google/wiki40b huggingface dataset:
Mežotne

Vēsture

Liecības par apdzīvoto vietu tagadējās Mežotnes vietā parādījās jau Indriķa Livonijas hronikā ar nosaukumu Mežotene. Tās iedzīvotāji 1219. gadā vērsās pie bīskapa, lai tas ar karaspēka palīdzību atrisinātu militāro konfliktu starp lietuviešiem un zemgaļiem. Pretī Bīskaps Alberts prasīja zemgaļu pāriešanu kristīgajā ticībā, ko iedzīvotāji labprāt pieņēma. Taču ar kristīšanos nebija apmierināts Tērvetes zemgaļu vecākais Viestards, kurš aizsāka Mežotnes aplenkumus. Kā vēsta hronika, pēc aplenkumiem toreizējo ciemata pili izlaupīja un nodedzināja.
Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojusies ap Mežotnes muižas pili, kas 1797.—1802. gados uzbūvēta fon Līvenu dzimtai pēc itāļu arhitekta Džakomo Kvarengi projekta. 
1812. gada 29.-30. septembrī 1812. gada kara laikā Lielupes krastos notika Mežotnes kauja, kurā Napoleona armija ar 16 800 karavīriem un 44 lielgabaliem sakāva uzbrūkošo Krievijas impērijas karaspēku ar 18 000 kājniekiem, 1300 jātniekiem un 23 lielgabaliem. 
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada 31. jūlijā Mežotni ieņēma Vācijas impērijas armija. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 21. martā Mežotni ieņēma  R. fon der Golcam pakļautā vācu karaspēka vienība, bet 1919. gada 18. novembrī atbrīvoja Latvijas Republikas bruņoto spēku 4. Valmieras kājnieku pulks.
Pēc Otrā pasaules kara agrākās Mežotnes muižas centrā darbojās Mežotnes selekcijas un izmēģinājumu stacija, pie kuras izveidojās daudzdzīvokļu māju apbūve. 
2011. gadā pāri Lielupei atklāja vasaras sezonas gājēju un velosipēdistu tiltu, pa kuru pārvietojoties, var nokļūt Mazmežotnes muižā un Mežotnes pilskalnā, kā arī Mežotnes Vīna kalnā.

Izglītība

Mežotnē ir viena izglītības iestāde, kurā iegūst pamatizglītību. 
Pirmā skola Mežotnē izveidota 1881. gadā, kad firsts Līvens atbalstīja iedzīvotāju priekšlikumu par skolas uzcelšanu apkārtnes bērniem. Tā atradās netālu no pagastmājas, bet ne tagadējās Mežotnes teritorijā. Pie skolotājiem, kurus algoja pagasta valde, četrās, vēlāk arī sešās klasēs mācījās nedaudz vairāk par 100 skolēniem. 1930. gadā skolas bēniņos tika izbūvēts trešais stāvs, kurā atradās aktu zāle ar 350 skatītāju vietām un skatuvi. 1944. gadā skolas ēka tika uzspridzināta.
Pēc kara mācības norisinājās vairākās lauku mājās, veco skolas ēku atjaunojot 1958. gadā.
1992. gadā skola tika nosaukta par Mežotnes pamatskolu, trīs gadus vēlāk iegūstot jauno skolas ēku Zemgaļu ielā 7. 2018. gadā pabeigta mācību iestādes pārbūve. Pašlaik skolā var apgūt gan pirmsskolas zināšanas, gan pamatizglītības pirmo posmu (līdz 6. klasei). Tā īsteno četras, tostarp divas speciālās, izglītības programmas. No 2001. gada skolas direktore ir Daina Lapkovska.
No 1996. gada 1. septembra līdz 2015./2016. mācību gadam darbojās Mežotnes internātvidusskola.

