google/wiki40b huggingface dataset:
Kosovas Atbrīvošanas armija

Kosovas Atbrīvošanas armija (albāņu: Ushtria Çlirimtare e Kosovës — UÇK) bija paramilitāra etnisko albāņu organizācija, kas 1990. gados vēlējās panākt Kosovas atdalīšanos no Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas un Serbijas un Lielalbānijas izveidi. Tās kampaņas pret Dienvidslāvijas drošības dienestiem, policiju, valsts amatpersonām un etniskiem serbu ciematiem izsauca Dienvidslāvijas armijas un serbu paramilitāro organizāciju pretestību un sekojošu aktīvu militāro darbību, kas zināma kā Kosovas krīze (1998—99). Kosovas Atbrīvošanas armiju atbalstīja ārvalstu brīvprātīgie, ieskaitot Rietumeiropas etniskos albāņus, turkus un ziemeļafrikāņus, kurus organizēja Rietumeiropas islāmistu līderi, kas bija saistīti ar Bin Ladenu un Zavāhirī. Albāņu pusē cīnījās arī islāmistu finansēti cīnītāji no Jemenas, Saūda Arābijas un Ēģiptes. Kosovas krīzē 1999. gada martā—jūnijā iesaistījās arī NATO spēki, bombardējot dienvidslāvu spēkus.
1999. gadā noslēdzoties cīņām un Kosovā ierodoties starptautiskajiem spēkiem, KAA oficiāli tika likvidēta un tās dalībnieki iestājās Kosovas Aizsardzības korpusā, civilā ārkārtas aizsardzības institūcija, kas aizvietoja KAA un Kosovas policiju, saskaņā ar ANO Drošības padomes lēmumu Nr. 1244. Bijušie Kosovas Atbrīvošanas armijas līderi kļuva par politiķiem, daļa no tiem ieņemot arī augstus amatus.
Konflikta laikā un pēc tā bijuši daudzi ziņojumi par KAA veiktajiem pārkāpumiem un kara noziegumiem, tādiem kā civiliedzīvotāju slaktiņi, ieslodzījuma nometnes un vēsturisku baznīcu un pieminekļu iznīcināšana. 2014. gada aprīlī Kosovas asambleja apstiprināja speciālas tiesas izveidi, lai izmeklētu KAA dalībnieku 1999.—2000. gadā veiktos noziegumus un citus nopietnos pārkāpumus.
Jūrnieku iela (Jūrmala)

Satiksme

Pa Jūrkalnes ielu kursē 1. mikroautobuss.
Musa Mamuts

Biogrāfija

Mamuts dzimis 1931. gada 20. februārī Uzundžā, Krimā, ģimene nodarbojās ar lopu ganīšanu. 1944. gadā Josifs Staļins apsūdzēja Krimas tatārus sadarbībā ar nacistiem. Kā tūkstošiem citi Krimas tatāri, Musas ģimene tika izlikta no mājām un lopu vagonos deportēta uz Uzbekistānu. Izsūtījumā ģimene dzīvoja nabadzībā un četri viņa ģimenes bērni mira no nepietiekama uztura. Mamuts strādāja kokvilnas noliktavā un 1957. gadā kļuva par mašīnistu un traktora vadītāju.
Leonīda Brežņeva laikā Krimas tatāru atriebšanās kustību atbalstīja Padomju cilvēktiesību aktīvisti kā Petro Grigorenko un Andrejs Saharovs. 1967. gada septembrī Padomju vara atcēla Krimas tatāru apsūdzību.
1975. gada aprīlī Mamuts atgriezās Krimā un apmetās Beš-Terekas (Donske) ciematā pie Simferopoles, kur viņš iegādājās māju. Bet viņš par mājas iegādi nebija saņēmis notariālu apstiprinājumu un uzturēšanās atļauju. Viņu arestēja 1976. gada 23. aprīlī un 13. maijā viņam piesprieda divu gadu cietumsodu bez pārbaudes laika Kremenčukā, Poltavā. Viņa sievai, Zekijei Abdullai, tika piespriests divu gadu nosacīts cietumsods. Pēc vairākiem mēnešiem viņa atlikušais cietumsods tika aizstāts ar piespiedu darbu vietējā naftas pārstrādes rūpnīcā un 1977. gada 18. jūlijā tiesa viņu atbrīvoja. Bet viņam joprojām netika izdota uzturēšanās atļauja un vietējās varas iestādes turpināja viņa vajāšanu. Viņš bieži ar draugiem pārrunāja Krimas tatāru traģisko situāciju. 1978. gadā pret viņu un viņa ģimeni tika izvirzītas jaunas apsūdzības un kad 1978. gada 23. jūnijā viņa mājās ieradās milicijas vienība, Mamuts aplēja sevi ar benzīnu un aizdedzinājās. Viņš nomira 28. jūnijā no apdegumu radītajām komplikācijām. Viņu apglabāja Beš-Terekā.
1978. gada 4. jūlijā krievu disidents Andrejs Saharovs nosūtīja vēstuli Leonīdam Brežņevam, aicinot nodrošināt taisnīguma atgriešanos attieksmē pret Krimas tatāriem.
Dzejas dienu balva

