google/wiki40b huggingface dataset:
Ebreji Latvijā (muzejs)

Muzeja vēsture

Muzeju „Ebreji Latvijā” 1989. gadā dibināja holokaustu pārdzīvojušo ebreju grupa ar ievērojamo vēsturnieku Marģeru Vestermani priekšgalā. No sākuma muzejs darbojās kā dokumentācijas centrs, bet 1996. gadā tika izveidota pirmā nelielā pastāvīgā izstāde, kas tomēr izraisīja lielu sabiedrības interesi. Pašlaik muzejs izvietots trīs zālēs, izklāstot ebreju vēsturi Latvijā no 16. gadsimta līdz 1945.g. Muzejā notiek lekcijas, izglītības programmas un dažādi kultūras pasākumi.

Ekspozīcija

Muzeja ekspozīcija ir izvietota trīs zālēs, un sastāv no trim daļām — ebreji Latvijā līdz 1918. gadam, ebreji Latvijā 1918.—1941. gados un ebreji  nacistu okupētajā Latvijā. 
Ekspozīciju ievada sadaļa, kas veltīta agrīnajam Latvijas ebreju vēstures posmam — no ienākšanas 16. gadsimtā līdz 19. gadsimtam. Ekspozīcija stāsta par ebreju sabiedrisko, ekonomisko, intelektuālo un reliģisko dzīvi, par ebreju dalību dažādos Latvijas vēstures notikumos. 
Trešā zāle ir veltīta holokausta traģiskajiem notikumiem Latvijas teritorijā. Īpašā sadaļa ir veltīta līdzpilsoņu cēlai rīcībai, cilvēkiem, kas riskēja ar savu dzīvību, glābjot ebrejus no praktiski neatvairāmas iznīcināšanas.

Ēka

Muzejs atrodas Rīgas Ebreju kopienas namā – vēsturiskajā Ebreju kluba un teātra ēkā, Skolas ielā 6. Ēka uzcelta 1913.—1914. gadā pēc pazīstamo arhitektu Edmunda Trompovska un Paula Mandelštama projekta. 1926. gadā šeit sāka uzstāties ebreju teātra trupa, kuras vajadzībām ēku pārbūvēja. Tāpat šajā namā atradās dažādas ebreju sabiedriskās organizācijas un ebreju bibliotēka. Šeit bieži organizēja ebreju svētkus, kāzas, lekcijas, koncertus un sapulces. 
1941.—1944. gadā, nacistu okupācijas laikā, šajā ēkā atradās vācu virsnieku klubs.
Padomju laikā ēkā darbojās Politiskās izglītības nams, kur notika dažādi ideoloģiskie pasākumi, to skaitā komunistiskās partijas kongresi.
Ebreju teātra vēsturiskā ēka tika atdota atpakaļ ebreju kopienai 1990. gadu sākumā. Šis nams ir valsts aizsargājamais arhitektūras piemineklis.

Krājums

Krājums ir muzeja „Ebreji Latvijā” pamatu pamats, uz to muzejs balstās gan izstāžu veidošanā, gan zinātniski pētnieciskajā darbā. Pašlaik muzeja fondos ir apmēram 14 tūkstoši vienību, no kurām pāri par pieciem tūkstošiem sastāda pamatkrājumu un ir iekļautas Latvijas Nacionālajā muzeju krājumā. 
Muzeja krājumā ir gan dokumenti, gan fotogrāfijas, gan grāmatas, gan priekšmeti.
Liela nozīme muzeja krājuma papildināšanai ir apmeklētājiem, kuru ģimenes un personīgajos arhīvos bieži vien ir saglabājušies vērtīgie kultūrvēsturiskie materiāli, kas ar muzeja palīdzību kļūst pieejami gan pētniekiem, gan plašam interesentu lokam.
Latvijas Loto