Transports

Mežotnē ir autobusa pietura, kas to savieno ar pārējo reģionu. Pāris reizes dienā uz un no Bauskas kursē autobuss Strēlnieki-Bauska, kā arī vienu reizi reiss Bauska-Emburga-Rīga. Mežotnes pamatskolas audzēkņiem uz mācību iestādi tiek nodrošināts papildus autobusa maršruts. 
Lai veicinātu ērtāku pārvietošanos un lokāciju atrašanu ciemā sadalīti arī ielu nosaukumi: Pils, Zemgaļu, Ceriņu, Bērzu, Doktorāta un Rožu.
Allans Nilsons

Biogrāfija

1920. gados bijis viens no Zviedrijas labākajiem šahistiem. No 1924. līdz 1929. gadam saglabājis Zviedrijas čempiona titulu, kuru zaudējis mačā pret Gideonu Štālbergu ar 0:3. 1924. gadā Kopenhāgenā izcīnījis 3. vietu Ziemeļu valstu šaha čempionātā (uzvarēja Ārons Nimcovičs).
1928. gadā Hāgā pārstāvējis Zviedriju Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās dalījis 9.-11. vietu (uzvarēja Makss Eive).
Pārstāvējis Zviedrijas komandu arī Pasaules šaha olimpiādē 1927. gadā.
Antante

Vēsture

1894. gadā tika noslēgta savienība starp Franciju un Krievijas impēriju, bet 1904. gadā starp Apvienoto Karalisti un Franciju. Britu impērijas kolonijas sniedza ievērojamu devumu karadarbībā, kaut arī to karaspēki atradās britu Kara ministrijas pārvaldē. Austrāļu, indiešu un kanādiešu karavīri tika formēti atsevišķās divīzijās un tās komandēja austrāļu, indiešu un kanādiešu komandieri, kas pakļāvās britu un/vai franču ģenerāļiem.
ASV prezidents Vudro Vilsons un viņa vadītā administrācija nevēlējās kļūt par sabiedroto šī vārda tiešajā nozīmē. ASV pieteica karu Vācijai, balstoties uz to, ka vācu spēki pārkāpa amerikāņu neitralitāti, uzbrūkot starptautiskajos ūdeņos esošajiem kuģiem. ASV iesaistījās karā kā formāli Francijas un Britu impērijas sabiedroti, taču kara laikā ieturēja diplomātisku distanci ar šīm valstīm.
Antantes Augstākā padome 1921. gada 26. janvārī atzina Latvijas Republiku par de iure patstāvīgu valsti (Briāna nota).
Gavieze

Vēsture

Gaviezes nosaukums (Gaveyssen vai Geneisen) pirmo reizi minēts 1253. gada 4. aprīļa līgumā par Piemares zemes dalīšanu, ko noslēdza Kurzemes bīskaps Heinrihs fon Licelburgs un Livonijas ordeņa mestrs. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Gaviezes muižas (Gut Gaweesen) centru. 1905. gada revolūcijā muižas ēka tika nodedzināta. 1936. gadā muižas ēku atjaunoja un tajā ierīkoja skolu. Bijušajā muižas stallī ierīkots kultūras nams.
Aleksejs Černuševičs

Biogrāfija

Grodņas šaha skolas audzēknis. 1994. gadā kļuvis par Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U16 vecuma grupā.
Kopš 2000. gadu sākuma pārcēlies uz dzīvi Francijā. Regulāri piedalījies Francijas individuālajos un komandu šaha čempionātos. 2010. gada Francijas šaha čempionāta finālā dalījis 8.-9. vietu ar Andreju Sokolovu (uzvarējuši Lorāns Fresinē un Romēns Eduārs).
Par panākumiem turnīros FIDE 1998. gadā Černuševičam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2012. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.
Mīlestība, nāve un televīzija

Sižets

Varoņi filmā gan cieš negadījumā, gan nonāk komas stāvoklī, gan veic ceļojumu TV reklāmas pasaulē. Galvenais jautājums ir - palikt vai atgriezties šajā pasaulē, kura piedāvā pārtikušu, stabilu un laimīgu dzīvi?
Kur, priedīte, tavas skujas

Kur, priedīte, tavas skujas ir latviešu tautasdziesma Jāzepa Vītola apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos.
Tautas dziesmas "Kur, priedīte, tavas skujas" apdare tapusi 1900. gadā, un tā veidota Vītolam raksturīgajā stilā ar ilustratīviem hromatismiem un vijīgu balsu apdari.
European Hit Radio Top 100 (2018)