Dzejas dienu balva ir apbalvojums, ko ikgadējās Dzejas dienās septembrī piešķir labākajiem gada dzejas un atdzejas krājumiem.

Vēsture

Dzejas dienu balvas vēsture sākās 1979. gadā, kad katru septembri tika piešķirtas Rakstnieku savienības piemiņas medaļas labākajiem dzejas un atdzejas krājumiem, dažkārt arī kritikas grāmatām. Pēc neatkarības atgūšanas balva par labāko dzejoļu krājumu tiek piešķirta kopš 1996. gada, par labāko atdzejas krājumu - kopš 2003. gada (ar izņēmumu 2011. gadā). No 1996. līdz 2009. gadam balvu piešķīra Latvijas Rakstnieku savienības organizēta žūrija, kurā darbojās literatūras kritiķi, dzejnieki un iepriekšējo gadu balvas laureāti. No 2010. līdz 2015. gadam literatūras žurnāla "Latvju Teksti" redakcija piešķīra balvu labākajiem dzejas un atdzejas krājumiem. 2018. gadā Rakstnieku savienība atjauno Dzejas dienu balvu, vērtējot dzejas un atdzejas krājumus.
IEEE 802.1D

802.1D ir IEEE MAC tīkla tiltu standarts, kas iekļauj tiltošanu, savienotā koka protokolu (spanning tree protocol) u.c. 802.1D ir standartizējusi IEEE 802.1 darba grupa. Tas iekļauj detaļas, kas saistītas un raksturīgas daudziem citiem "802" projektiem - tajā skaitā - plaši pielietotajiem 802.3 (ethernet), 802.11 (WiFi) un 802.16 (WiMax) standartam.
VLANi (virtuālie LANi) nav daļa no 802.1D, bet ir aprakstīti 802.1Q.
Spēlmaņu nakts 2002/2003

Spēlmaņu nakts 2002/2003 ceremonija norisinājās 2003. gada 23. novembrī Dailes teātrī. Svinīgās ceremonijas radošā grupa - režisors Mihails Gruzdovs, scenārija autori Jānis Siliņš un Mārīte Balode, scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis un komponists Juris Vaivods. Svinīgo ceremonijas vadītāji - Nauris Puntulis, Kristīne Zadovska, Rēzija Kalniņa. Pasākuma tiešraide bija vērojama LTV1 un klausāma Latvijas Radio 1. Laureāti saņem mākslinieka Jura Gagaiņa veidotās "skatuves naglas" un naudas balvas.
Šajā gadā pirmo reizi tiek organizēta Spēlmaņu nakts nominēto izrāžu dekāde. No 11. līdz 22. novembrim Rīgas teātros tiek rādītas visas jauniestudējumu skatē izvirzītās izrādes no Valmieras, Daugavpils, Liepājas un Rīgas teātriem. Paralēli izrādēm skatītāji tiek aicināti balsot par labāko aktieri un labāko izrādi - gan rakstiski aizpildot anketas, gan savu balsi nododot internetā.
20. septembris