Vēsture

Latvijas Loto kā uzņēmuma tradīcijas aizsākās 1972. gadā,, kad tika dibināta toreizējā Sojuzsportloto republikāniskā pārvalde. Līdz ar Latvijas neatkarības atgūšanu Sojuzsportloto tika pārveidots par uzņēmumu Latvijas Loto. 1993. gada 10. janvāri var uzskatīt par nacionālās loterijas dzimšanas dienu — šajā dienā tika organizēta pirmā skaitļu loterijas Latloto 5 no 35 izloze.
Latvijas Loto ir pirmie, kas Latvijā ieviesa pašreiz izmantoto on-line sistēmas tehnoloģiju, kuras izgatavotājs ir ASV uzņēmums Scientific Games Corporation. Pirmais sadarbības līgums — ar Zviedrijas uzņēmumu EssNet AB par on-line loteriju sistēmas uzstādīšanu un apkalpošanu — Latvijā tika noslēgts 1996.gada februārī, bet 1996. gada decembrī skaitļu loterija Latloto 5 no 35 kļuva par pirmo on-line režīmā spēlējamo loteriju Latvijā.
Latvijas Loto 1996.gada jūnijā tika pārveidots par valsts akciju sabiedrību, un šāds statuss uzņēmējsabiedrībai ir joprojām. 
1997. gadā tika ieviesta skaitļu izložu papildspēle Džokers.
2000. gada 1. jūnijā Latvijas Loto parakstīja līgumu ar EssNet AB par uzstādītās on-line loteriju sistēmas iegādi. Līguma ietvaros Latvijas Loto pārņēma "EssNet" līdzšinējo darbību Latvijā.
2001. gada janvārī tika uzsākta jaunas skaitļu loterijas Keno tirdzniecība.
2002. gada martā tika uzsākta jauna skaitļu loterijas SuperBingo tirdzniecība. SuperBingo tika izveidots jauns formāts — TV izloze ar Auditorijas spēlēm.
2009. gadā tika ieviesta papildspēle Džokers 7.
2011. gada februārī Latvijas Loto pievienojās Ziemeļvalstu kopīgi rīkotajai loterijai Vikinglotto. Loterija Vikinglotto izveidota 1993. gadā. Tā tiek organizēta, sadarbojoties valsts loteriju kompānijām Dānijā, Slovēnijā, Somijā, Norvēģijā, Zviedrijā, Islandē, Igaunijā, Lietuvā un Latvijā. Katra valsts šo loteriju organizē nacionālajā līmenī. Izloze notiek Hamārā, Norvēģijā. Laimesta lielums svārstās no 3 līdz 35 miljoniem eiro — atkarībā no tā, cik spēlētāju piedalās loterijā, cik nedēļas laimests ir uzkrājies un cik spēlētāju ir laimējuši.
2013. gada janvārī Latvijas Loto pievienojās starptautiskajai skaitļu loterijai Eurojackpot. Tā ir 18 valstu — Čehijas, Dānijas, Horvātijas, Igaunijas, Islandes, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes, Norvēģijas, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas, Spānijas, Ungārijas, Vācijas, Zviedrijas un Polijas nacionālo loteriju uzņēmumu (kopā 33 uzņēmumi) kopīgi organizēta loterija. Izloze notiek Vantā, Somijā. Laimesta lielums variē no 10 līdz 90 miljoniem eiro.
2016. gada decembrī tika uzsākta jaunas skaitļu loterijas Loto 5 tirdzniecība.
2018. gada decembrī tika uzsākta interaktīvo momentloteriju tirdzniecība.
Dienvidaustrumāzijas vāveres

Izskats un ieradumi

Dienvidaustrumāzijas vāveres dzīvo Dienvidaustrumāzijas tropu biomā. Tās ir vidēji lielas vāveres ar garām, kuplām astēm, izņēmums ir mazās pundurvāveres un pigmejvāveres, kuras ir mazākas par pārējām. Dienvidaustrumāzijas vāveres ir ļoti krāsainas un dažādas, īpaši skaisto vāveru ģints (Callosciurus). Tās ir dienas dzīvnieki un barojas ar koku lapām, sēklām un augļiem, kā arī kukaiņus, piemēram, ciršļasejas vāveru ģints (Rhinosciurus) vāveres pamatā pārtiek no skudrām un termītiem. Dienvidaustrumāzijas vāveru ciltī ir arī vairākas zemes vāveru ģintis: svītrainās zemes vāveres (Lariscus), ciršļasejas vāveres (Rhinosciurus) un citas.
Rīgas 9. vakara (maiņu) vidusskola

