google/wiki40b huggingface dataset:
Teodors Lakšēvics

Biogrāfija

Dzimis 1911. gada 12. augustā Rīgā, bet bērnību pavadījis Sibīrijā, Petropavlovskā, kur darba gaitu un politiskās pārliecības dēļ bija devies viņa tēvs, kurš bija tiltu inženieris. Ģimenē bija daudz bērnu, bet kad Teodoram bija 7 gadi, viņš zaudēja tēvu. 20. gadu sākumā māte ar bērniem atgriezās Latvijā un apmetās uz dzīvi Kuldīgā.
Kuldīgā sācis nodarboties ar mākslu, īpaši ar grafiku. No 1936. līdz 1939. gadam mācījies Rīgas mākslas un daiļamatniecības vidusskolā, kā arī glezniecību pie Jēkaba Bīnes. Piedaloties izstādē Jelgavā, guvis pirmo atzinību.
Bijis aktīvi iesaistījies padomju dzīves organizēšanā, Otrā Pasaules kara laikā iestājies Latviešu strēlnieku gvardes divīzijā. Pēc kara bijis Kuldīgas kultūras dzīves organizators, turpinājis māksliniecisko darbību, strādājot linogriezuma un oforta tehnikā, ilustrējis grāmatas.
1960. gadā uzņemts LPSR Mākslinieku savienībā, 1965. gadā rīko pirmo izstādi, 1971. gadā otro. Darbojies īpašā paša izveidotā temperas-vaska tehnikā radot melnbaltus darbus.
Darbos galvenokārt ainavas, Kurzemes daba, zvejnieku ciemi. 1968. gadā apceļojis Vidusāziju.
Miris 1989. gada 25. februārī, apglabāts Rīgas Meža kapos.
Lašu pagasts (Ilūkstes apriņķis)

Vēsture

Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu, apvienojot Annmuižas (Annenhof), Baltmuižas (Weißensee), Hogenbergas (Hohenberg), Lustbergas (Lustberg), Šēderes (Schödern) un Vecgrīnvaldes (Alt-Grünwald) muižu pagastus. Pēc 1920. gada zemes reformas Lašu muižu (Lassen) ar Jaunlašu pusmuižu (1366 ha) sadalīja 100 vienībās, Šēderes muižu (893 ha) 55 vienībās, Klopmaņa muižu (387 ha) 23 vienībās, Vecgrīnvaldes muižu (387 ha) 19 vienībās, Lustkalnes (Lustbergas) muižu (304 ha) 20 vienībās, Jaungrīnvaldes muižu (222 ha) 19 vienībās, Akmeņu (Šteinburgas) muižu (209 ha) 7 vienībās. Jelgaviņu (162 ha) sadalīja 4 vienībās, bet Jelovkas (Eglaines) ciemu (68 ha) 126 apbūves gabalos.
1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Eglaines, Lašu un Zaļmežnieku ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Ilūkstes rajonā. Mūsdienās Lašu pagasta teritorija iekļauta Ilūkstes novada Eglaines, Šēderes un Pilskalnes pagastos.
Eksponentvienādojums

Kopīgā reizinātāja iznešana ārpus iekavām

Ir eksponentvienādojumu veidi, kuros ir ērti iznest pirms iekavām kopīgo reizinātāju, kurš satur pakāpi ar mazāko kāpinātāju.
Piemērs: 
Atrisināt vienādojumu   
Risinājums:

Reducēšana uz algebriskiem vienādojumiem

Par algebriskiem vienādojumiem var reducēt tādus eksponentvienādojumus, kuros vairākās vietās kā darbības loceklis ir viena un tā pati bāze, kāpināta nezināmā x pakāpē, turklāt tā var būt kāpināta kvadrātā, daļas dalītājā u.c.
Tādā gadījumā lieto substitūciju, šo darbības locekli apzīmējot ar jaunu mainīgo.
Piemērs: 
Atrisināt vienādojumu   
Risinājums:
  
 
 