20. septembris ir gada 263. diena pēc Gregora kalendāra (264. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 102 dienas.
Mareks Gailītis

Izglītība

Mareks Gailītis ir studējis politikas zinātni Latvijas Universitātē, tomēr nepabeidza studijas. Vēlāk studējis psiholoģiju Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā.

Karjera

1990. gadu nogalē Mareks Gailītis vadīja Latvijas Televīzijas raidījumu "Krustpunkti". Pēc tam pārgāja uz firmu "P.R.A.E. Sabiedriskās attiecības", bet no 2002. gada vadīja TV5 raidījumu "Ideja online". Viņš arī paziņoja, ka negrasās piedalīties 8. Saeimas vēlēšanās, lai nebūtu jāizrāda simpātijas kādai partijai. No 2005. gada bijis portāla "Apollo" vadītājs.
2006. gadā viņš bija viens no priekšvēlēšanu raidījumu cikla "Milžu cīņas" vadītājiem. Septembrī Gailītis tika izvēlēts par LTV Ziņu dienesta vadītāju, pēc tam, kad tika mainīts konkursa nolikums, ļaujot par Ziņu dienesta vadītāju kļūt personai bez augstākās izglītības. Amatā viņš stājās pēc 9. Saeimas vēlēšanām tā gada oktobrī, nomainot Gundaru Rēderu.
Laikā līdz 10. Saeimas vēlēšanām 2010. gadā bijis iesaistīts divos skandālos. Augustā internetā tika publicēts ilggadējās Ziņu dienesta producentes Dagnijas Neimanes vēstule, kurā ir rakstīts par to, ka Gailītis ir mēģinājis ietekmēt dienestu, liekot veidot sižetus par apvienības "Par labu Latviju" biedriem. Savukārt septembrī atklājās, ka VL-TB/LNNK deputāta kandidāts Emīls Jakrins ir draudējis Gailītim, par to, ka "iespējamas nepatikšanas", ja turpmāk sižeti par Satiksmes ministriju, kuru tobrīd vadīja Kaspars Gerhards, nebūs pozitīvi. 2011. gada 29. septembrī M. Gailītis iesniedza atlūgumu un paziņoja, ka plāno turpmāk strādāt sabiedrisko attiecību jomā.

Privātā dzīve

Gailītis ir dzimis 1975. gadā. Brīvajā laikā nodarbojas ar austrumu cīņām. Precējies, sieva strādā Latvijas Valsts Radio un Televīzijas centrā (LVRTC).
Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē

Vēsture

1854. gadā Šveices federālā valdība nolēma dibināt Federālo Politehnisko skolu (Eidgenössische polytechnische Schule) Cīrihē, lai apmācītu inženierus un zinātniekus, kā arī lai šis būtu kā zinātnes un tehnoloģiju nacionālais izcilības centrs. 
1908. gadā Šveices Federālais politehnikums ieguva tiesības piešķirt zinātņu doktora grādu, bet 1911. gadā to pārdēvēja par Federālo tehnisko augstskolu (ETH).
Autoceļš P76

Vēsture

2015. gada 22. janvārī pieņemts lēmums, ka autoceļa P76 posma Aizkraukle-Sece (0,0-13,0km) seguma periodisko uzturēšanu veiks AS "AS Panevežio Keliai" par līgumcenu 236,319 EUR.
Guntis Pujāts