Top 100 sastādīšanas princips

European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām tiek noteiktas populārākās 100. 
Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.
Arturs Velzlijs

Dzīves gājums

Militārās karjeras laikā dienēja Nīderlandē un Indijā. Napoleona karu laikā kļuva ievērojams kā ģenerālis Pussalas karā, vēlāk paaugstināts līdz feldmaršala pakāpei. Uzvarēja Francijas armiju Vitorijas kaujā 1813. gadā. Pēc Napoleona Bonaparta izsūtīšanas uz Elbu Velingtonas hercogs Velzlijs 1814. gadā kļuva par vēstnieku Francijā. Simt dienu laikā vadīja sabiedroto spēkus un kopā ar Prūsijas armiju uzvarēja Napoelonu Vaterlo kaujā. Militārās karjeras laikā piedalījies apmēram 60 kaujās.
Lordu palātas loceklis. No 1828. līdz 1830. gadam un 1834. gadā bija Apvienotās Karalistes premjerministrs.
Boutona scinks

Nosaukums

Sugas latīniskais nosaukums piešķirts par godu franču botāniķim Luijam Boutonam (1799—1878).

Izplatība

Sastopams Maurīcijas piekrastē un tuvējās saliņās.

Barība un dzīvesvide

Pamatā pārtiek no jūras vēžveidīgajiem, kā arī kukaiņiem. Mitinās gar piekrasti, tāpēc tā dažkārt tiek klasificēta kā daļēja "jūras" suga.

Sistemātika

Vācu herpetologs Roberts Mertens 1931. gadā izdalīja vairāk nekā 30 Boutona scinka "formas", lielāko daļu no kurām aplūkoja kā atsevišķas pasugas. Šobrīd daudzas no šīm formām tiek klasificētas kā sugas vai Cryptoblepharus gloriosus pasugas.
Upes ķauķis

Izplatība

Upes ķauķis ir gājputns. Ligzdo Centrāleiropā un Austrumeiropā, arī Rietumsibīrijā līdz Irtišas baseinam un Kazahstānas rietumiem. Eiropas areāla robežas iesniedzas Somijas un Zviedrijas dienvidos, Vācijas rietumos, Austrijas un Slovēnijas ziemeļos un Rumānijā. Ziemo Āfrikas dienvidaustrumos.

Latvijā

Upes ķaukis Latvijā ir samērā parasts un izplatīts ligzdotājs piemērotos biotopos. Pēdējos gados upes ķauķa populācijai ir vērojama samazināšanās tendence.

Izskats

Upes ķauķis ir vidēji liels sisinātājķauķis ar platu un garu, pakāpenisku asti un garām, platām zemastes spalvām. Ķermeņa garums 14—16 cm, spārnu plētums 19—24 cm, svars 13—23 g.
Apspalvojums kopumā tumši pelēkbrūns vai olīvbrūns: mugura tumšāka nekā apakšpuse. Pavēdere un pazode pelēkbalta. Uz krūtīm un pakakles apspalvojums raibumots. Virsaste un aste, salīdzinot ar ķermeni, ir siltāk brūnā tonī. Malējās lidspalvas gaišas. Zemastes spalvas gaiši pelēkbrūnas ar baltiem galiem. Tumšajā sejā izceļas gaišas, pelēkbaltas uzacis. Smailais knābis pelēks, apakšējā daļa gaišāka, pelēkrozīga. Acis brūnas, kājas rozīgi brūnas. Abi dzimumi izskatās līdzīgi, tikai mātītes aste ir nedaudz īsāka nekā tēviņam. Jaunie putni, salīdzinot ar pieaugušajiem, ir ar nedaudz rudāku muguru un dzeltenīgāku seju un pavēderi.

