google/wiki40b huggingface dataset:
Ugāles katoļu baznīca

Vēsture

Sākoties atmodai, Ugālē izveidojās katoļu draudze un radās nepieciešamība pēc baznīcas dievkalpojumu noturēšanai. 2004. gadā Ugālē sāka būvēt katoļu dievnamu, tika uzbūvēti baznīcas pamati, ko finansiāli atbalstīja Vācijas katoļu palīdzības organizācija "Bonifatiusverk". Tā paša gada 23. oktobrī Liepājas diecēzes bīskaps Vilhelms Lapelis iesvētīja dievnama pamatus, topošo baznīcu veltot Svētās Monikas godam un aizbildniecībai. Baznīcu bija nolemts celt modernisma stilā, ceļot guļbūvē un celtniecībā izmantojot vietējo koku baļķus. 2005. gadā tika uzbūvētas guļbaļķu sienas, bet tālākie būvdarbi apstājās finansējuma trūkuma dēļ. 2009. gada 29. augustā, Svētās Monikas draudzes titulsvētkos draudzi vizitēja Liepājas diecēzes bīskaps Vilhelms Lapelis. Darbi turpinājās 2011. gadā un augustā tika svinēti Spāru svētki.

Draudze

Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Liepājas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Marcins Silvāns Virkovskis OSPPE. Ugāles draudze sāka veidoties pēc Atmodas, bet oficiāli tika nodibināta 1998. gada 25. novembrī. Dievkalpojumi notiek divas reizes mēnesī un svētkos.
Korenzālisa

Vēsture

Tā rakstos pirmoreizi ir minēta 974. gadā.
No 1942. gada 1. novembra līdz 1945. gadam pilsētā atradās bērnu nams, kuru vadīja nacistu organizācija. Bērni galvenokārt nāca no Norvēģijas, tos sākumā atveda šeit, lai vēlāk varētu nodot adoptācijā uz ģimenēm, kuras ir lojālas nacistu sistēmai.
Tenge

Tenge ir Kazahstānas nacionālā valūta. Ieviesta pēc neatkarības iegūšanas no PSRS. Naudas apmaiņa pēc kursa 500 Krievijas rubļu = 1 Kazahstānas tenge ieviesta apgrozībā laikā no 1993. gada 15. līdz 20. novembrim. Vienā tenge ietilpst 100 tijīni (to zemās vērtības dēļ izņemti no apgrozības). Tenges starptautiskais apzīmējums ir KZT.
1000 tenge commemorative banknote for 2010 year - the Chairmanship of Kazakhstan in OSCE

Nomināli

2010. gadā apgrozībā šāda nomināla banknotes: 10000, 5000, 2000, 1000, 500, 200, 100 tenge, un šāda nomināla monētas: 100, 50, 20, 10, 5, 2, 1 tenge. Laika gaitā izlaistas arī vairākas jubilejas, piemiņas un kolekcijas monētas.

Valūtas kurss

Saskaņā ar Latvijas Bankas noteikto kursu, 19.10.2010. 1 LVL = 291,55 KZT.
Stīvens Veiss

Spēlētāja karjera

Profesionāļa karjeru Veiss sāka 2001.—02. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Floridas "Panthers" sastāvā. 2002. gada aprīlī hokejists ar klubu noslēdza trīs gadu līgumu. 2002.—03. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja "Panthers" rindās, taču turpmākajās sezonās Veiss komandas rindās nostiprināties nespēja. 2006.—07. gada sezona bija nākamā, ko hokejists pilnībā aizvadīja "Panthers" sastāvā. Ar 48 rezultativitātes punktiem viņš kļuva par vienu no vadošajiem komandas uzbrucējiem.
2007.—08. gada sezonā Veiss kļuva par "Panthers" kapteiņa palīgu. 2008.—09. gada sezona kļuva par rezultatīvāko Veisa NHL karjerā. To hokejists noslēdza ar 61 punktiem, būdams "Panthers" rezultatīvākais spēlētājs. Rezultatīvākais "Panthers" spēlētājs viņš bija arī nākamajās divās sezonās, taču 2011.—12. gada sezonā viņu apsteidza Tomāšs Fleišmans.
2013. gada vasarā Veiss noslēdza piecu gadu līgumu ar Detroitas "Red Wings". Lielāko daļu 2013.—14. gada sezonas hokejists bija traumēts, laukumā dodoties vien 26 spēlēs. Nākamajā sezonā Veiss aizvadīja 52 spēles, taču pēc sezonas beigām noslēdza profesionāļa karjeru.
Kuršu piļu nodedzināšana (1263)