 
₁ un ₂
1) un tātad ₁
2), tātad ₂
Brāļi Grakhi

Brāļu Grakhu reformu cēloņi

1. Valdīja aristokrātija un despotiskā vara spieda nabadzīgajiem pilsoņiem, kuriem nebija piešķirti zemes gabali, iesaistīties cīņā par izdzīvošanu. Brāļi Grakhi bija pirmie, kas uzdrošinājās ieviest skaidrību modelī, kuru iedzīvotāji uzskatīja par pašsaprotamu. Tāpēc arī radās reformas par Zemes īpašuma maksimuma noteikšanu, kas ietvēra, ka muižu ir jāsadala un zemei nedrīkst būt lielākai par 40 kvadrātmetriem. Par katriem 6 kvadrātmetriem bija jāmaksā nodevas.
2. Reforma paredzēja to, ka kara ekipējumu jānodrošina no valsts līdzekļiem, bet valsts to neatbalstīja, jo uzskatīja, ka katram pašam jāgādā sev ekipējums.
3. Pilsētiņā, kurā dzīvoja Brāļi Grakhi - Manhetenā 127. gadā p.m.ē. nācās saskarties ar virkni problēmu. No sākuma šai pilsētiņai uzbruka un iznīcināja zemes, muižas, sētas un ievainoja vairākus simtus zemnieku, daudzi arī gāja bojā. Šī pilsētiņa tika arī izlaupīta. Brāļi Grakhi uzskatīja, ka, ja valsts būtu nodrošinājusi katram kara ekipējumu un būtu atdevusi trūcīgajiem iedzīvotājiem daļu zemes, tad iedzīvotāji nebūtu tik sašķēlušies un arī valsts sistēma būtu stabila. Sistemātiski tas nebija iespējams.
Šēderes pagasts

Vēsture

Pēc 1920. gada zemes reformas Lašu pagasta Lašu muižu (Lassen) ar Jaunlašu pusmuižu (1366 ha) sadalīja 100 vienībās, Šēderes muižu (893 ha) 55 vienībās, Klopmaņa muižu (387 ha) 23 vienībās, Vecgrīnvaldes muižu (387 ha) 19 vienībās, Lustkalnes (Lustbergas) muižu (304 ha) 20 vienībās, Jaungrīnvaldes muižu (222 ha) 19 vienībās, Akmeņu (Šteinburgas) muižu (209 ha) 7 vienībās. Jelgaviņu (162 ha) sadalīja 4 vienībās, bet Jelovkas (Eglaines) ciemu (68 ha) 126 apbūves gabalos.
1945. gadā Ilūkstes apriņķa Lašu pagastā izveidoja Lašu ciema padomi. Lašu ciems ietilpis Ilūkstes (1949-1962) un Daugavpils (1962-1990) rajonos. 1954. gadā Lašu ciemam pievienoja Gorbunovkas ciema Kirova kolhoza teritoriju, 1962. gadā - likvidēto Raudas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1991. gadā Lašu pagastu pārdēvēja par Šēderes pagastu. 2003. gadā Šēderes pagasts iekļāvās jaunveidotajā Ilūkstes novadā.

Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Pašuliene, Šēdere (pagasta centrs), Rauda, Šteinburga, Sīļi, Šarlote, Grendze.
Kasiodors

Dzīvesgājums

Dzimis Kalabrijā, prefekta ģimenē. Ieņēma kvestora, vēlāk konsula amatu. 
Pēc Boēcija nāves no 523. līdz 527. gadam ieņēma oficiju maģistra (magister officiorum) amatu. Pēc ostgotu ķēniņa Teodoriha Lielā nāves 526. gadā Kasiodors kļuva par pretorija prefektu (praefectus praetorio), kas bija viņa politiskās karjeras augstākais punkts.
Pēc tam, kad Bizantijas impērija atguva kontroli pār Romu, Kasiodors pārcēlās uz Konstantinopoli. 
555. gadā viņš netālu no dzimtās vietas Kalabrijā nodibināja Vivārijas klosteri (Vivarium), kurā ierīkoja vienu no pirmajiem skriptorijiem seno rokrakstu pārrakstīšanai.
Tumes pagasts

Daba

Ģeogrāfiski pagastā ir Ziemeļkurzemes augstienes un Austrumkurzemes augstieņu sadures vieta. Starp šīm augstienēm atrodas Slocenes senleja. Pagasta teritorijā ir atrodams dolomīts, grants, māls, saldūdens kaļķi, kā arī kūdra.