Uzvedība

Upes ķauķis ligzdošanas areālā uzturas blīvi augošā, salīdzinoši zemā veģetācijā, piemēram, biezā zālē, nātrēs un grīšļos, kas aug upju un ezeriņu krastos, purvu malās, mitru platlapu koku mežu klajumos, mežmalās, izcirtumos, lielos parkos un pamestos tīrumos. Ziemošanas teritorijās Āfrikā tas apdzīvo zemus, biezus krūmus, zālājus un brikšņainus pamežus. Āfrikā sastopams līdz 1700 m virs jūras līmeņa.  
Upes ķauķi parasti var novērot pa pāriem vai pa vienam. Tas, tāpat kā daudzi citi ķauķi, ir ļoti uzmanīgs un kautrīgs, par tā klātbūtni biežāk liecina putna skaļā dziedāšana.

Dziedāšana

Upes ķauķa dziedāšana atgādina sienāža sisināšanu. Dziesma izklausās samērā mehāniska un ilgst vairākas minūtes. Sisināšanas frāzi nobeidz īsa skaņa, kas atgādina čāpstināšanu vai kaķa ņurrāšanu. Upes ķauķis parasti dzied vakara krēslā vai agri no rīta, ieņemot kādu augstāku krūma zaru, bet mēdz dziedāt arī nakts un dienas laikā.

Barība

Upes ķauķis galvenokārt barojas ar kukaiņiem (piemēram, vabolēm, mušām un blaktīm), bet uzlasa arī zirnekļus, ērces, tūkstoškājus un gliemezīšus. Barību meklē zemos krūmos vai uz zemes, ļoti reti ķerot kukaiņus gaisā.

Ligzdošana

Ligzdošanas sezona Eiropā ilgst no maija beigām līdz jūlija vidum. Veido monogāmus pārus. Parasti katrs pāris ligzdo savā teritorijā, kuru agresīvi aizsargā. Tomēr reizēm upes ķauķi ligzdo nelielās grupās. Ligzdai raksturīga vaļīga kausa forma, vīta no zāļu stiebriem un lapām. No iekšpuses izklāta ar smalkākiem stiebriņiem un matiem. Atrodas biezos zāļu ceros vai zem krūmu zariem, uz zemes vai nelielā augstumā (līdz 30 cm). Upes ķauķa ligzdu raksturo arī piekļūšanas koridors.
Dējumā 4—6 olas. Inkubācijas periods ilgst 11—12 dienas. Perē, iespējams, abi vecāki. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido apmēram divu nedēļu vecumā.
Henriks Lundkvists

Spēlētāja karjera

Profesionāļa karjeru Lundkvists sāka 2000.—01. gada sezonā, tajā aizvadot četras spēles Zviedrijas Elitsērijas kluba Frölunda HC sastāvā. Jau nākamajā sezonā hokejists bija Frölunda HC komandas otrais vārtsargs. 2003.—04. gada sezonā Lundkvists bija komandas pamatvārtsargs. 2002.—03. un 2004.—05. gada sezonās kopā ar klubu Lundkvists izcīnīja Zviedrijas čempiona titulu. 2003., 2004. un 2005. gadā kā Zviedrijas labākais vārtsargs ieguva Honkena balvu.
2005. gada starpsezonā Lundkvists pārcēlās uz Ziemeļameriku, jau nākamajā sezonā aizvadot 53 spēles NHL kluba Ņujorkas "Rangers" sastāvā. Jau savā debijas sezonā viņš bija Vezinas balvas finālists. Lai gan finālistu vidū hokejists bija vēl vairākas reizes, Vezinas balvu Lundkvists izcīnīja vien 2011.—12. gada sezonā. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem.
Zviedrijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2006. gada Olimpisko spēļu čempionu, kā arī 2014. gada sudraba medaļu laureātu, spēlējis arī 2010. gada turnīrā. 2014. gadā iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Lundkvists izcīnījis sudraba medaļas arī 2003. un 2004. gada Pasaules čempionātos.
Pavels Jozefs Šafāriks

Dzīvesgājums

Dzimis Kobeljarovo ciemā protestantu mācītāja un skolotāja ģimenē. Mācījās skolās Rozņavā, Dobšinā un licejā Kežmarokā. No 1815. līdz 1817. gadam studēja Jēnas universitātē. Atgriežoties no Jēnas, mēnesi pavadīja Prāgā, kur iepazinās ar Josefu Dobrovski. No 1817. līdz 1819. gadam strādāja par skolotāju Bratislavā (tolaik Presburgā), kur uzturēja kontaktus ar Františeku Palacki. Trīspadsmit gadus, no 1819. līdz 1833. gadam bija ģimnāzijas direktors un skolotājs Novisadā (mūsdienās Serbijā). No 1833. gada līdz savai nāvei dzīvoja Prāgā, strādādams Prāgas universitātē.