Kuršu piļu nodedzināšana 1263. gadā notika kuršu sacelšanās apspiešanai rīkotā krustnešu karaspēka karagājiena laikā, kas notika pēc Dzintares pils nodedzināšanas 1261. gadā. Pēc tam, kad 1262. gadā Lietuvas ķēniņš Mindaugs atteicās no savienības ar Livonijas ordeni un devās karagājienā uz Cēsīm, mestrs Verners fon Breithauzens nolēma nodrošināt ordeņa Kuldīgas un Mēmeles piļu drošību un atkarot kuršu kontrolētās teritorijas.

Atskaņu hronikas vēstījums

1262. gada beigās Livonijas mestrs Verners sūtīja vēstnešus pie Līvzemes komturiem, lai savervētu karapulkus karagājienam. Mestra slimības dēļ tika izraudzīts cits karaspēka vadonis. Pa Kurzemes kara ceļu gar jūrmalu tie nonāca Kurzemē, kur apvienojās ar Kuldīgas komtura savervēto karapulku. 
Vispirms karaspēks uzbruka Lažas (Lasen) pilskalnam (tagadējā Lažas pagastā).  Uzbrucēji sameta pils aizsarggrāvī kokus, kurus aizdedzināja. Vēja nestā uguns pārmetās uz kuršu pili, kas "kā salmi aizdegās un gruvešos drīz tad gruva." Vairumu kuršu karavīru nogalināja, bet citi gūstā padevās. Sievas un bērni tika aizdzīti gūstā, ordeņa brāļi guva daudz laupījuma.
Pēc tam krustneši uzbruka Merkes (Merkes) vai Nerkes pilij, kuras vieta nav droši lokalizēta.  Pils aizstāvji sīvi pretojās, dažus kuršu karavīrus apšāva. Tika noslēgts miera līgums ar nosacījumu, ka pils aizstāvjiem tā bija jāatstāj ar savu mantību un tad jānodedzina. 
Beidzot krustneši devās uz Grobiņas (Grubîn) pili, kas pēc 1253. gada dalījuma bija pielemta Livonijas ordenim. Līdzīgi, kā Merkes pils aplenkuma gadījumā, ar pils aizstāvjiem tika noslēgts miera līgums, pēc kura "dzīvību tiem saudzēja, tiem lika tikai projām doties, ar brāļiem spēkiem nemēroties. Tie brāļu gribai pakļāvās un citā vietā apmetās. Pie pils tad uguns likta tika." Kuršu dižciltīgie, "kas bij mieru līguši, tie visi sveiki, veseli ir nonākuši Kuldīgā, kur netraucēti dzīvo tā, kā dzīvot tiem ir ļauts".
Padures pagasts

Daba

Pagasta austrumu daļu aizņem Kursas zemienes Pieventas līdzenums. Ziemeļu daļā atrodas Ugāles līdzenums bet rietumu un dienvidu daļā - Rietumkursas augstienes Kurmāles pauguraine. Augstākā vieta — 71,0 m vjl ziemeļos no Sausgaļciema.

Vēsture

Mūsdienu Padures pagasta teritorijā vēsturiski atradās Deksnes muiža (Gut Deksten, Deksne), Krāču muiža (Gut Kratzen), Ķimales muiža (Gut Kimalen, Ķimale), Padures muiža (Gut Paddern, Padure), Tigas muiža (Gut Tigwen, Tigas), Vēgu muiža (Gut Feegen, Vēgas), Zīles muiža (Gut Mühlhausen).
1935. gadā Kuldīgas apriņķa Padures pagasta platība bija 89,53 km² un tajā dzīvoja 1403 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Padures un Tigas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Kuldīgas pagastā 1945. gadā izveidoja Abavas ciemu. Kuldīgas rajona Abavas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Padures un Tigas ciemus, bet kolhoza «Abava» teritoriju pievienoja Rumbas ciemam. 1960. gadā Abavas ciemam pievienoja Kūrmales ciema kolhoza «Traktorists» teritoriju, kuru 1968. gadā pievienoja atpakaļ Kūrmales ciemam. Abavas ciemu 1968. gadā pārdēvēja par Padures ciemu. 1977. gadā daļu Padures ciema teritorijas pievienoja Kuldīgas pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Padures pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Padure (pagasta centrs), Ķimale, Deksne, Līzesmuiža, Keramika, Vēgas.
Pornogrāfija