Vēsture

Skola dibināta 1965. gadā un sākotnēji atradās Cēsu ielā 8 Rīgā. No 1970. līdz 1989. gadam Rīgas 9. vakara (maiņu) vidusskolā latviešu valodas skolotāja bija Venta Bērziņa (Venta Vīgante), kura ir jauniešu lugas „Palmas zaļo vienmēr” autore. Dziesma „Silavas valsis” no šīs lugas kļuva par skolas himnu.
Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gada 1. septembrī pēc Rīgas 20. vidusskolas pievienošanas skola pārcēlās uz jaunām telpām Stāmerienas ielā 8. Apvienojoties divām skolām, izveidojās divplūsmu (latviešu un krievu) mācību iestāde.

Izglītības programmas

Pamatizglītības programma (21011111), Pamatizglītības otrā posma (7.- 9.klase) programma (23011111), Pamatizglītības otrā posma (7.-9.klase) mazākumtautību programma (23011121), 
Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012012),  Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011012), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību izglītības programma (31011022), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību neklātienes izglītības programma (31011023).
Edže Alkima Eredže

Biogrāfija

2009. gadā kļuvusi par Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju U8 vecuma grupā meitenēm. 2012. gadā uzvarējusi Turcijas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā meitenēm. 2013. gadā izcīnījusi 3. vietu Eiropas skolnieku šaha čempionātā U13 vecuma grupā meitenēm.
Atēna

Atēna (grieķu Ἀθηνᾶ vai Ἀθήνη, doriešu Ἀσάνα) sengrieķu mitoloģijā ir gudrības un taisnīga kara dieviete, kā arī amatniecības un audēju aizbildne. Atēna ir pirmsgrieķiskas izcelsmes dieviete.
Arejs ir neaprēķināms kaujas dievs, savukārt Atēna izmanto stratēģiju un taktiku. Trojas karā viņa nostājās grieķu pusē.
Romiešu mitoloģijā Atēnu dēvē par Minervu.

Atēnas rašanās

Saskaņā ar klasisko sengrieķu mitoloģiju Atēna ir Zeva un Metīdas (gudrības dievietes) meita. Bija pareģots, ka Metīdas bērni būs stiprāki par pašu Zevu, tāpēc Zevs Metīdu pārvērta par mušu un norija, taču bija par vēlu un Metīda jau gaidīja bērnu. Metīda savai meitai sāka gatavot bruņucepuri un bruņas, kas sagādāja Zevam lielas sāpes. Atkarībā no avotiem Prometejs, Hēfaists, Hermejs (vai pat vēl kāds cits) pāršķēla Zevam galvu ar Mīnoja cirvi un pasaulē pilnā bruņojumā nāca Atēna.

Atēnas

Atēna ar Poseidonu sacentās par varu Atēnās. Viņi vienojās katrs dot atēniešiem vienu dāvanu, lai tie izvēlētos, kura tiem tīk labāk. Poseidons cirta zemē ar savu trijzari un tur pacēlās avots, taču tā ūdens bija sāļš un ne visai noderīgs, savukārt Atēna atēniešiem piedāvāja pirmo audzēšanai piemēroto olīvkoku. Atēnieši par savu aizbildni izvēlējās Atēnu, jo no olīvkoka varēja iegūt eļļu, pārtiku un koksni.
Pastāv arī cita mīta versija, kurā Poseidons rada pirmo zirgu, taču atēnieši joprojām izvēlas Atēnas dāvanu.
Atēna bija arī citu pilsētu (tostarp Spartas) aizbildne.

Arahne

Kāda sieviete vārdā Arahne (Αράχνη) reiz lielījās, ka ir labāka audēja nekā Atēna, aušanas dieviete. Atēna viņai parādījās vecas sievietes izskatā un lika Arahnei atsaukt savus vārdus, taču Arahne viņu izaicināja uz sacensību. Atēna audumā attēloja savu cīņu ar Poseidonu par Atēnām, savukārt Arahne - Zeva daudzās romantiskās dēkas. Atēna, nikna par Arahnes prasmi un temata izvēli, iznīcināja viņas darbu un iesita viņai ar atspoli. Pēcāk Atēna Arahni pārvērta par pirmo zirnekli.