Upes

Sudmaļupīte, Vašleja.

Ezeri

Pagasta lielākais ezers ir Seklis, kurš aizņem 34 ha lielu platību. Citi lielie pagasta ezeri ir Jumpravas un Sivēnu ezers.

Vēsture

Vēsturiski mūsdienu Tumes pagasta teritorijā atradās Jaunmoku muiža (Gut Neu-Mocken), Tumes muiža (Gut Tummen, Tume), Vecmoku muiža (Gut Alt-Mocken, Vecmokas), Vilkājas muiža (Gut Wilkajen, Vilkāja).
Tumes pagasts izveidots 1884. gadā, atdalot to no Ozolmuižas kroņa pagasta un pievienojot Abavas un Vilkājas muižu novadus. 1893. gadā Tumes-Abavas pagastam pievienoja Jaunsātu un Jaunmokas pagastu, kā arī Sātu un Tukuma mācītāja mužas un Buguļu muižu. 20. gs. sākumā Abavas pagastu atdalīja no Tumes pagasta. 1935. gadā Tumes pagasta platība bija 76 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Tumes un Rotkaļu ciema padomes. 1954. gadā Tumes ciemam pievienoja Rotkaļu ciemu, 1960. gadā pievienoja Lazdu ciema kolhoza "Zelmenis" teritoriju, bet kolhoza "Pumpurs" teritoriju atdalīja un iekļāva Abavas ciemā. 1961. gadā Tumes ciemam pievienoja Irlavas ciema kolhoza "Dzimtene" teritoriju. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Tukuma novadā.

Iedzīvotāji

Pēc 2000. gada datiem pagastā dzīvoja 1874 cilvēki. No tiem 48,5% bija vīrieši, bet 51,4% sieviešu. Vairāk kā 90% no pagasta ļaudīm ir latvieši. Pagasta teritorijā atrodas 6 kapsētas: Zibens, Ķīļu, Čomu, Luiku, Viksu, Gailīšu kapi.

Apdzīvotās vietas

Tumes pagasta lielākās apdzīvotās vietas ir Tume, Ezerkauķi, Gaiļi, Krīvi un citas.

Transports

Pagastu šķērso dzelzceļa līnija Rīga — Ventspils. Caur pagastu iet autoceļi A10 — Rīga - Ventspils, P121 — Tukums — Kuldīga, P104 — Tukums — Jaunpils.
Viršulišķu seņūnija

Vēsture

Pirms apkaimes iekļaušanas Viļņas pilsētas pašvaldībā 1969. gadā šī vieta bija neliels ciemats. Pēc iekļaušanas 1977. gadā tajā palielinājās iedzīvotāju skaits, kas ievācās padomju laikā celtajos daudzdzīvokļu namos.
Dabas parks

Dabas parks ir aizsargājamā dabas teritorija, kas pārstāv noteikta apvidus dabas un kultūrvēsturiskās vērtības un kas ir piemērota sabiedrības atpūtai, izglītošanai un audzināšanai. Atpūtas organizēšana un saimnieciskā darbība dabas parkos veicama, nodrošinot tajos esošo dabas un kultūrvēsturisko vērtību saglabāšanu.
Latvijā ir 42 dabas parki.
Ādams Krieviņš

