Triju Zvaigžņu ordenis

Triju Zvaigžņu ordenis ir Latvijas Republikas apbalvojums. To piešķir pilsoņiem un ārvalstniekiem par nopelniem tēvijas labā. Nopelni var būt pašvaldību, saimnieciskā, sabiedriskā un kultūras darbā jebkurā jomā. Triju Zvaigžņu ordenis ir dibināts 1924. gada 24. martā, par piemiņu Latvijas Republikas tapšanai. Ordeņa devīze ir: "Per aspera ad astra", kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē: "Caur ērkšķiem uz zvaigznēm".

Vēsture un izgatavošana

Līdz 1940. gada 17.jūnijam, kad padomju okupācija Triju Zvaigžņu ordeni likvidēja, ar to bija apbalvotas 8822 personas, bet ar ordeņa Goda zīmēm — 7973 personas.
Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas ar 1994. gada 25.oktobra likumu "Par Triju Zvaigžņu ordeni" ordenis tika atjaunots. Likums noteica ordenim to pašu devīzi, tās pašas ordeņa šķiras un goda zīmju pakāpes. Atjaunotais ordenis pirmo reizi piešķirts 1994. gadā.
Triju Zvaigžņu ordeņa metu autors ir latviešu mākslinieks Gustavs Šķilters. Triju Zvaigžņu ordeņus izgatavo juveliera un metālmākslinieka Jāņa Mikāna zeltkaļu darbnīcā "Kalvis". Ordeņu lentītes jeb muarē tiek pasūtītas no Dānijas firmas, kas lenti gatavoja 1920.gados, jaunās lentes tiek izgatavotas pēc tā paša laika analoga. No agrākajiem tagadējie ordeņi atšķiras ar to, ka tagad uz tiem ir atjaunošanas datums un tekstā nomainīts burtveidols, kā arī izmainīts ugunskrusta elementa dizains ķēdē. Ordeņus un goda zīmes pasūta Prezidenta kanceleja, bet visus izdevumus sedz valsts.

Ordenis

Triju Zvaigžņu ordenis ir baltas emaljas krusts zeltītā aplokojumā. Krusta aversa centrā atrodas zilas emaljas medaljons stilizētā zeltītā aplokojumā. Medaljona vidū trīs zvaigznes. Krusta reversa centrā ir zeltīts medaljons ar devīzi "Per aspera ad astra" aplokojumā un ierakstu medaljonā "Latvijas Republika - 1918.g. 18.novembris".

Pirmās šķiras ordenis

Pirmās šķiras ordenis — lielā zvaigzne — ir piecstūru zvaigzne sudrabā. Attālums no zvaigznes viduspunkta līdz stūrim — 44 mm. Zvaigznes viduspunktā zilas emaljas medaljons zeltītā aplokojumā. Medaljona vidū trīs zvaigznes. Aplokojumā uzraksts "Par Tēviju".
Kā īpašu balvu lielkrusta komandierim var piešķirt ordeņa ķēdi.

Otrās šķiras ordenis

Otrās šķiras ordenis — mazā zvaigzne — ir tāda paša veida kā lielā zvaigzne, tikai attālums no zvaigznes viduspunkta līdz stūrim — 41 mm.

Ordeņa krusts

Ordeņa krusta diametrs ir 40 mm kavalieriem un virsniekiem, 49 mm — komandieriem.

Ordeņa ķēde un lenta

Ordeņa ķēde sastāv no 10 zeltītiem posmiem. Ordeņa lente ir gaišzilā krāsā ar zeltītām svītrām, abpusīgi ielokota.

Triju Zvaigžņu ordeņa goda zīme

Triju Zvaigžņu ordeņa goda zīme ir apaļš vairogs 30 mm diametrā, kura aversā reljefi izcelts Triju Zvaigžņu ordeņa krusta attēls, bet reversā ir uzraksts "Par Tēviju" un zem tā liesmaina sirds. Vairogs aplokots ar ozola vainagu. 1. pakāpes zīme — zelta, 2. pakāpes — sudraba un 3. pakāpes — bronzas.

Apbalvotās personas

Personas, kas balsoja par deklarāciju “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu”, apbalvotas ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni 2000. gada 3. maijā.
I šķiras ordeni piešķir ārvalstu vadītājiem, oficiālo vizīšu laikā. I šķiras Triju Zvaigžņu ordeni ir saņēmis arī ASV prezidents Džordžs Bušs, vizītes laikā Latvijā 2005. gada 6. maijā.
Daļa no Triju Zvaigžņu ordeņa saņēmējiem ir apvienojušies Triju Zvaigžņu ordeņa brālībā.