Atēna mākslā

Parasti Atēnu attēlo pilnās bruņās ar šķēpu un vairogu, uz kura redzama gorgonas Medūzas galva.
Atēnu bieži attēlo arī ar pūci Athene noctua (gudrības simbolu) uz pleca.
Sākotnējos Atēnas attēlos uz vāzēm dievietei ir dažas pirmsgrieķiskās dievietes īpašības, piemēram, lieli putna spārni (sākotnēji Atēna varētu būt bijusi putnu dieve).

Atēnas kults

Atēnas kults bija izplatīts visā Grieķijā, taču sevišķi Atikā un Atēnās. Atēnai bija veltīti vairāki auglības svētki - Proharistēriji, Plintēriji, Areforiji, Kalintēriji un Skirofoji, kas katrs bija veltīts noteiktam augšanas aspektam. Šo svētku laikā iedzīvotāji zvērēja kalpot Atēnai.
Nozīmīgākie Atēnai par godu rīkotie svētki bija Panatēnaji, kurus ieviesa Erihtonijs. Katru gadu Panatēnajus rīkoja Solons; Peisistrats rīkoja Lielos Panatēnajus. Perikls ieviesa sacensības mūzikas izpildīšanā.
Rūdolfs Šulcs

Dzīvesgājums

Dzimis Birzgalē 1807. gada 5. augustā Lindes-Birzgales draudzes mācītāja Libegota Oto Konrāda Šulca (1772-1840) ģimenē. Viņa tēvs aktīvi publicējas laikrakstos "Latviska Gada Grāmata", "Latviešu Avīzes", "Latviešu ļaužu draugs". Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1823–1826).
Pēc teoloģijas studijām Rūdolfs Šulcs strādāja par pilsētas latviešu draudzes mācītāju Jelgavā. Pēc Jelgavas Sv. Annas latviešu draudzes mācītāja Vilhelma Kristiāna Pantēnija nāves 1849. gada viņš stājās "Latvijas Avīžu" vadībā. Viņa laikā avīzes pasūtītāju skaits pacēlās no 200 līdz 4000, kas pa daļai izskaidrojams ar interesi par Krimas karu. Viņš tulkoja un sastādīja daudz grāmatu, 1854. gadā viņu ievēlēja "Latviešu literārās biedrības" vadītāju. Kad jaunlatvieši saka izdot "Pēterburgas Avīzes", Šulcs vērsās pret latviešu nacionālās pašapziņas centieniem un tautskolu izveidi.
Miris Jelgavā 1866. gada 24. februārī.
Djego Simeone

Futbolista karjera

Profesionāla futbolista karjeru sāka 1987. gadā Argentīnas klubā Velez Sarsfield. 1990. gadā pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Itālijas klubam Pisa, kas tolaik spēlēja A sērijā. Taču jau pēc pirmās sezonas klubs A sēriju atstāja un arī pēc gada nespēja tajā atgriezties. 1992. gadā Simeone pārgāja uz Spānijas La Liga klubu Sevilla. Tajā aizvadīja divas sezonas, līdz 1994. gadā pievienojās citam La Liga klubam Madrides "Atletico". 1995.—1996. gada sezonā Atletico sastāvā kļuva par Spānijas čempionu un uzvarēja Spānijas Karaļa kausā.
1997. gadā atgriezās A sērijā, parakstot līgumu ar Milānas "Internazionale". Tajā aizvadīja divas pilnas sezonas, 1998. gadā kļūstot par UEFA kausa ieguvēju. 1999. gadā pārgāja uz citu A sērijas klubu Romas "Lazio", kurā tolaik jau spēlēja vairāki citi argentīnieši. 1999.—2000. gada sezonā ar Lazio kļuva gan par A sērijas, gan Itālijas kausa uzvarētāju. 2003. gadā atgriezās Madrides "Atletico", aizvadot tajā vēl divas sezonas. Karjeru noslēdza 2006. gadā Argentīnā Racing Club komandā.
Argentīnas izlasē debitēja 1988. gada 14. jūlijā spēlē pret Austrāliju. Simeone ir piedalījies 1994., 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Argentīnas izlases sastāvā divreiz kļuvis par Copa América čempionu (1991. un 1993. gadā). 1992. gadā kļuva par Karaļa Fahda kausa (tagad FIFA Konfederāciju kauss) uzvarētāju, gūstot vārtus finālspēlē. Kopumā izlases rindās aizvadījis 106 spēles un guvis 11 vārtus.