Spēlētāja karjera

Profesionāļa karjeru Pujāts sāka 1998.—99. gada sezonā, kad debitēja Austrumeiropas hokeja līgā spēlējošās HK Liepājas Metalurgs sastāvā. Nākamo sezonu hokejists aizvadīja Rīgas "Dinamo 81" rindās, taču tad atgriezās "Metalurgā", tās rindās paralēli spēlējot AEHL un Latvijas čempionātā. 2002. gadā "Metalurgs" rindās kļuva par Latvijas čempionu.
2002.—03. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja HK Zemgale rindās. No 2004. līdz 2006. gadam spēlēja "Metalurgā", taču tad uz ilgāku laiku pārtrauca karjeru.
2011. gadā Pujāts atgriezās HK Zemgale rindās, tās sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas. Gan 2011.—12., gan 2012.—13. gada sezonas viņš noslēdza kā Latvijas čempionāta rezultatīvākais spēlētājs. No 2011. līdz 2013. gadam viņš bija arī HK Zemgale kapteinis. 2014. gada vasarā Pujāts pievienojās HK Liepāja rindām. 2016. gadā kopā ar komandu otro reizi karjerā kļuva par Latvijas čempionu un pēc sezonas beigām noslēdza spēlētāja karjeru.
Krievu—turku karš (1787—1792)

Kara priekšvēsture

1786. gadā Krievijas imperatore Katrīna II bija ar Austrijas imperatora Jozefa II palīdzību iekarojusi Krimu. Konstantinopolē asu reakciju bija izraisījuši iepriekšējā kara rezultātā noslēgtā Kučuk-Kainardžas līguma nosacījumi. Osmaņu negatīvo attieksmi pastiprināja arī Lielbritānijas un Francijas vēstnieku pilnīgais atbalsts pretējai pusei.
Baltijas Šaha savienība

Baltijas Šaha savienība bija pirmā reģionālā šaha organizācija cariskajā Krievijā.

Dibināšana

19. gadsimta otrā pusē Tērbatas, Rēveles, Rīgas, Jelgavas un citu Baltijas pilsētu šaha pulciņu biedri sāka apsvērt ideju par kopīga turnīra veidošanu. Pirmie divi mēģinājumi sarīkot vienotu turnīru 1884. gadā beigās Rēvelē un 1889. gadā pavasarī Tartu beidzās neveiksmīgi. Svarīga loma bija M. Čigorina 1898. gada Baltijas turnejai, jo viesojoties Rīgā viņš pierunāja Rīgas Šaha biedrības vadību uzņemties iniciatīvu izveidot Baltijas Šaha savienību.

1898. gada 2. (19.) aprīlī Rīgā pulcējās Tartu, Tallinas, Liepājas un vietējās šaha biedrības pārstāvji, kuri nolēma dibināt Baltijas šaha savienību un jau pēc gada Rīgā sarīkot Baltijas pirmo šaha kongresu. Par pirmo savienības sekretāru ievēlēja Baltijā pazīstamo šahistu, šaha vēsturnieku un literātu Frīdrihu Amelungu (1842-1909). Savienības galvenie uzdevumi bija šaha popularizēšana Baltijā un Baltijas Šaha kongresu rīkošana. Pavisam tika sarīkoti 6 šaha kongresi. Septītajam šaha kongresam vajadzēja notikt 1916. gadā Tērbatā, bet 1. pasaules kara dēļ tas nenotika. Pēc kara Baltijas valstis ieguva neatkarību un Baltijas šaha savienība beidza pastāvēt.
Lapzeme (reģions)

Lapzeme (ziemeļsāmu: Sápmi, somu: Lappi, zviedru: Sameland, norvēģu: Sameland) ir reģions Ziemeļeiropā, Fenoskandijas ziemeļos, Ziemeļu polārā loka tuvumā. Reģions atrodas Somijas, Zviedrijas, Norvēģijas un Krievijas (Kolas pussalas) teritorijās. Ziemeļos to apskalo Barenca jūra, rietumos — Norvēģu jūra, bet austrumos — Baltā jūra. Termins "Lapzeme" bieži tiek lietots, lai apzīmētu sāmu (lapu) apdzīvoto teritoriju.
Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Lapzemē dzīvo Ziemassvētku vecītis.
Eralds Derviši