Uzskati un darbi

Pavels Jozefs Šafāriks pēc uzskatiem pieskaitāms panslāvistiem. Savā darbībā centās tuvināt Bohēmijas, Morāvijas un Slovākijas (tolaik Augšungārijas) slāvus (mūsdienu čehus un slovākus). Vēstures un etnogrāfijas darbos jūtama romantisma ietekme. Pētījumos citu starpā balstījās uz mūsdienu uzskatos viltotiem avotiem jeb t.s. Zelenas Horas rokrakstu (rukopis zelenohorský) un Dvurkrāloves rokrakstu (rukopis královédvorský). Pazīstamākais Šafārika darbs ir 1837. gadā publicētais Slovanské starožitnosti, pirmā lielā grāmata par Habsburgu impērijas slāvu vēsturi un kultūru.
Pilsētu meži

Pilsētas mežu sociālā funkcija

Pilsētu meži ietekmē cilvēku ikdienu un dzīvesveidu. Pilsētu mežos cilvēks var apmierināt savas rekreācijas vajadzības — var iet pastaigās, braukt ar riteni, slēpot, doties piknikos, ogot, sēņot utt. Cilvēki novērtē iespēju atpūsties pie dabas, paliekot pilsētas ietvaros. Pilsētas iedzīvotājs dabisku apvidu var atrast pilsētas mežā, jo tam ir liela sociālā ietilpība uz hektāru — ja mežā vienlaikus ir daudzi cilvēki, nerodas pūļa sajūta, un cilvēks par pavadīt laiku pats ar sevi.
Sociālās un ekoloģiskās funkcijas pilsētas mežos ir sarežģītas, jo no vienas puses dabiskas vides novērtēšana var palielināt atbalstu ekoloģiskiem mērķiem, taču no otras puses, palielināta rekreācijas iespēju izmantošana var apdraudēt augus, dzīvniekus un pat trauslas ekosistēmas.
No rekreācijas viedokļa, cilvēkiem ir patīkamāk atrasties dabiskos mežos, kuros ir dažāda vecuma koki un daudzveidīgs sugu sastāvs. Dabiskie meži veido daudzveidīgas ainavas, kas palielina rekreācijas vērtību mežā.

Klimatiskās un ekoloģiskās funkcijas

Pilsētas mežs ir ļoti nozīmīgs, lai uzlabotu vides apstākļus un saglabātu bioloģisko daudzveidību pilsētā. Sakarā ar industriālo revolūciju gaiss pilsētās ir bijis ļoti piesārņots. Pateicoties gaisa attīrīšanas instrumentu attīstībai ir izdevies samazināt gaisa piesārņojumu pilsētās, taču šī problēma ir vēl joprojām ir aktuāla, jo palielinās automašīnu skaits, kas piesārņo gaisu ar izplūdes gāzēm. Koki veiksmīgi samazina sēra dioksīda un slāpekļa koncentrāciju gaisā, kā arī īpaši labi filtrē putekļus. Koki ir arī visefektīvākais veids kā samazināt pārkaršanu pilsētvidē.

Estētiskās priekšrocības

Pilsētu meži dod pilsētai zaļāku un dabiskāku izskatu, tādējādi uzlabojot ainavu pilsētā. Pilsētas mežu estētika izpaužas tādā veidā, ka pilsētu iedzīvotāji redz dažādas krāsas, struktūras, formas un biezuma meža veģetāciju. Mežs „lauž” lielus, vienmērīgus ainavas laukumus, kā arī nodrošina priekšplānu un fonu ainavai. Mežaudze ne vienmēr izskatās vienāda. Tās izskats mainās atkarībā no laikapstākļiem, diennakts stundas un gadalaika.
Kokvilna

Kokvilna ir sēklapvalku šķiedras, ko iegūst no kokvilnas augiem. No kokvilnas gatavo dažādus tekstilizstrādājumus. Tie ir ļoti izturīgi un lēni nodilst. Kokvilna sastāv gandrīz tikai no celulozes (91%).

