Džeks Londons

Bērnība

Džons Grifits Čeinijs dzimis 1876. gada 12. janvārī Sanfrancisko Floras Velmanes un īru izcelsmes astrologa Viljama Čeinija civillaulībā. Pēc Velmanes pašnāvības mēģinājuma Čeinijs pamet nākamā rakstnieka māti. Tomēr jau astoņus mēnešus pēc Džona nākšanas pasaulē 1876. gada 7. septembrī Velmane apprecas ar atraitni Džonu Londonu, kuram jau bija divas meitas. Turpmākos gadus Londonu ģimene bieži mainīja dzīves vietas, dzīvojot vairākās Kalifornijas līča piekrastes pilsētās, kur Londona patēvs strādāja visdažādākos darbus. 1886. gadā izput Džona Londona zemnieku saimniecība un ģimene apmetās Oklendā. Lai palīdzētu ģimenei, desmitgadīgais Džeks strādā dažādus gadījuma darbus — tirgo uz ielas avīzes, uzstāda ķegļus u. c. Sāk apmeklēt publisko bibliotēku un kļūst par lielu lasītāju.

Pusaudža gadi

1889. gadā, pēc pamatskolas pabeigšanas, strādā konservu fabrikā, kur darba diena ilgst no 12 līdz pat 18 stundām. Vēlāk, glābjoties no ārkārtīgi smagā darba, aizņemas naudu un nopērk laivu, kļūstot par austeru pirātu (austeru maluzvejnieku). Pēc kāda laika "pāriet frontes līniju" un dienē zvejas patruļā, kas cīnās ar malu zvejniekiem.

Jaunība un literārās darbības sākums

1893. gada janvārī Džeks Londons dodas jūrā uz roņu mednieku šonera "Sofija Sazerlenda". Kuģis iet septiņu mēnešu braucienā uz Japānas krastiem un Beringa jūru. Pēc atgriešanās krīzes plosītajā Kalifornijā, Londons atkal strādā visdažādākos darbus — džutas fabrikā, mācās par elektrotehniķi, kā arī uzraksta savu pirmo stāstu — "Taifūns pie Japānas krastiem" (Typhoon off the coast of Japan). Divās dienās uzrakstītais stāsts iegūst pirmo prēmiju laikraksta San Francisco Morning Call izsludinātajā konkursā un tiek iespiests avīzes 11. novembra numurā.
1894. gada aprīlī Londons izlemj pievienoties tā saucamajai "Kellija armijai", kura organizē bezdarbnieku gājienu no Kalifornijas līdz Vašingtonai, lai pieprasītu valdības palīdzību bezdarbniekiem. Mēģinājums panākt labu laiku iepriekš izgājušā marša dalībniekus, izvēršas par vairāku mēnešu klaidoņa dzīvi. Savus tā laika vilciena bezbiļetnieka piedzīvojumus, Londons vēlāk izmantojis darbā "Ceļš" (The Way). Beigās Londonu arestē par klaidonību un viņš Bufalo uz mēnesi nokļūst cietumā. Pēc iznākšanas ar vilcienu aizbrauc līdz Vankūverai, kur iekārtojas par matrozi uz kuģa, kurš iet uz Sanfrancisko un atgriežas Kalifornijā.
1895. gadā iestājas vidusskolā, kuras avīzē publicē savus sacerējumus, iztiku pelna ar dažādiem gadījuma darbiem. Lasot utopisko sociālistu un Kārļa Marksa darbus, aizraujas ar sociālisma idejām.
1896. gada aprīlī Džeks Londons kļūst par Amerikas Sociālistiskās darba partijas (Socialist Labor Party of America) biedru. Pamet vidusskolu un intensīvi gatavojas mācībām Kalifornijas Universitātē, kur iestājas tā paša gada rudenī.
1897. gadā līdzekļu trūkuma dēļ pēc pirmā semestra pamet mācības Kalifornijas Universitātē un bez panākumiem nododas literārajai jaunradei. Vasarā kopā ar māsasvīru dodas uz Klondaiku (Aļaska) pēc zelta. Piedzīvojumiem bagātais Aļaskā pavadītais gads Londonam nedeva ne unci zelta, no cingas viņš zaudēja vairākus zobus, toties ieguva materiālu vēlākajiem literārajiem darbiem, kuru darbība risinās Aļaskā.
1898. gadā atgriežas Oklendā bez centa kabatā. Londona prombūtnes laikā ir miris patēvs un visas rūpes par ģimeni gulstas uz Džeka pleciem. Viņš nesekmīgi meklē pastāvīgu darbu, pārtikdams no gadījuma darbiem, tomēr brīvos brīžus pavada rakstot.