Mākoņskaitļošana

Pārskats

Mākoņskaitļošanas oficiālais termins ir mākoņdatošana. Raugoties mazliet vēsturē var teikt, ka nekas jauns tas nav. Lieldatori vismaz daļēji šādas iespējas nodrošināja jau no pagājušā gadsimta sešdesmitajiem gadiem — virtualizācija; ilgstoša nepārtraukta darbība; papildus dzelžu pievienošana datoram nepārtraucot darbu; operētājsistēmas atjaunošana turpinot darbu — tas viss ir milzīgs jaunums un iespēju kalngals tikai mūsdienu personālajiem datoriem, lieldatoriem tās bija ikdienišķas prasības.

Mākoņdatošanas galvenās problēmas un riski

Svarīgākā mākoņdatošanas problēma ir drošība. Kā klients var būt drošs, ka viņa datus neredzēs kāds cits? Pilnīgi drošs būt nevar. Bet cilvēkiem patīk riskēt ar visādām nedrošām lietām, tādām kā kredītkartēm, lidmašīnām un automašīnām par spīti tam, ka katru dienu notiek negadījumi. Arī šai gadījuma risks ir pietiekami saprātīgs, lai varētu to pieļaut. Protams, ka atsevišķos gadījumos to nevarēs, tad būs jāpaliek pie tradicionālajiem risinājumiem vai jāveido privātais mākonis (private cloud).
Protams, ka tas nav tik vienkārši, likumdošana vismaz Latvijas, cik man zināms par tādiem mākoņiem neko nezin, līdz ar to valsts sistēmām tas pašlaik vismaz izpaliek. Kā arī vērojot Latvijas nacionālās budžeta veidošanas nianses, kas gan varētu notikt, ja noteikta mākoņa abonēšanai vienkārši netiek iedalīta nauda? Vai datus kāds saglabā vai izmet?
Mākoņi, protams, ir arī ļoti atkarīgi no klienta un mākoņa savstarpējās interneta stabilitātes. Tiesa gan Latvija esot sestajā vietā pasaulē pēc interneta ātruma un it kā tai nevajadzētu būt lielai problēmai.
Nākamais — kas notiks, ja mākoņa īpašnieks un turētājs gribēs apskatīt klienta konfidenciālajos datos? Te, protams, ir iespējas to visu juridiski atrunāt, galu galā bankas redz klientu naudas plūsmu, kas ne vienmēr ir pilnīgi balta, parāda sensitīvo informāciju utt. Bet vai tāpēc uzņēmumi savu lielāko naudas plūsmu (parasti) neveic caur bankām?
Kontrole un specifiskās lietas — mākoņi parasti ir vairāk vai mazāk standartizēti, lai derētu daudziem. Iespējams, ka tas nesaskan ar kāda sevišķi unikālajām prasībām. Iespējams, ka prasības var mainīt, ja jau pat mobilo telefonu izstrādātāji spēja vienoties par vienotu lādētāju standartu, tad jādomā, ka par daudz ko citu arī var. Nu un, protams, var gadīties, ka kāda unikalitātei arī nāksies palikt aiz mākoņa maliņas.
Ātrdarbība — vai mākonis spēs nodrošināt to vēlamajā apjomā? Droši vien jautājums ir stipri atkarīgs no naudas, bet, protams, var gadīties, ka mākoņa īpašnieks savā biznesā ir tik veiksmīgs, ka klientu daudzums iet pāri viņa spējām.

Mākoņu veidi

Tipiski vispirms runājot par mākoņiem, visi iedomājas publiskos mākoņus (public cloud), kuru piemēri ir redzami arī zemāk (Google Docs, Evernote un Dropbox). Tie parasti ir pieejami jebkuram klientam. Taču gadījumos, kad drošība, vēlme kontrolēt situāciju, kvalitatīvas interneta pieejas trūkums vai kādi citi apsvērumi liedz lietot publiskos mākoņus, neviens jau nekavē veidot savu privāto mākoni organizācijas ietvaros. Izmantojot esošās tehnoloģijas tas ir pilnībā iespējams un iespējams lētāk nekā uzturēt atsevišķas platformas atsevišķām lietotnēm. Vēl ir abu variantu apvienojums — hibrīdais mākonis (hybrid cloud).

Rīka ideja

Google Docs ir bezmaksas tīmekļa teksta apstrādes procesors, izklājlapu, slaidrādes, formu un datu uzglabāšanas pakalpojums. Tas ļauj lietotājiem izveidot un rediģēt dokumentus tiešsaistē, kamēr notiek sadarbība reālajā laikā ar citiem lietotājiem.

Evernote

Evernote ir tīmekļa pakalpe (service) piezīmju veidošanai un apstrādei.

Rīka ideja

Rīks ļauj lietotājam piekļūt saviem failiem no jebkuras vietas. Ja fails tiek saglabāts Dropbox vidē, tas nekavējoties ir pieejams lietotāja datoros, telefonos un Dropbox tīmekļa vietnē.