas perioda meteoroloģiskās situācijas lielā mērā atkarīga arī slāpekļa mēslojuma efektivitāte kopumā un atsevišķu tā devu efektivitāte dažādām pēc veģetācijas perioda garuma un intensitātes atšķirīgām šķirnēm
Spēja novērtēt agroklimatiskos apstākļus ir iekļauta Latvijas Dārzkopības tehniķa profesijas standartu pamatlikumos

Agroekoloģijas pozitīvā ietekme

Agroekoloģija tiek uzskatīta par veiksmīgāku pieeju lauksaimniecībai nekā biotehnoloģiskās metodes, kas izmanto ģenētiski modificētus kultūraugus un kokus, jo ir pierādījusi sevi pārtikas apgādes un klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā. Daudzi jaunākie pētījumi ir identificējuši agroekoloģiju kā atslēgu nākotnes pārtikas izaicinājumiem.
2008.gada aprīlī Starptautiskā lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un attīstības tehnoloģiju novērtējumā secināts, ka nepieciešama daudz lielāka uzmanība agroekoloģijas pieejai. Novērtējums neapstiprināja ĢM kultūraugus kā risinājumu. 58 valstis ir apstiprinājušas šo novērtējumu bez iebildumiem. 2008.gada oktobrī arī ANO Vides programmas un ANO Tirdzniecības un attīstības konferences Tirdzniecības, vides un attīstības kapacitātes stiprināšanas uzdevumgrupa publicēja ziņojumu „Bioloģiskā lauksaimniecība un pārtikas drošība Āfrikā”, kas atbalstīja Starptautiskā lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un attīstības tehnoloģiju novērtējuma secinājumus, ka agroekoloģijas pieeja zemes apsaimniekošanai sniedz lauksaimniekiem labākās iespējas.

Agroekoloģija atšķirībā no citām lauksaimniecības sistēmām

Agroekoloģija uzskata, ka labākie risinājumi ilgtspējīgai saimniekošanai ir meklējami dabiskajās sistēmās un dabas apstākļos un ciklos. Atšķirībā no citām metodēm, tā arī vairāk tiecas risināt arī politiskas problēmas, kā klimata pārmaiņas un lielāku iedzīvotāju skaita apgādāšanu ar pārtiku,  rajonos, kur apstākļi nav piemēroti citām metodēm, iedzīvotāju veselību, ekonomisko problēmu risināšanu lauksaimniecībā, bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu. Taču agroekoloģija nenodala pārtikas ražošanu no citām lauksaimniecības ražošanas metodēm un nepozicionē sevi kā vienīgo pareizo metodi. Agroekoloģija nav tas pats, kas organiskā lauksaimniecība vai sistēma, kas noliegtu monokultūras. Arī tā izmanto farmakoloģiskas metodes, un uzskata, ka katram lokālajam reģionam ir atšķirīgas ilgtspējības problēmas, tāpēc tā arī atšķirīgi un individuāli ir jāskata.

Šķēršļi un izaicinājumi

Lauksaimniekiem trūkst informācijas par daudziem agroekoloģijas risinājumiem tādām lielām problēmām kā sausums un augsnes sāļums (kas bieži vien ir sekas nepiemērotu kultūraugu audzēšanai un pārliekai apūdeņošanai). Vēl joprojām netiek piešķirti līdzekļi agroekoloģijas popularizēšanai un infrastruktūras finansēšanai. Dažās valstīs arī lauksaimniekiem, it īpaši sievietēm, nav īpašumtiesību uz zemi, kas būtiski apgrūtina agroekoloģijas prakšu pielietojumu.