Biogrāfija

Ādams Krieviņš piedzima 1889. gada 1. septembrī Mazsalacas pagastā. Mācījies Limbažu pilsētas skolā. Par dalību 1905. gada revolūcijā ticis apcietināts. 1908. gadā nolicis skolotāja eksāmenu Rīgas Nikolaja ģimnāzijā. Līdz Pirmā pasaules kara sākumam 1914. gadā strādājis Katlakalnā un Salas pagastā par skolotāju. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā kļuvis par Vidzemes valdības komisāra vietnieku un Rīgas apriņķa zemes padomes priekšsēdētāju.
Neilgi pēc Latvijas Republikas dibināšanas kļuvis par Tautas padomes locekli. No 1921. gada līdz 1923. gada augustam bija Rīgas domes deputāts, pilsētas darba nodaļas vadītājs un pilsētas galvas biedrs, pārstāvot Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP). No visiem amatiem atkāpies un izstājies no partijas, pēc tam, kad nonāca konfliktā ar LSDSP frakciju. 1924. gada janvārī kļuvis par darba ministru Voldemāra Zāmuēla vadītajā valdībā. Amatu saglabājis pēc tam, kad par Ministru prezidentu kļuva Hugo Celmiņš. 1925. gada martā no amata atkāpies. Pēc tam bija Hipotēku bankas direktors.
1926. gada pavasarī piedalījies Radikālo demokrātu partijas dibināšanā. No 1928. gada marta līdz 1931. gada maijam bija Rīgas pilsētas galva. Šajā laikā ekspluatācijā nodots Rīgas Centrāltirgus, kā arī uzbūvētas vairākas dzīvojamās ēkas.
1941. gada 14. jūnijā izsūtīts uz Krievijas PFSR. 1946. gadā nomira viņa sieva, pēc kā Krieviņš savam kādreizējam kaimiņam, Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājam Augustam Kirhenšteinam lūdza atļauju atgriezties Latvijā, kas tika atteikts. Atradies Noriļlagā, 1951. gada 17. jūlijā miris Noriļskas pilsētā.
Nostāsti. Maija Tabaka

Sižets

Filma veidota par Maiju Tabaku un tēliem viņas glezniecībā.
Lodveida zibens

Lodveida zibens ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas parādība, kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no zibens veidiem. Negaisa mākoņos tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā Zemes tuvumā.
Lodveida zibens vienmēr parādās pērkona negaisa un zibens laikā, bieži vien tad, kad ir novērojami arī parastie zibeņi. To izveido atsevišķas zibens izlādes, bet dažkārt lodveida zibens var pēkšņi uzrasties no dažādiem priekšmetiem, piemēram, koka staba. Dzīvojamās ēkās lodveida zibens var iekļūt pa atvērtu logu, elektriskajiem un telefona vadiem, kā arī caur dūmvadiem.
Visbiežāk lodveida zibens pārvietojas horizontāli, apmēram metra augstumā virs zemes, diezgan haotiski. Tam ir tendence iekļūt telpā, turklāt tas iekļūst tur caur mazām spraugām. Bieži lodveida zibeni pavada skaņas — krakšķis, svilpošana.
Lodveida zibens dzīvo no 10 sekundēm līdz pat dažām stundām, pēc tam tas iztvaiko. Reti tas kļūst bālāks vai sadalās mazākos zibeņos. Ja paša zibens laikā no tā izdalās maz siltuma, tad zibens sprādziena laikā siltuma enerģija var iztvaicēt ūdeni un izkausēt priekšmetus.
Lodveida zibens izmērs var būt no dažiem centimetriem līdz metram. Forma sfēriska, bet retos gadījumos var būt plakana vai bumbierveidīga. Zibens krāsa var būt no baltas vai dzeltenas līdz pat zaļai krāsai. Dažreiz ir plankumi.
Kopējā izlādes jauda ir ap 100 vati, spīdējums ir mainīgs — gaišāks un tumšāks. Uz Zemes vienlaicīgi pastāv ap 100—1000 zibeņi, bet varbūtība vienam cilvēkam kaut reizi mūžā ieraudzīt lodveida zibeni, ir 0,01%.
Lodveida zibeni uzskata par plazmas parādību, lai gan zinātniska izskaidrojuma trūkst. Iespējams, ka lodveida zibens ir milzīga elektriskā dzirkstele, tomēr tās rašanās iemesls nav zināms. Ir arī pieņēmums, ka lodveida zibens ir miniatūra melnā cauruma kopija, tomēr šis apgalvojums ir maz ticams.
Haralds Silovs

Karjera

Ar šorttreku sācis nodarboties 1996. gadā, kad ar to Latvijā nodarbojās ļoti maz cilvēku. Ātrslidošanai pievērsies daudz vēlāk, šobrīd H. Silovam pieder visi Latvijas rekordi klasiskajā ātrslidošanā, visās distancēs tos uzstādījis arī šorttrekā. Vasarā nodarbojas arī ar kalnu riteņbraukšanu un skrituļslidošanu jeb inlainu.
H. Silovs ir pirmais sportists pasaulē, kas vienās Olimpiskajās spēlēs piedalījies gan ātrslidošanas, gan šorttreka sacensībās, turklāt paveicis to vienas dienas laikā (ir arī vienīgais, kas vienās Olimpiskajās spēlēs vienā dienā startējis divos sporta veidos). 2010. gada Vankūveras Olimpiskajās spēlēs Haralds Silovs ātrslidošanas 5000 metru distancē ieguva 20. vietu, savukārt šorttreka 1500 metru sacensībās viņš startēja B finālā un kopvērtējumā ieguva 10. vietu, kas ir līdz šim augstākā Latvijas šorttrekistu vieta olimpiskajās spēlēs. Pēc 20. vietas ātrslidošanas 5000 metru distancē viņš atzina, ka vairs nestartēs Olimpisko spēļu ātrslidošanas sacensībās, lai labāk sagatavotos šorttreka 500 m un 1000 m disciplīnām.
2011. gada Eiropas čempionātā šorttrekā viņš daudzcīņā ieņēma otro vietu, taču pēc čempiona Tibo Fakonē diskvalifikācijas 2012. gada maijā H. Silovs kļuva par absolūto čempionu. 2011.—2012. gada sezonā H. Silovs nestartēja šorttreka sacensībās, pievēršoties tikai ātrslidošanai. Sezonas gaitā viņš laboja virkni Latvijas rekordu dažādās distancēs. 2012. gada Eiropas čempionātā ātrslidošanā, kas notika Budapeštā, H. Silovs izcīnīja 6. vietu visu distanču summā (pirms pēdējās 10 000 m distances viņš bija pat trešajā vietā). 2012. gada Pasaules čempionātā ātrslidošanā daudzcīņā ieņēma augsto 7. vietu. 2012. gada februārī paziņoja, ka turpmāk startēs vienīgi ātrslidošanā. 2013. gada Eiropas čempionāta daudzcīņā ieņēma 12. vietu. 2012.—2013. gada Pasaules kausa izcīņas septītajā posmā Incellē izcīnījis otro vietu masu startā, kas ir sportista pirmā medaļa Pasaules kausa posmos ātrslidošanā. Kopumā karjeras laikā divas reizes Pasaules kausa izcīņas sacensībās ierindojies pirmajā trijniekā.
2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs startēja trijās distancēs (500 m, 1000 m, 1500 m). Lielākos panākumus guva savā pēdējā startā 1500 m distancē, kur ieņēma 14. vietu.
2017. gada decembrī H. Silovs uzstādīja jaunus Latvijas rekordus 1500 m (1:43,35) un 5000 m distancē (6:15,6).
2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā sasniedza savu labāko rezultātu olimpiskajās spēlēs, izcīnot 4. vietu 1500 m distancē, kas ir labākais sasniegums Latvijas ātrslidotājiem kopš neatkarības atjaunošanas.

Privātā dzīve

H. Silova vecāki ir bijuši sportisti: tēvs Edvīns — riteņbraucējs (tagad arī šorttreka treneris), māte Signe — daiļslidotāja. Ar šorttreku nodarbojies un vēlāk strādājis par treneri arī Haralda brālis Helmuts (miris 2016. gadā).
H. Silovs dzīvo Vācijā, Bavārijas komūnā Incellē, kur atrodas ātrslidošanas treks.
EP ieraksts

EP ieraksts, minialbums jeb mazalbums ir mūzikas ieraksta apzīmējums, kas parasti tiek izmantots skaņu platēm vai kompaktdiskiem, kas satur pārāk daudz dziesmu, lai būtu singls, bet kas ir pārāk nepilnīgs, lai iegūtu albuma nosaukumu. Atšķirībā no maksisingla EP satur atšķirīgas dziesmas (maksisinglā mēdz būt iekļautas vairākas vienas dziesmas variācijas vai remiksi). EP parasti tiek iekļauti 4 līdz 7, bet citreiz pat 9 skaņdarbi, savukārt dziesmu kopējais ilgums ir 15 līdz 25 minūtes.
ICAO valstu un teritoriju kodi

Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas valstu un teritoriju kodi ir četru burtu un ciparu kods, kas tiek lietots Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dalībvalstu lidlauku un gaisa telpas identificēšanai. Šos kodus piešķir katras valsts atbildīgā civilās aviācijas organizācija un saskaņo ICAO, publicējot tos Document 7910: Location Indicators. Šos kodus izmanto gaisa satiksmes kontrolei un plānošanai. ICAO kodi atšķiras no Starptautiskās gaisa transporta asociācijas (IATA) lidostu kodiem, kas tiek izmantoti galvenokārt lidostu iekšējai darba organizēšanai (reisu saraksti, rezervācijas, bagāžu marķēšana). Piemēram Starptautiskās lidostas «Rīga» ICAO kods ir EVRA, bet IATA kods — RIX.

Vēsture

1947. gadā ANO paspārnē tika nodibināta Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija, kas globālā mērogā izveidoja lidojumu informācijas rajonus (FIR) gaisa satiksmes kontrolei, kas padarīja lidostu identifikāciju vienkāršāku un sistemātisku.
Vēsturiski Ziemeļamerikā, kur civilā aviācija bija visvairāk attīstījusies, lidostu un lidlauku atpazīšanās signāli bija veidoti uz radiostaciju identifikatoru bāzes. Kanādā radiostaciju identifikatori sākās ar burtu C un arī lidlaukiem kodi tika veidoti kā Cxxx. Amerikas Savienotajās Valstīs daudziem lidlaukiem jau bija ieviesti mnemoniski trīsburtu kodi, tādēļ ICAO kodu veidoja, tiem priekšā pievienojot kurtu K, ar ko sākās lielākās daļas ASV radiostaciju identifikācijas kodi.
Pārējā pasaulē tika radīta pēc ģeogrāfiskiem principiem veidota reģionālu hierarhisku kodu sistēma.
Rečitatīvs

Rečitatīvs (latīņu: recitare — 'lasīt skaļā balsī') ir vokālā forma — runai tuvs dziedājums. Operā parasti ievada āriju, tā ritms un intonācija ir brīvi. Izmanto arī oratorijās un romancēs.
Dalmatika

Dalmatika ir viens no Romas katoļu Baznīcas liturģiskajiem apģērbiem liturģisku funkciju veikšanai, ko nēsā diakons.
Dalmatiku diakons nēsā, asistējot Svētajā Misē un citos dievkalpojumos, piedaloties procesijās, kā arī citos svinīgos gadījumos. Dalmatika ar ornātu kompozicionāli veido vienu komplektu, tāpēc audums un tā krāsa abiem ir vienāda vai līdzīga. Dalmatiku rotājumu raksturo divas paralēlas joslas, kas stiepjas no pleciem abās pusēs līdz lejai kā priekšpusē, tā arī mugurpusē. Dalmatiku velk virs sutanas un albas.
Etelstans

Dzīvesgājums

Dzimis Veseksā ap 893. gadu anglošakšu karaļa Eduarda I Vecā ģimenē. Pēc tēva nāves 924. gada jūlijā Mersijā par karali atzina Etelstanu, bet Veseksā viņa pusbrāli Etelverdu, kas nomira dažas nedēļas pēc tēva nāves. Etelstanu Veseksā nepieņēma par karali vēl vairākus mēnešus, viņš par karali tika kronēts 925. gada septembrī. 927. gadā viņš iekaroja vikingu pārvaldīto Jorku un kļuva par pirmo anglosakšu karali, kas valdīja visā Anglijā. 934. gadā Etelstans piespieda Skotijas karali Konstantīnu pakļauties viņam, tomēr ar Etelstana valdīšanu nebija apmierināti skoti un vikingi, un 937. gadā viņi iebruka Anglijā. Etelstans viņus uzveica kaujā pie Brunanburgas.
Miris 939. gadā Glosterā. Pēc viņa nāves vikingi uz laiku atkal iekaroja Jorku.
Pārtikas tehnoloģija

Pārtikas tehnoloģija ir pārtikas zinātnes nozare, kas atbild par pārtikas ražošanas un apstrādes tehnoloģiskajām norisēm, kā arī tajās iegūto pārtikas produktu sastāvu un kvalitāti.

Vēsture

Par pirmo sasniegumu pārtikas tehnoloģijā var uzskatīt Nikolā Apēra 1810. gadā izstrādāto konservēšanas metodi. Tobrīd gan to tā nesauca un Apērs īsti neizprata metodes darbības principus, tomēr konservēšanai ir bijusi milzīga ietekme uz pārtikas saglabāšanas tehnoloģiju.
Luija Pastēra pētījumi par vīna bojāšanos un 1864. gada apraksts, kā izvairīties no šī dzēriena sabojāšanās, bija pirmie centieni rast zinātnisku skaidrojumu ar pārtikas tehnoloģiju saistītai problēmai. Līdztekus pētījumiem par vīna bojāšanos, Pastērs pētīja arī alkohola, etiķa, vīnu un alu ražošanu, kā arī piena rūgšanu. Viņš izstrādāja arī pasterizēšanu — pārtikas produktu (sākotnēji piena) karsēšanu, kurā tiek inaktivēti tajos esoši fermenti un iznīcināti pārtiku bojājošie un patogēnie mikroorganismi, tā aizkavējot produkta bojāšanos un paildzinot derīguma termiņu.
Primitīvo varžu apakškārta

Kopīgās īpašības

Kā jau apakškārtas nosaukums norāda, tās visas ir ļoti primitīvas sugas. Daudzām šīs grupas sugām ir īpašas fizioloģikas iezīmes, kādas nav attīstītākajām varžu sugām. Šīs apakškārtas sugas ir neliela auguma un tām visām ir kopīga īpašība — to ribu savienojums ar mugurkaulu ir kustīgs. Salīdzinoši, pārējām varžu sugām ribas ir nekustīgi savienotas ar mugurkaulu.

Sistemātikas izmaiņas

Nesenā pagātnē apaļmēles krupju dzimtā (Alytidae) tika sistematizēti arī ugunskrupji (Bombina) un plakangalvas krupji (Barbourula), kuri mūsdienās izdalīti atsevišķā ugunskrupju dzimtā (Bombinatoridae).
Jaunciema 8. šķērslīnija

Sabiedriskais transports

Pa Jaunciema 8. šķērslīniju kursē 11. un 29. maršruta autobusi, kas iebrauc Jaunciema kapos.
1909. gada Giro d'Italia

Sacensības

Pirmās Giro d'Italia sacensības uzvarētāja noteikšanai izmantoja punktu sistēmu, tāpat kā Tour de France to darīja no 1905. līdz 1912. gadam. Tā rezultātā uzvarēja Luidži Ganna. Ja tā vietā tiktu skaitīts kopējais laiks (kā tas notiek šobrīd), Ganna būtu ierojdojies trešajā vietā, uzvarētājam Džovanni Rosinjoli zaudējot gandrīz 37 minūtes.
Frederiks Perēns

Biogrāfija

Piedzimis Anglijā šveiciešu ģimenē, bet 1845. gadā pārcēlies uz ASV. Divas reizes piedalījies ASV šaha kongresos: 1857. gadā Ņujorkā (uzvarējis Pols Morfijs) un 1874. gadā Čikāgā (uzvarējis Džordžs Makenzijs). 1859. gadā uzvarējis Ņujorkas šaha kluba turnīrā. 1850. gados bijis arī šī šaha kluba sekretārs. Mūža pēdējos gados bijis Bruklinas šaha kluba goda loceklis. Pēc profesijas bijis valodnieks un Prinstonas koledžas profesors.
Ļevs Trockis

Dzīvesgājums

Dzimis 1879. gadā Hersonas guberņas ebreju zemnieku ģimenē. Skolu apmeklēja Odesā. No 1896. gada piedalījās revolucionārajā kustībā. 1898. gadā pirmoreiz arestēts. 1900. gadā izsūtīts uz Sibīriju, 1902. gadā no turienes izbēdzis un devies uz ārzemēm, kur darbojās krievu sociāldemokrātu aprindās, pieslejoties meņševikiem. Sākoties 1905. gada revolūcijai, atgriezās Krievijā. Darbojās Sanktpēterburgā. 1906. gadā arestēts, atkal izsūtīts uz Sibīriju, no kuras izbēdzis uz Vīni, kur uzturējās līdz 1912. gadam. Vēlāk darbojās Parīzē un Spānijā, no kuras 1916. gadā izsūtīts uz ASV, kur dzīvoja Ņujorkā. Pēc Februāra revolūcijas atgriezās Krievijā.
1917. gada 20. septembrī (8. oktobrī pēc jaunā stila) tika ievēlēts par Petrogradas padomes priekšsēdētāju. Pēc Oktobra revolūcijas kļuva par Krievijas Ārlietu Tautas komisāru. Vadīja Krievijas delegāciju Brestļitovskas miera līguma sarunās. Krievijas pilsoņu kara laikā — Kara Revolucionārās padomes priekšsēdētājs un vadīja Sarkanās armijas cīņu frontēs. Bija viens no Kominternes dibinātājiem un ideologiem. Pēc Ļeņina nāves — viens no redzamākajiem kandidātiem uz PSRS līdera lomu. Veidoja t. s. kreiso opozīciju Staļinam. Staļinam nostiprinot savu varu, Trockis tika atstādināts no amatiem, un 1929. gadā izsūtīts no PSRS.
Trockim atrodoties Meksikā, 1940. gada 20. augustā viņam uzbruka NKVD aģents Ramons Merkaders un nāvīgi ievainoja. 21. augustā Trockis mira.
Keisi

Transports

Keisi stacija ir nozīmīgs Austrālijas Antarktiskās programmas transporta mezgls. 65 km uz dienvidaustrumiem no stacijas ierīkots Vilkinsas 4 km garais ledus skrejceļš, kas spēj uzņemt Airbus A319 lidaparātus. Lidlauks atklāts 2007. gadā. 8 km uz austrumiem no Keisi stacijas ierīkots mazāks lidlauks (Casey Station Skiway), kas atvērts 2004. gadā.
Dievība

Dievība ir atzīta pārdabiska un nemirstīga būtne, kuru uzskata par dievišķu un svētu. Tās tiek attēlotas dažādos veidolos, visbiežāk kā cilvēkveidīgas būtnes. Dievībām pat tiek piedēvētas dabas parādības kā pērkons, plūdi, vētras un cita "dievišķa rīcība", un tās tiek uzskatītas par dažādu cilvēka dzīves jomu (kā dzimšana vai pēcnāves dzīve) noteicējiem vai pārraudzītājiem .