Pornogrāfija (grieķu: πόρνη, pórni - "prostitūta", γράφω, graphein - "rakstīt") ir cilvēka ķermeņa un dzimumattiecību attēlojums grāmatās, attēlos, statujās, kinofilmās un citos plašsaziņas līdzekļos, kura mērķis ir izraisīt uzbudinājumu. Atšķirība starp pornogrāfiju un erotiku lielā mērā ir subjektīva, ko galvenokārt nosaka sabiedrības standarti.
Senajā Grieķijā pornogrāfija bija jebkurš mākslas vai literārais darbs, kas atainoja prostitūtu dzīvi. Tur arī radās nosaukums "pornogrāfija", jo prostitūtas grieķu valodā sauc par pórni.
280. mikroautobusu maršruts (Rīga)

Maršruts

Autoosta — Purvciems kursēja pa šādām ielām: Prāgas iela, 13. janvāra iela, Marijas iela, A. Čaka iela un Dzelzavas iela.
Purvciems — Autoosta kursēja pa šādām ielām: Dzelzavas iela, Vaidavas iela, Ieriķu iela, A. Čaka iela, Marijas iela, 13. janvāra iela un Prāgas iela.
Kosmos-2526

Lidojuma gaita

Blagovest № 12L palaists 2018. gada 18. aprīlī 22:11:59.971 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 81. laukuma 24. palaišanas iekārtas. Pēc veiksmīgas ievadīšanas orbītā pavadonim dots nosaukums Kosmos-2526.
Pavadonis sākotnēji tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 80° austrumu garuma. Pēc izmēģinājumu un pārbaužu pabeigšanas tas tika pārvietots uz darba pozīciju 128° austrumu garuma.
Bosnijas un Hercegovinas ģerbonis

Bosnijas un Hercegovinas ģerbonis ir Bosnijas un Hercegovinas Republikas valsts simbols. Ģerbonis atveidots kā zils vairogs ar dzeltenu trīsstūri. Trīsstūris simbolizē trīs valsts pamatiedzīvotāju grupas (bosniešu musulmaņus, horvātus un serbus) un valsts atveidu kartē. Baltās zvaigznes simbolizē Eiropu.
Patrīcija Miranda

Biogrāfija

Patrīcija Miranda ir Brazīlijas politisko bēgļu meita. Viņa beidza Stenforda universitāti un ieguva bakalaura grādu ekonomikā un maģistra grādu starptautiskās tiesībās. 2007. gadā viņa ieguva arī tiesību doktora (Juris Doctorate) grādu Jeila Tiesību skolā (Jeila Universitātes fakultāte). Arī viņas treneris un vīrs Levijs Veikels-Megdens ir augstskolas absolvents, kas ieguvis grādu Virdžīnijas Universitātē. Šobrīd viņi ir partneri firmā Miranda, Magden & Miranda LLP.
Savu cīkstones karjeru Patrīcija Miranda sāka vidusskolā vienpadsmit gadu vecumā. 1996. gadā viņa pirmo reizi piedalījās ASV sieviešu čempionātā un svara kategorijā līdz 46 kg ieņēma 4. vietu. Kopš tā laika līdz 2008. gadam viņa ir piedalījusies šajā čempionātā katru gadu, izņemot 2005., un šajā laikā ir bijusi septiņas reizes Amerikas čempione svara klasēs līdz 48 kg un 51 kg.
2000. gadā Patrīcija Miranda pirmo reizi piedalījās starptautiskās sacensībās. Pasaules čempionātā Sofijā viņa aiz japānietes Hitomi Sakamoto ieguva otro vietu. 2003. gada pasaules čempionātā Ņujorkā viņai izdevās šo panākumu atkārtot. Finālcīņā viņa zaudēja ukrainietei Irinai Merleni.
2004. gadā Patrīcija Miranda kvalificējās dalībai Atēnu Olimpiskajās spēlēs, kur pirmo reizi mūsdienu olimpisko spēļu vēsturē piedalījās arī sieviešu cīkstones. Atēnās viņa uzvarēja savā priekšsacīkšu grupā un iekļuva pusfinālā, kur atkal zaudēja Irinai Merleni. Nākamajā cīņā par bronzas medaļu Patrīcija Miranda guva uzvaru pār francūzieti Anželiku Berteni.
2006. gada pasaules čempionātā Guandžou svara kategorijā līdz 51 kg Patrīcija Miranda pārstāvēja Amerikas Savienotās Valstis . Pusfinālā viņa cieta sakāvi pret japānieti Hitomi Sakamoto, cīņā par trešo vietu pieveica ukrainieti Oleksandru Kogutu un saņēma bronzas medaļu.
Pēc 2007. gadā Patrīcija Miranda piedzīvoja neveiksmi Amerikas olimpisko spēļu atlases sacensībās. Viņu pārspēja Klarisa Čuna, kuru viņa karjerā jau daudzkārt bija uzvarējusi. Tas viņai bloķēja ceļu uz Pekinas olimpiādi. Līdz ar to viņa pārtrauca savu cīkstones karjeru un kopš 2009. gadā sacensībās vairs nav startējusi.
10. aprīlis