Izglītība

No 1994. līdz 1998. gadam mācījies Ģerģa Kastrioti skolā Duresi. No 1999. līdz 2006. gadam studējis Padujas (Itālija) Universitātes Juridiskajā fakultātē un to beidzot aizstāvējis disertāciju ar nosaukumu "Juridiskie attiecības starp Albāniju un Eiropas Savienību, pievienošanās perspektīvas" un ieguvis bakalaura grādu.

Darba gaitas

No 2007. gada jūnija līdz 2007. gada novembrim Albānijas Iekšlietu ministrijas Juridiskā departamenta jurists. 2007. gada janvāra līdz 2008. gada oktobrim — Juridiskās fakultātes ārštata krimināltiesību lektors. 2007. gada novembra līdz 2008. gada aprīlim premjerministra vietnieka padomnieks. No 2008. gada aprīļa līdz 2008. gada augustam — Aizsardzības ministra padomnieks. No 2008. gada valsts importa-eksporta aģentūras priekšsēdētājs.

Sasniegumi šahā

1993. gadā Sombathējā Derviši kļuva par Eiropas jauniešu šaha čempionu U14 vecuma grupā, 1996. gadā Eiropas Jauniešu U18 čempionātā Rimavska Sobotā viņš dalīja trešo vietu, Pasaules jauniešu čempionātā 1997. gadā Erevānā bija piektais. 18 gadu vecumā viņš ieguva šaha lielmeistara titulu. Derviši bija pirmais šī titula ieguvējs savā valstī. 1996. un 1997. gadā viņš uzvarēja Albānijas čempionātā.
Viņš ir vairāku starptautisku turnīru uzvarētājs: 2000. gadā Padujā, 2001. gadā Dženovā un Duresi, 2005. gadā Padujā, 2006. gadā Padujā un Brattonā. Šaha olimpiādē Albānijas komandā Derviši pirmoreiz spēlē 1994.gadā Maskavā, uzrādot rezultātu 7,5 punkti no 13 (+5, -3, =5). Viņš pārstāv savu valsti arī šaha olimpiādēs no 1998. līdz 2006. gadam, pēc tam 2012. un 2014. gadā, labāko rezultātu sasniedzot 2002. gadā Bledā 8,5 punkti no 11 (+6, -0, =5). 1998. gadā Elistā, viņš ieguva individuālo bronzas medaļu pie otrā galdiņa (+7, -2, = 3). Viņa kopējais rezultāts šaha olimpiādēs ir +44, -18, =34 [2]. Derviši piedalījās arī 2001. gada Eiropas komandu čempionātā.
Literatūras teorija

Literatūras teorija ir zinātne, kas sniedz nepieciešamo teorētisko pamatojumu literatūras interpretācijai, piedāvā pētīšanas, kritikas un analīzes metodes literatūras vēsturei un literatūras kritikai un aplūko dažādus fundamentālus ar literatūru saistītus jautājumus; literatūras teorijas sastāvā ietilpst arī poētika.
Literatūras teorijas pamatjautājumi ir, piemēram, šādi: kas vispār ir literatūra, kādas ir tās funkcijas; kāda nozīme ir autoram un kāda - lasītājam; kas kādu tekstu padara par literāru tekstu; kādi ir literatūras kritikas un pašas literatūras teorijas uzdevumi; kāda saistība ir literatūrai ar citām mākslām utt.