Izmantošana

Kokvilna ir viena no izplatītākajām šķiedrām pasaulē. No kokvilnas šķiedrām izgatavo dažādus tekstilizstrādājumus, sākot ar viegliem audumiem un beidzot ar smagiem buru audekliem un biezu velvetu. No tās izgatavo ne tikai apģērbu, bet arī palagus, dvieļus un paklājus. Kokvilna ir ļoti labi piemērota dažādu mājsaimniecības piederumu, piemēram, auklu un virvju, izgatavošanā. To izmanto arī rūpniecībā. Audumus izgatavo no garākajām kokvilnas šķiedrām, bet īsākās lieto vates un sprāgstvielu ražošanai (skatīt nitroceluloze). Izmanto arī dažādu kompozītmateriālu izgatavošanā, piemēram, riepu, plēves, lakas un banknošu ražošanā.

Ietekme uz vidi

Kokvilnas audzēšanas procesā izmanto ļoti daudzas ķīmiskās vielās, galvenokārt pesticīdus. 16% no pasaulē saražotajiem pesticīdiem izlieto kokvilnas lauku apstrādē. Kokvilnas audzēšanai nepieciešams daudz ūdens. Līdz ar to tiek veikti plaši apūdeņošanas darbi. Kā negatīvu piemēru var minēt, 20. gadsimta vidū Padomju Savienības plānu Centrālāzijas republikās izvērst kokvilnas audzēšanu. No Amudarjas un Sirdarjas izraka kanālus, kas no upes tika novirzīti uz kokvilnas laukiem. Tā rezultātā Arāla jūra, kurā ieplūda šīs divas upes, lēnām izsīka. 1980. gadu beigās ūdens bija tika maz, ka Arāla jūra sadalījās divos ezeros.
Aleksandrs Mālmeisters

Biogrāfija

Dzimis 1911. gadā. 1937. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Inženierzinātņu fakultāti. Pēc tam līdz 1940. gadam strādāja Latvijas Satiksmes ministrijas Šoseju un zemesceļu departamentā un Liepājas pilsētas valdes Tehniskajā daļā par inženieri. 
Pēc Latvijas okupācijas no 1940. līdz 1941. gadam Mālmeisters bija Liepājas pilsētas izpildkomitejas priekšsēdētāja vietnieks, Vācijas iebrukuma laikā iestājās Sarkanajā armijā, kur dienēja līdz 1945. gadam.
1945. gadā kļuva par docētāju Latvijas Valsts universitātē (līdz 1958. gadam), no 1947. līdz 1952. gadam bija Inženierzinātņu fakultātes dekāns. 1958. gadā uzsāka darba gaitas Rīgas Politehniskajā institūtā (RPI), kur strādāja līdz 1963. gadam par docētāju. 1961. gadā uz diviem gadiem kļuva par RPI rektoru.
No 1953. līdz 1961. gadam Mālmeisters vadīja Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Celtniecības un arhitektūras institūtu, no 1963. līdz 1970. gadam — akadēmijas Polimēru mehānikas institūtu, no 1984. līdz 1988. gadam vadījis Polimēru mehānikas institūta laboratoriju. Bijis Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas prezidents no 1970. līdz 1984. gadam.  Latvijas PSR ZA akadēmiķis (1958), PSRS ZA korespondētājloceklis (1970).
Laikā no 1971. gada 7. jūlija līdz 1975. gada 3. jūlijam bija Latvijas PSR Augstākās Padomes priekšsēdētājs. No 1974. līdz 1984. gadam bija PSRS Augstākās Padomes deputāts.
Miris 1996. gadā, apbedīts Meža kapos Rīgā.