Trenera karjera

Pēc spēlētāja karjeras beigām 2006. gadā sāka strādāt par treneri Racing Club, tajā pašā klubā, kurā beidza aktīvā futbolista karjeru. Pēc tam ir trenējis arī citus Argentīnas klubus — Laplatas "Estudiantes", Buenosairesas "River Plate" un San Lorenzo. Divreiz kļuva par Argentīnas pirmās divīzijas čempionu, uzvarot 2006. gada Apertura čempionātu ar Estudiantes un 2008. gada Clausura ar River Plate.
2011. gada janvārī kļuva par Itālijas A sērijas kluba Catania galveno treneri, šajā amatā nostrādāja tikai pusgadu un jūnijā atgriezās Racing Club.
2011. gada 23. decembrī tika apstiprināts par Madrides "Atletico" galveno treneri. 2011.—2012. gada sezonā kļuva par UEFA Eiropas līgas uzvarētāju, 2013. gadā palīdzēja komandai izcīnīt Spānijas Karaļa kausu. Vienu no saviem lielākajiem panākumiem trenera amatā guva 2013.—2014. gada sezonā, kad ar Atletico kļuva par La Liga uzvarētāju. Simeone ir divreiz aizvedis Atletico līdz UEFA Čempionu līgas finālam (2014. un 2016. gadā). 2017. gada septembrī pagarināja līgumu ar Atletico līdz 2020. gadam.
2019. gada Āfrikas Nāciju kauss

Kvalifikācija

Kvalifikācijas turnīrs notika no 2017. gada 22. marta līdz 2019. gada 26. martam. Tajā piedalījās 51 izlase, ieskaitot turnīra sākotnējo rīkotājvalsti Kamerūnu.
Bildinājums

Bildinājums ir notikums, kurā viens cilvēks lūdz otra cilvēka roku ar nolūku apprecēties. Parasti to uztver kā rituālu, kurā tiek pasniegts saderināšanās gredzens un uzdots jautājums "Vai tu mani precēsi?".
Mūsdienās publiskais bildinājums pārsvarā ir vai nu iestudēts īstā bildinājuma atkārtojums vai bildinājums citu klātbūtnē pēc abu cilvēku vienošanās par laulībām. Gredzens šādos gadījumos var tikt pasniegts gan publiskajā bildinājumā, gan pirms tam. Ja gredzenu plānots pirkt kopīgi ar līgavu, izdarot bildinājumu pasniedz ziedus.
Rietumu kultūras zemēs ierasts, ka parasti vīrieši bildina sievietes nevis otrādi, turklāt dara to, sievietes priekšā metoties uz ceļa. Senākos laikos Lielbritānijā un Īrijā pieņemts, ka 29. februārī arī sievietes drīkst izdarīt bildinājumu vīrietim.
Bildinājuma teksts var būt iepriekš sacerēta runa, īpašs dzejolis vai vienkārši uzdots liktenīgais jautājums.
Bieži bildinājums tiek pasniegts kā pārsteigums. Tas var notikt kādā pārim īpašā vietā vai datumā, piemēram, vietā, kurā pāris pirmo reizi ticies vai datumā, kurā uzsāktas attiecības.
Mārcienas pagasts

Daba

Rietumu daļa atrodas Vidzemes augstienes Vestienas paugurainē. Austrumu daļa atrodas Austrumlatvijas zemienes Aronas paugurlīdzenumā. Augstākā vieta pagastā atrodas pagasta rietumos (177,0 m vjl). Austrumu daļā pagastu šķērso Madonas — Trepes valnis (Krustkalni).