Vēsture

Literatūras teorijas aizsākumi meklējami jau Senajā Grieķijā (Aristoteļa "Poētika" u.c. darbi).
Latvijas tradīcijā literatūras teorija, bieži vien izteikti dominējošu lomu piešķirot poētikai, tiek uzskatīta par vienu no trim literatūrzinātnes pamatnozarēm līdzās literatūras vēsturei un literatūras kritikai, savukārt rietumu tradīcijā literatūras teorija lielākoties kopā ar literatūras kritiku tiek aplūkota kā lielā mērā patstāvīga, cieši ar filozofiju un citām humanitārajām un sociālajām zinātnēm saistīta disciplīna.
20.gs. izveidojušies tādi nozīmīgi literatūras teorijas un literatūras kritikas virzieni kā psihoanalītiskā literatūras kritika, formālisms, strukturālisms, jaunā kritika, hermeneitika, receptīvā estētika, poststrukturālisms, marksistiskā literatūras kritika, feministiskā literatūras kritika, postkoloniālisms, dekonstrukcija, jaunais vēsturiskums, salīdzinošā literatūrzinātne. Mūsdienās dominē poststrukturālisms, dekonstrukcija, feministiskā un postkoloniālā kritika, jaunais vēsturiskums, un īpaša vērība pievērsta arī dzimtes (gender) studijām un geju un lesbiešu studijām, kas turpinās zilo teorijā (queer theory).
Londonas Karaliskā entomologu biedrība

Londonas Karaliskā entomologu biedrība (The Royal Entomological Society of London) ir angļu zinātniskā entomoloģiskā sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija Čārlzs Darvins. 
Tās loceklis bija arī latviešu entomologs Arturs Neboiss.
Matiass Lange

Spēlētāja karjera

Profesionāļa karjeru Lange sāka 2001.—02. gada sezonā Austrijas hokeja līgas kluba HK Klāgenfurte sastāvā. Turpmākās sezonas hokejists aizvadīja Ziemeļamerikā, no 2005. līdz 2009. gadam spēlējot NCAA. 2009.—10. gada sezonu Lange aizvadīja Vācijas hokeja līgas vienībā Diseldorfas "Metro Stars", taču tad trīs sezonas aizvadīja Vācijas 2. Bundeslīgā. 2013. gada vasarā pievienojās Izerlonas "Roosters" vienībai. Tās rindās aizvadīja nākamās sešas sezonas, līdz 2019. gada rudenī paziņoja par karjeras beigšanu.
Austrijas hokeja izlases rindās spēlējis 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī 2013. gada Pasaules čempionātā.
Valdheima (Saksija)

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1198. gadā.

Cilvēki

Valdheima ir tēlnieka Georga Kolbes (Georg Kolbe, 1877–1947) un anatoma Gothelda Fišera fon Valdheima (Gotthelf Fischer von Waldheim, 1771–1853) dzimtā pilsēta.
Valdheimā ieslodzījumā dažādos laikos bijuši gan nākamais rakstnieks Kārlis Majs (Karl May, 1842–1912), gan VDR politiķis Horsts Zindermanis (Horst Sindermann, 1915–1990).
If It Wasn't for the Nights

Dziesmas dažādās versijas

Šī ir vienīgā grupas dziesma, kas ABBA darbības laikā tika remiksēta, rediģēta un atkal ierakstīta kopumā četras reizes — remiksēta izpildījumiem televīzijas pārraidēs ABBA in Japan un Mike Yarwood Christmas Special, kā arī tā tika saīsināta šīm pārraidēm, kas dziesmas ilgumu saīsināja no 5:11 uz 3:42/3:49. Dziesmas alternatīvo instrumentālo versiju ierakstīja 1979. gada 1. februārī Maiami, ASV. Tomēr, arī dziesmas demo versija tika publicēta dokumentālajā filmā ABBA: The Winner Takes it All, kurā dzirdams kā Bjērns dungo līdzi dziesmas instrumentālai versijai. Šī versija vēlāk tika nosūtīta grupas ierakstu aranžētājam, kurš izvēlējās ar kādu instrumentu spēlējumu papildināt dziesmas skanējumu. Vēl dziesma tika izpildīta grupas koncenttūrē 1979. un 1980. gadā, kā arī šī dziesmas versija tika izdota 2014. gadā albuma Live at Wembley Arena sastāvā.
PRFoods