Darbi

Publicējis vairāk nekā 50 zinātnisko rakstu.
Laiva

Laiva ir neliels ūdens transportlīdzeklis, parasti bez klāja, ar sānu malām un dibenu. Tās var būt darbināmas ar airiem, dzinēju, propelleriem, burām un citiem veidiem. Parasti tās ir mazākas par kuģiem un tiek izmantotas seklos ūdeņos, tas ir, upēs, ezeros un jūras piekrastē. Flotilē laivas tiek definētas kā peldlīdzekļi, kas nav garāki par 9 metriem, platāki par 3 metriem un tās kravnesība ir līdz piecām tonnām. Laivas izmanto dažādiem mērķiem. Tās izmanto, lai piestātu krastā, kur nav speciāli šim nolūkam izbūvētas piestātnes, zvejniecībā, cilvēku transportēšanā, sportā un izklaidē, dažādu preču pārvadāšanā pa upēm un ezeriem un citur.

Vēsture

Laivas ir attīstījušās vairākus tūkstošus gadu, pēc arheoloģiskiem datiem tās izmantoja jau aizvēsturē. Senie cilvēki laivas izmantoja ne tikai transportam, bet arī medībām — tā bija viegla, klusa tuvošanās medījumam. Sākotnēji tās bija līdzīgas kanoe, un izgrebtas no viengabalaina koka, visbiežāk no ozola.
Aptuveni pirms 5000 gadiem Senajā Ēģiptē tika izgudrotas pirmās buru laivas. Vēlāk airu laivas tika apvienotas ar buru laivām. Vikingi ar šādām laivām spēja kuģot jau tūkstošiem jūdžu.
19. gadsimtā, izgudrojot iekšdedzes dzinēju, radās arī pirmās motorlaivas.
Kazimirs III Lielais

Dzīvesgājums

Kazimirs Lielais ir vienīgais karalis Polijas vēsturē, kurš izpelnījies iesauku Lielais, jo viņa nopelni Polijas valsts izveidē ir grūti pārvērtējami. Ja 1333.gadā, kad Kazimirs Lielais pēc sava tēva nāves kāpa tronī, Polijas valsts reputācija bija minimāla un Kazimirs tika saukta tikai par Krakovas karali, tad 1370.gadā, Kazimiram mirstot, Polijas teritorija bija divreiz palielinājusies un valsts ekonomika bija lieliskā stāvoklī. 
Kazimirs Lielais reformēja Polijas civilo un kriminālo tiesību sistēmu. Dibināja daudzas pilsētas, cēla pilis, reformēja Polijas armiju. Kazimirs Lielais ir universitātes dibinātājs Krakovā. Polijā iesakņojies teiciens, ka Kazimirs atrada Poliju viedotu no koka, bet atstāja no akmens (Zastał Polskę drewnianą a zostawił murowaną).
Ekonomikā Kazimirs stabilizēja valsts finanses un labvēlīgi attiecās pret ebreju augļotājiem, juridiski pielīdzinot ebrejus kristiešiem un atļaujot apmesties uz dzīvi valstī. Tomēr viņš ierobežoja ebreju augļotāju aizdevumu procentu likmes kristiešiem (ne vairāk kā 8% gadā, iepriekš dažkārt tie bija virs 100%).
Kazimirs Lielais, lai nodrošinātu šlahtas atbalstu, piešķira vairākas būtiskas privilēģijas poļu muižniekiem, nodibinot Polijas valsts īpatnējo valsts iekārtu - muižnieku demokrātiju. 
Tā kā Kazmiram Lielajam nebija vīriešu kārtas pēcnācēju, viņš noteica par savu pēcteci Ungārijas karali Lajošu I.
Ādams Makveids

Spēlētāja karjera

Pēc četrām OHL kluba Sadbari "Wolves" aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Makveids sāka 2007.—08. gada sezonā Amerikas hokeja līgas kluba Providences "Bruins" rindās. 2009.—10. gada sezonā Makveids debitēja NHL, aizvadot 19 spēles Bostonas "Bruins" rindās, taču nākamajā sezonā, "Bruins" rindās aizvadot pilnu sezonu, kopā ar komandu izcīnīja Stenlija kausu. "Bruins" rindās spēlēja līdz pat 2018. gadam, tās sastāvā aizvadot deviņas sezonas.
2018. gada septembrī tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", taču jau februārī nonāca Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā.