Indriķis Muižnieks

Dzīvesgājums

Dzimis 1953. gada 9. jūlijā Rīgā Dailes teātra scenogrāfa Oskara Muižnieka un Dailes teātra Literārās daļas vadītājas Noras Vētras-Muižnieces ģimenē. Viņa brālis ir mākslinieks Ģirts Muižnieks. Mācījās Rīgas 50. vidusskolā. 1976. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāti, strādāja par zinātnisko līdzstrādnieku LU Augu attīstības fizioloģijas laboratorijā (1976–1990). 1980. gadā Maskavas Lauksaimniecības akadēmijā aizstāvēja bioloģijas zinātņu kandidāta grādu mikrobioloģijā ar disertāciju "Augsnes mikroorganismu purīnu un pirimidīnu savienojumu transformācija paralēlos metabolisma ceļos".
Bija precējies ar keramiķi Māru Muižnieci (pāragri mirusi 2005. gadā), abu laulībā dzimuši divi bērni — Līva, filozofijas pasniedzēja un tulkotāja, un Jānis, kurš studējis sociālās zinības un ģeoloģiju.
Papildinājās Rēgensburgas Universitātes Ģenētikas katedrā (1988–1989) un Ķelnes Universitātes Ģenētikas institūtā (1992–1996). No 1992. gada docētājs Bioloģijas fakultātē, no 1992. līdz 1998. gadam vadīja Augu fizioloģijas un mikrobioloģijas katedru. 1997. gadā aizstāvēja Dr. hab. biol. grādu par darbu kopu "Dažu imūnmodulatoru mikrobioloģiskās sintēzes izpēte", bija Bioloģijas fakultātes dekāns no 1997. līdz 2000. gadam. LU Senāta priekšsēža vietnieks (1998). Ir latviešu studentu korporācijas Patria goda filistrs.
2000. gadā kļuva par Latvijas Universitātes zinātņu prorektoru.

Latvijas Universitātes rektors

2015. gada 4. jūnijā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes rektoru, 2019. gada 24. maijā tika paziņots, ka viņš pārvēlēts uz otro amata termiņu, taču vēlēšanas pavadīja skandāli un procesuāli pārkāpumi. Izglītības un zinātnes ministre Ilga Šuplinska ierosināja valdībai rekomendāciju neapstiprināt Muižnieku LU rektora amatā, kas izraisīja daļā sabiedrības neizpratni un aizdomas par politiķu iejaukšanos akadēmiskajā brīvībā. No otras puses, protesti pret Muižnieka ievēlēšanu nāca tieši no akadēmiskajām aprindām un daļā sabiedrības neizpratni izraisīja ievēlēšana, kurā vairums balsotāju nobalsoja pret abiem kandidātiem. Tomēr Valsts kanceleja norādīja IZM, ka tās uzrādītie pārkāpumi neesot pietiekami nopietni šādai neapstiprināšanai, un LU vadības nolīgtie advokātu biroji pievienojās šim viedoklim. 27. augustā Ministru kabinets pēc vairākkārtīgas atlikšanas nolēma neapstiprināt Muižnieku rektora amatā, un LU vadība griezās tiesā.

Sasniegumi

I. Muižnieks ir autors vairāk nekā 140 zinātniskajiem rakstiem un 12 patentu autorapliecībām.
Vairāku biedrību un asociāciju biedrs. 1986. gadā saņēmis PSRS MP prēmiju.
Viņu vadībā LU uzsāka Torņakalnā akadēmiskā centra un studentu pilsētiņas celtniecību, koncentrējot tur 85% studiju un zinātniskās darbības.

VDK kartotēka

I. Muižnieka kartiņa atrasta publiskotajā VDK savervēto aģentu kartotēkas daļā. Tajā apgalvots, ka viņš kā aģents "Juris" savervēts 1974. gada februārī. Pats Muižnieks paziņojis, ka par šādas kartiņas eksistenci uzzinājis piecus gadus pirms tās publikācijas, bijis pārsteigts, griezies tiesā un tā 2015. gadā konstatējusi apzinātas sadarbības ar VDK trūkumu. Nekāda cita informācija, kas apliecinātu viņa sadarbību ar VDK, netika atrasta. Muižnieks arī izteica pieņēmumu, ka viņš kartotēkā iekļuvis, jo rakstījis standarta atskaites par kontaktiem ar ārzemniekiem.
Vēlāk, īsi pirms kartotēkas publiskošanas, Muižnieks ieteica to darīt tikai kopā ar zinātnieku komentāriem. Muižnieks arī aicinājis visus, kuri iekļauti kartotēkā un jūtas nevainīgi, griezties tiesā.