Vēsture

Mārcienas pilsnovads bija viens no Jersikas (Letijas) 9 pilsnovadiem līdz 1209. gadam atradās ķēniņa Visvalža pakļautībā. Mārcienas pilskalns 1213. gadā pieminēts kā Marksnes pils (latīņu: Castrum Marxne), 1302. gadā to nodedzinājuši leišu sirotāji. Vēlāk Mārciena piederēja Rīgas arhibīskapa vasaļiem Tīzenhauzeniem, kas mitinājās Bērzaunes pilī. Pēc Livonijas konfederācijas sabrukuma 1582. gadā novada kungs bija Heinrihs fon Tīzenhauzens. 1622. gadā Zviedrijas karalis Bērzaunes pili piešķīra Johanam Baneram. 19. gadsimtā Mārcienas muiža piederēja fon Maidelu dzimtai.
1935. gadā Madonas apriņķa Mārcienas pagasta platība bija 74,5 km² un tajā dzīvoja 1359 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mārcienas un Pilskalna ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Madonas rajona Mārcienas ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Pilskalna ciemu, 1968. gadā padomju saimniecības «Gaiziņš» teritoriju pievienoja Bērzaunes ciemam, 1973. gadā pievienoja daļu Aronas ciema teritorijas, 1977. gadā — daļu Lazdonas un Ļaudonas ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mārcienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Madonas novadā.

Nosaukums

Nosaukums pēc akadēmiķa J. Endzelīna skaidrojuma radies no vārdiem "mārks" vai "mārka". Mārcienas vācu nosaukums bija Martzenhof vai Martzen.

Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Mārciena (pagasta centrs), Jaunāmuiža.
Žoka Gaāla

Biogrāfija

Šahu sākusi spēlēt no četru gadu vecuma. Daudzkārtēja Ungārijas jauniešu šaha čempionātu laureāte, tajā skaitā uzvarējusi 2014. gadā meiteņu U8 vecuma grupā un 2016. gadā meiteņu U10 vecuma grupā.
Pārstāvējusi Ungāriju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2016. gadā, kad Prāgā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. 2016. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu čempionātā ātrajā šahā meiteņu U10 vecuma grupā. 2017. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā bijusi otrā. 2014. gadā Ungārijas jauniešu izlases sastāvā piedalījusies Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.
Emmastes bāka

Raksturojums

Bākas augstums ir 11 m. Bāku veido apaļš betona tornis ar laternu un galeriju. Tornis ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 11 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (0,5 s deg, 0,5 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 9 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.
Piespiedu nosēšanās

Piespiedu nosēšanās ir lidaparāta nosēšanās lidostā vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad pilotam nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus laikapstākļus, kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis termins apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar pārtveršanu. Piespiedu nosēšanās ir viens no avārijas nosēšanās veidiem. 
Nosēšanās rezerves lidlaukā par piespiedu nosēšanos uzskatīta netiek.
Pirms piespiedu nosēšanās avārijas frekvencēs tiek noraidīts trauksmes ziņojums, lidaparāta identifikācijas iekārtā un automātiskajā atbildētājā tiek ieslēgti signāli "Negadījums" un "Avārija", tiek ieslēgtas avārijas signālugunis.
Lidaparāts var būt spiests veikt piespiedu nosēšanos, ja tas novirzījies no kursa un nokļuvis naidīgas valsts teritorijā, kura sakarā ar to pielietojusi vai draud pielietot spēku. Ierasta prakse šādos gadījumos ir militārās lidmašīnas pietuvošanās šādam lidaparātam no apakšas un kreisās puses, kur pārtvērējlidmašīna ir viegli redzama no pārtveramā lidaparāta kreisās puses sēdekļa, kurā sēž pilots. Pārtvērējlidmašīna sašūpo spārnus, tā parādot pieprasījumu veikt piespiedu nosēšanos.
Starptautiskie likumi regulē izturēšanos šādu pārkāpumu gadījumos:
... lidmašīnas, kas nespēj sevi identificēt, iekļūst gaisa telpā bez nepieciešamās atļaujas, atsakās sekot noteiktajam maršrutam, dodas uz aizliegtu zonu vai pārkāpj lidojumu aizliegumu, var pārtvert, izmantojot pārtveršanu kā pēdējo līdzekli, stingri ievērojot attiecīgos standartus un procedūras, identificējot lidaparātu un to pavadot uz atbilstošu maršrutu vai ārpus aizliegtās zonas, vai arī piespiežot to nolaisties apdraudētās valsts teritorijā esošā militārā lidlaukā.
Kreigs Smits

Spēlētāja karjera

Pēc divām NCAA čempionātā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Smits sāka 2011.—12. gada sezonā, tajā 72 spēlēs atzīmējoties ar 36 punktiem NHL kluba Našvilas "Predators" sastāvā. 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja SM līgas klubā Kuopio "KalPa", taču tad atgriezās "Predators".
ASV hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā. Smits izlases sastāvā spēlējis arī 2011. un 2012. gada čempionātos.
Pols Milseps

Karejera

Spēlējis NCAA, kur pārstāvēja Luiziānas Tehniskās universitātes basketbola komandu "Bulldogs". Viņš ir vienīgais spēlētājs NCAA vēsturē, kas bijis sezonas labākais atlēkušo bumbu savācējs trīs gadus pēc kārtas.
2006. gada NBA draftā P. Milsepu Jūtas "Jazz" izraudzījās otrajā kārtā ar kopējo 47. kārtas numuru. Debijas sezonā viņš tika iekļauts līgas simboliskajā debitantu pirmajā izlasē.
Jūtas komandā P. Milseps nospēlēja septiņas sezonas līdz 2013. gadam, kad noslēdza līgumu ar Atlantas "Hawks", ko pēc tam pagarināja 2015. gada vasarā. Iepriekšējā sezona bija viena no labākajām "Hawks" pēdējās desmitgadēs, kad regulārajā čempionātā komanda sasniedza labāko bilanci Austrumu konferencē (60–22), bet play-off spēlēs sasniedza Austrumu finālsēriju, kur piekāpās Klīvlendas "Cavaliers" (0–4).
2017. gada vasarā P. Milseps noslēdza līgumu ar Denveras "Nuggets".
Roņsalas iela

Ielas raksturojums

Roņsalas iela ir 110 metrus gara ieliņa Ķīpsalas apkaimes ziemeļu daļā. Tā sākas krustojumā ar Matrožu ielu un virzās rietumu virzienā kā šaurs grantēts ceļš, kas pieved klāt pie vairākām privātmājām. Roņsalas iela beidzas kā strupceļš blakus ēkai pēc adreses Roņsalas iela 1, taču braucot tālāk pa zemes ceļu ir iespējams nokļūt līdz Ģipša un Enkura ielai.

Vēsture

1902. gadā šķērsielai bez nosaukuma, kas no Matrožu ielas ved Zunda virzienā, piešķīra nosaukumu Rūniešu iela (Runöer Strasse; nosaukums atvasināts no Roņu salas senā nosaukuma zviedru valodā Runö), 1923. gadā pārdēvēta par Roņsalas ielu. Vācu okupācijas laikā nosaukums Runöer Strasse (Roņusalas iela).
20. gadsimta 20. un 30. gados vienīgais apbūvētais gruntsgabals šajā ielā (nr. 1) piederēja kuģu būves darbnīcas īpašniekam Jānim Krumoldam /Krumuldam/. 30. gadu beigās šajā gruntsgabalā darbojās T. Šulta ūdens transporta uzņēmums, kas piedāvāja kravas transporta pakalpojumus ar velkoņiem un liellaivām.
Monoteisms

Monoteisms (no grieķu valodas, monon - viens un Theos - Dievs) ir uzskats, ka eksistē viens un tikai viens Dievs, pretstatā duālismam un politeismam. Gandrīz visas globāla rakstura reliģijas ir monoteiskas. Redzamākās monoteiskās reliģijas ir kristietība, islāms un jūdaisms. Hinduismu daži pētnieki uzskata par politeisku, bet daži par monoteisku reliģiju.
Lapas

Lapas ir augstāko augu orgāni, vasas veidojumi, kuros notiek fotosintēze, transpirācija un augu elpošana. Skujkoku lapas tiek sauktas par skujām. Vairums lapām ir divas daļas — lapas plātne un lapas kāts.