Vēsture

No 2003. līdz 2005. gadam investīciju uzņēmums Amber Trust iegādājās Igaunijas zivju ražotāju Vettel Oü.
2005. gada novembrī nopirkts Somijas otrs lielākais zivju uzņēmums Heimon Kala Oy.
2005. gada decembrī Amber Trust II iegādājas Igaunijas un Lietuvas saldējuma ražošanas un saldētās pārtikas vairumtirdzniecības uzņēmumu KPC.
2006. gada decembrī dibināts zivsaimniecības holdinga uzņēmums Saaremere Kala AS.
2007. gada janvāris iegādāts uzņēmums Saaristomeren Kala Oy, tādējādi ļaujot kontrolēt visu ražošanas ķēdi no zivju resursiem līdz to pārstrādei.
2007. gada jūlijā nopirkts zivju un zivju izstrādājumu vairumtirgotājs Igaunijā un Latvijā GourmetHouse Oü.
2007. gada septembrī iegādāts lielākais saldētās pārtikas izplatītājs Latvijā AS FFL.
2008. gada februārī iegādāts Sanktpēterburgas saldējuma ražotājs Hladokombinat No 1.
2008. gada 8. decembrī dibināts visu grupas uzņēmumu mātes uzņēmums AS Premia Foods.
2009. gada janvārī Saaremere Kala sāka darbību Baltijas valstīs.
2010. gada 5. maijā Premia Foods akcijas sāktas kotēt Tallinas biržā.
2014. gada 6. oktobrī paziņots, ka Premia Foods par 27,1 miljonu EUR pārdod saldējuma un saldēto produktu biznesu Latvijas piena pārstrādes uzņēmumu grupai Food Union. Uzņēmumiem Nordic Foods Holding OÜ un Shiner Macost Ltd tika pārdoti meitas uzņēmumi: AB Premia KPC (Lietuva), AS Premia TKH (Igaunija), AS Premia FFL (Latvija) un OOO Hladokombinat No 1 (Krievija). Līdz tam brīdim aptuveni vienu ceturto daļu uzņēmuma apgrozījuma veidoja saldējums; 40 % — zivis un jūras produkti, bet 35 % — citas saldētās preces. Premia bija lielākais saldējuma ražotājs Igaunijā (40 % tirgus daļa) un Baltijas valstīs.
2014. gada 30. oktobrī Premia Foods akcionāri nolēma mainīt uzņēmuma nosaukumu uz AS PRFoods.
2017. gada 26. jūnijā PRFoods ieguva Apvienotās Karalistes uzņēmumu John Ross Jr. (Aberdeen) Limited (JRJ) un Coln Valley Smokery Limited (CVS) kapitāldaļu vairākumu. JRJ bija viens no vadošajiem Skotijas lašu audzētājiem un pārstrādātājiem.
2017. gada 31. jūlijā Saaremere Kala nopirka Somijas zivju pārstrādes un zivju produktu tirdzniecības uzņēmumu Oy Trio Trading Ab.
2018. gada 6. jūlijā iegādāts 51 % Sāremā bāzētā zivju audzētāja REDSTORM OÜ kapitāldaļu.

Premia Foods Latvijā

2000. gada 2. martā dibināts uzņēmums AS FFL. 2008. gada 25. janvārī tas pārdēvēts par AS premia FFL.
2014. gada oktobrī Premia FFL nonāca Food Union īpašumā.
Buenosairesa