10. aprīlis ir gada 100. diena pēc Gregora kalendāra (101. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.
Amerika (singls)

Videoklips

Videoklipā tiek parodēta amerikāņu astronautu izsēšanās uz mēness, kā arī tiek rādīta Amerikas ietekme uz visu pasauli.
Tors (ģeometrija)

Tora parametriskais vienādojums

\left\{
\begin{matrix}
x(\phi,\psi) = & (R + r \cos \phi) \cos \psi \\
y(\phi,\psi) = & (R + r \cos \phi) \sin \psi \\
z(\phi,\psi) = & r \sin \phi \\
\end{matrix}
\right.
\qquad \phi, \psi \in [0,2\pi)
R — attālums no riņķa centra līdz rotācijas asij, r — riņķa rādiuss.

Tors topoloģijā

Topoloģijā toru definē kā divu riņķu topoloģisko reizinājumu:
S^1\times S^1.
Dagdas katoļu baznīca

Vēsture

Dagdas pirmā katoļu koka baznīca par Viļakas stārasta Ježija Konstantīna Hilzena līdzekļiem tika uzcelta 1705. gadā. Tā pastāvēja līdz 1741. gadam.
Pašreizējā mūra baznīca vecā dievnama vietā tika uzcelta 1741. gadā par grāfa Jāņa Augusta Hilzena līdzekļiem un konsekrēta Vissvētās Trīsvienības godam. 
No 1742. līdz 1820. gadam baznīca bija jezuītu, kuru misija darbojās Dagdā, pārvaldījumā. Divdesmit trīs gadus šeit kalpoja Kaunatas jezuīts Mihaēls Rots (1721-1785), piecus gadus nokalpoja jezuīts Buivids. Vēlāk baznīcā kalpoja laicīgie priesteri. Dievnama pazemes velvēs apbedīti ievērojami Kaunatas un Dagdas jezuīti Mihaēls Rots un Kolumbiāns Pfeifers (1747-1798), kā arī grāfu Hilzenu dzimtas piederīgie — Jānis Augusts Hilzens, viņa dēls Maltas (Joanītu) ordeņa kavalieris Justiniāns, mazdēls Idzi. Baznīcas dārzā atrodas prāvesta J. Kalniša kaps.

Draudze

Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Dagdas draudze izveidojās jau ar pirmās baznīcas uzcelšanas laiku 1705. gadā. Draudzei ir astoņas kapsētas — Andeņu kapsēta, Pervelišku kapsēta, Krīveņu kapsēta, Dagdas jaunie kapi, Muranišku kapsēta, Janovcu kapsēta, Bolto kapsēta un Zeļlu kapsēta. Kapusvētki visās kapsētās notiek katru gadu, ap visām kapsētām ir drāšu pinuma žogs cementa stabos un dzelzs kalti vārti.

Draudzes lielākie svētki

Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Staņislava diena, Svētā Antonija diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, Svētā Jēkaba diena, Jēzus transfigurācijas diena, Svētā Erceņģeļa Miķeļa diena.

Tehniska informācija

Dagdas baznīca ir korintiešu baroka stila mūra trīs jomu celtne ar diviem torņiem, cinkotā skārda jumtu, cementa grīdu un mūra velves griestiem. Tā ir 38 metrus gara un 28 metrus plata.

Interjers

Baznīcā ir trīs grezni mūra altāri ar pilastriem un karnīzēm, kas veidoti 18. gadsimta vidū baroka formās ar rokoko stila dekoru. Galvenajā altārī ir ievietotas Jaunavas Marijas Bezvainīgi ieņemtās un Vissvētās Trīsvienības gleznas. Dievnamā redzams arī ģipša figūrām veidots baptistērijs. Aplūkojama ir arī 18. gadsimta baroka formās ar rokoko stila dekoru veidota kancele un 18. gadsimta skulpturāla grupa "Kristus kristīšana".
Liepājas Universitāte

Vēsture

Liepājas Universitāte ir izveidota 1954. gadā uz Skolotāju institūta bāzes kā Liepājas Pedagoģiskais institūts. Līdz 1990. gadu sākumam augstskola sagatavoja galvenokārt sākumskolas skolotāju, bērnudārzu pedagogus, matemātikas skolotājus un latviešu valodas un literatūras skolotājus visai Latvijai.
1990. gadā Liepājas Pedagoģiskais institūts uzsāka pāreju no viena profila augstskolas uz reģionālu vairākprofilu augstskolu un paralēli skolotāju izglītošanas studiju programmām tika izveidots plašs nepedagoģisko studiju programmu spektrs.
Līdz 2015. gadam Liepājas Universitātes rektors bija Jānis Rimšāns, 2016. gadā par rektori kļuva Dace Markus.
Lotigola

Novgorodas hronikas ziņas (1242)

1242. gada vasarā, kā Novgorodas 1. laika grāmatā vēstīts, vācieši pēc sakāves Ledus kaujā atsacījās no pirms tam iekarotās Lotigolas (Лотыголa), kā arī no Pleskavas (Пльсковъ), Votzemes (Водь) un Lugas (Лугa). Tas visticamāk liecina, ka novgorodieši Lotigolas vārdā saukuši zemes uz dienvidiem no Abrenes.

Gerdeņa atteikšanās no Lotigolas (1264)

Pēc Lietuvas dižkunigaiša Mindauga nogalināšanas 1264. gada 23.decembrī Polockas un Vitebskas kņazs Gerdenis Rīgā noslēdza līgumu ar Rīgas pilsētas rāti un Livonijas ordeņa mestru Konrādu fon Mandernu, kurā apņēmās atkāpties no Lotigolas zemes un nepretendēt uz to zemi, ko Polockas kņazs Konstantīns bija atdevis ordeņa mestram un brāļiem [..], kas pakļauti Rēznai (Mākoņkalna pilskalnam pie Rāznas ezera?). Savukārt Livonijas ordenis atteicās no pretenzijām uz Polockas zemi.
Tomāšs Rolineks

Spēlētāja karjera

Ir spēlējis Čehijas Ekstralīgā, 2005. gadā kopā ar HC Pardubice kļūstot par nacionālo čempionu. 2008. gadā pievienojās KHL vienībai Magņitogorskas "Metallurg", tās sastāvā aizvadot nākamās četras sezonas.
Kopā ar Čehijas izlasi ir spēlējis 2006., 2007., 2008., 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos un 2010. gada Vankūveras ziemas olimpiskajās spēlēs.
Kristofs Šūberts

Spēlētāja karjera

Profesionālā spēlētāja karjeru Šūuberts uzsāka 2000. gadā, kad debitēja DEL līgas klubā Minhenes "Barons". Kluba sastāvā aizsargs aizvadīja arī 2001.—02. sezonu, taču tad tika draftēts NHL un pārcēlās uz Ziemeļameriku.
No 2002. līdz 2005. gadam Šūberts trīs sezonas aizvadīja AHL klubā Bingemtonas "Senators", taču 2005.—06. sezonā debitēja NHL, 56 spēles aizvadot Otavas "Senators" sastāvā. Otavā Šūberts spēlēja līdz pat 2008.—09. sezonas noslēgumam. 2009.—10. sezonu aizsargs aizvadīja Atlantas "Thrashers" sastāvā, taču tad atgriezās Eiropā.
Savu karjeru Šūberts turpināja Zviedrijas Elitsērijas klubā Frölunda HC, taču jau sezonas vidū pārcēlās uz Vācijas hokeja līgas klubu Hamburgas "Freezers". "Freezers" rindās spēlēja līdz pat 2016. gadam, vairākas sezonas pildot arī komandas kapteiņa funkcijas.
Vācijas izlases rindās spēlējis 2002. un 2006. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī sešos Pasaules čempionātos.
Verica Nedeļkoviča

Biogrāfija

No 1950. gadu vidus līdz 1960. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Dienvidslāvijas šahistēm. Sešas reizes uzvarējusi Dienvidslāvijas sieviešu šaha čempionātos (1950, 1951, 1952, 1953, 1958, 1965). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Belgradas sieviešu šaha turnīrā (1961, 1962).
Piecas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīros, kuros lielāko panākumu guvusi 1959. gadā Plovdivā, kad bijusi otrā aiz uzvarētājas Kiras Zvorikinas. Arī pārējos pretendentu turnīros ierindojusies pirmajā desmitniekā: 1955. gadā bijusi 6. vietā, 1961. gadā ieņēmusi 4. vietu, 1964. gadā palikusi 9. vietā, bet 1967. gadā bijusi 6. vietā.
Pārstāvējusi Dienvidslāvijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1963-1966). 1963. gadā komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta medaļu, sasniedzot simtprocentīgo rezultātu - 12 punkti no 12 iespējamajiem.
Par panākumiem turnīros FIDE 1954. gadā Nedeļkovičai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1978. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) goda nosaukumu.
Pēc izglītības bijusi kuģubūves inženiere, tehnisko zinātņu kandidāte. Strādājusi par lektoru Belgradas Universitātes Politehniskajā fakultātē. Bijusi precējusies ar šahistu, šaha treneri un ārstu pēc profesijas — Srečko Nedeļkoviču (1923—2011).
Rīgas Svētā Pētera un Pāvila baznīca

Vēsture

Baznīca tika celta laikā no 1781. līdz 1785. gadam, projekta autors bija būvinženieris Zigmunds Zēge fon Laurenbergs (Siegmund Sege von Laurenberg). Viņš gan nevadīja būvdarbus, jo 1783. gadā ticis norīkots dienestā uz Narvu. Būvdarbus uzraudzīja arhitekts Kristofs Hāberlands. Par baznīcas prototipu tiek uzskatīta Pērnavas Svētās Katrīnas pareizticīgo baznīca (arhitekts P. Jegorovs), kas uzcelta no 1764. līdz 1768. gadam un bija paraugs vairākām 18. gadsimta beigu pareizticīgo baznīcām Baltijā. Sākumā bija paredzēta par vienkāršu garnizona baznīcu. Svētā Pētera un Pāvila pareizticīgo baznīca bija pirmā pareizticīgo katedrāle, līdz 1873. gadam bija galvenā Rīgas pareizticīgo katedrāle, pēc tam par tādu kļuva Rīgas Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāle.
Šī ir klasiskā grieķu krusta centrālbūve, virs draudzes telpas ir augsts kupols, ir frontāla zvanu torņa piebūve no četriem stāviem. 1873. gadā baznīca cieta ugunsgrēkā, 1886. gadā tikusi atjaunota. Līdz 1940. gadam te darbojās Rīgas igauņu pareizticīgo draudze. Līdz 20. gadsimta 80. gadiem bijusi munīcijas noliktava, pēc tam ēka tika pamesta.
No 1980. līdz 1987. gadam notika ēkas restaurācija un rekonstrukcija, ko vadījis arhitekts M. E. Meņģele. Izveidotā koncertzāle tika pārsaukta pašreizējā nosaukumā. Zālē un balkonā ir vairāk nekā 300 vietu. Skatuve tikusi ierīkota bijušā altāra vietā.
1987. gadā sāka darboties Rīgas pašvaldības kultūras iestāžu apvienības "Koncertorganizācija Ave Sol". 
2005. gadā Latvijas Pareizticīgā baznīca pieprasīja atdot tai baznīcu, nākamajā gadā tika izlemts atstāt to Rīgas domes īpašumā.
Ārlavas iela

Sabiedriskais transports

Ārlavas ielā kursē 25., 55. un 56. maršruta autobusi maršruta autobusi. Autobusi kursē no Altonavas ielas līdz Tēriņu ielai. Autobusu maršrutiem Ārlavas ielā pieturu nav.
Fernando Jerro

Futbolista karjera

Jauniešu līmenī nodarbojās ar futbolu dzimtās pilsētas Velesas-Malagas komandā. Profesionāla futbolista karjeru sāka Valladolid. 1989. gadā pārgāja uz Madrides "Real" un šajā klubā nospēlēja 14 sezonas. Šajā laikā trīs reizes kļuva par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju, divreiz uzvarēja Starpkontinentālajā kausā, piecas reizes kļuva par Spānijas čempionu un vienreiz izcīnīja Spānijas Karaļa kausu, kā arī ieguva vairākas citas trofejas. Vairākus gadus bija komandas kapteinis. 2003. gadā pārgāja uz Kataras klubu Al Rayyan, bet spēlētāja karjeru noslēdza 2005. gadā Anglijas klubā Bolton Wanderers.
Spānijas futbola izlasē debitēja 1989. gada 20. septembrī draudzības spēlē pret Polijas izlasi. Pirmos vārtus izlases labā guva 1990. gada 19. decembrī pret Albāniju. Jerro bija Spānijas izlases sastāvā 1990. (laukumā neizgāja), 1994., 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausa, kā arī  1996. un 2000. gada Eiropas čempionāta finālturnīros. Karjeru izlasē beidza pēc 2002. gada Pasaules kausa, pēdējo spēli aizvadīja ceturtdaļfinālā pret Dienvidkoreju. Tika iekļauts 2002. gada PK simboliskajā izlasē. Kopumā izlases rindās nospēlējis 89 spēles un guvis 29 vārtus.

Trenera karjera

2007. gadā sāka strādāt par sporta direktoru Spānijas Futbola federācijā. 2014. gada jūnijā kļuva par Madrides "Real" toreizējā galvenā trenera Karlo Ančeloti asistentu. 2016. gadā guva pirmo pieredzi galvenā trenera amatā, vadot Spānijas Otrās divīzijas klubu Oviedo. 
2017. gada novembrī atgriezās darbā federācijā kā izlases sporta direktors. 2018. gada 13. jūnijā, dienu pirms 2018. gada FIFA Pasaules kausa sākuma, tika iecelts par Spānijas izlases galveno treneri, aizvietojot no amata atbrīvoto Hulenu Lopetegi. Pēc finālturnīra, kurā Spānija izstājās astotdaļfinālā, neturpināja darbu ar izlasi.
Vilcēns (6. sezona)

Filma

Skots, Stailss, Lidija, Malia un pārējais bars atgriežas Bīkonhillsas skolā uz pēdējā mācību gada otro semestri. Ikviens jutīsies mazliet emocionāli un satraukti, jo viņi ir soli tuvāk izlaidumam, un doma par nenovēršamo atvadīšanos gandrīz kļūs par realitāti. Bet viņu pēdējais pusgads vidusskolā nepaies bez nepatikšanām. Teen Wolf izpildproducents Džefss Deivis atklāja, ka sestā sezona būs "spoku stāsts".
Talmūds

Talmūda vēsture

Sākotnēji liela daļa jūdaisma mutvārdu teoloģijas netika pierakstīta un nākamajām paaudzēm tā tika nodota mutvārdu formā. Šī situācija radikāli mainījās pēc ebreju neatkarības zaudēšanas m.ē. 70. gadā pēc romiešu-jūdu kara un tam sekojošajām romiešu represijām. Vēl svarīgāk – pirmo reizi daudzu gadsimtu laikā jūdaisms bija palicis bez savas galvenās svētnīcas un ikdienas upurvietas – Jeruzālemes tempļa. Šie jaunie un bīstamie apstākļi neveicināja mierīgas jūdaisma studijas. Lai nodrošinātu teoloģijas zināšanu nodošanu nākamajām paaudzēm, rabīni sāka veikt pierakstus. Rabīns Juda haNasi pabeidza savu darbu pie Mišnas izveidošanas ap 200. gadu. Mišna ir juridisko viedokļu un debašu apkopojums. Tās teksts ir koncentrēts, pieminot vai nu rabīnu diskusiju galvenos punktus, vai arī lēmumus, kas acīmredzot pauda rabīnu vairākuma viedokli.
Turpmākos trīs gadsimtus rabīni Izraēlā un Babilonijā analizēja un diskutēja par Mišnu. Šīs diskusijas veido Gemaru, kas fokusējas uz Mišnas rabīnu lēmumu un viedokļu tālāku izskaidrošanu. Katras diskusijas sākumā parasti ir kāds no Mišnā atrodamajiem lēmumiem. Tas tiek analizēts un salīdzināts ar citiem, savdabīgā teoloģiskā disputā starp jautātāju (makshan) un atbildētāju (tartzan). Vēl viena no Gemaras funkcijām ir Torā atrast pareizo pamatojumu daudzajiem Mišnas lēmumiem, kā arī izskaidrot to rašanās loģikas procesu.