Vēsture

Pilsētu 1516. gadā nodibināja spāņu konkistadors Pedro de Mendosa zelta meklēšanas ekspedīcijā un nosauca to par Santa María del Buen Ayre. Tomēr vietējie iedzīvotājie uzbruka apmetnei un 1541. gadā tā tika pamesta. 1580. gadā apmetni atjaunoja konkistadors Huans de Garajs (Juan de Garay), ceļodams no Asunsjonas.
Jau kopš dibināšanas Buenosairesas labklājība saistījās ar ostu. 16. un 17. gadsimtos spāņu administrācija noteica, ka visa tirdzniecība ar Eiropu veicama caur Limu, tāpēc lielā mērā Buenosairesas labklājības pamatā bija kontrabanda. Ekonomiskie ierobežojumi arī noteica pilsētas iedzīvotāju naidīgumu pret Spānijas varas iestādēm.
Spānijas karalis Karloss III 18. gadsimta beigās atcēla tirdzniecības ierobežojumus, bet bija par vēlu un 1810. gada 25. maijā Buenosairesā tika gāzta Spānijas vicekaraļa vara un nodibināta Laplatas provinces valdība. 1816. gadā Argentīna pasludināja neatkarību.
No 19 gadsimta beigām Buenosairesa strauji attīstījās un kļuva par pilsētu, kuras stils līdzinās Eiropas lielpilsētām. 20. gadsimtā šeit tika uzbūvēts pirmais metro Latīņamerikā. Pasaules karu dēļ uz Buenosairesu devās gan daudzi Eiropas vadošie intelektuāļi, gan vienkārši kara bēgļi, kā arī vairāki meklēti kara noziedznieki.
1945. gada 17. oktobrī ar milzīgu demonstrāciju Plaza de Mayo sākās peronisma kustība Argentīnā.
1955. gadā Atbrīvošanās revolūcijas laikā Argentīnas flotes lidmašīnas bombardēja demonstrāciju Plaza de Mayo, nogalinot daudzus Perona pretiniekus.
20. gadsimta 70. gados pilsētā notika sadursmes starp kreisajiem un labējiem grupējumiem, līdz 1976. gadā varu sagrāba bruņotie spēki. 1976.—1983. gados notika Netīrais karš.
1992. gada 17. martā Buenosairesā teroraktā tika uzspridzināta Izraēlas vēstniecība un nogalināti 29 cilvēki, bet 1994. gada 18. jūlijā tika uzspridzināta ebreju organizāciju māja, nogalinot 85 cilvēkus.
2001. gada decembrī Buenosairesā notika nemieri, kuri noveda pie prezidenta gāšanas.
Maksis Lange

Biogrāfija

19. gadsimta otrajā pusē bijis pazīstams šaha teorētiķis un problēmists. No 1858. līdz 1864. gadam izdevis žurnālu Deutsche Schachzeitung. Bijis Rietumvācijas šaha savienības (Westdeutscher Schachbund) dibinātājs un 9. Vācijas šaha savienības kongresa organizators Leipcigā 1894. gadā. Lange bija arī Vācijas šaha savienības otrais prezidents.
Lange ir uzvarējis četros Rietumvācijas šaha savienības kongresos — Diseldorfā (1862, 1863, 1864) un Āhenē (1868). Tāpat viņš ir uzvarējis 1868. gadā Hamburgā 1. Ziemeļvācijas šaha savienības kongresā.
Devis nozīmīgu ieguldījumu atklātņu teorijā. Langes vārdā ir nosaukts uzbrukuma variants divzirdziņu aizsardzībā (kurš citā gājienu secībā iespējams arī no skotu atklātnes): 1.e4 e5 2.Zf3 Zc6 3.Lc4 Zf6 4.d4 ed4 5.O–O Lc5 6. e5.
Savā 1862. gadā publicētajā grāmatā Handbuch der Schachaufgaben ir veicis pirmo šaha uzdevumu sistematizāciju, kā arī ieviesis tādu šaha kompozīcijas jēdzienu kā "pašmats".
Indiana Džonss

Tēla radīšana

Indiana Džonss sevī ietver galveno varoņu savārstījumu no piedzīvojumu televīzijas seriāliem un Pulp-žurnāliem, kurus viņa radītāji, Stīvens Spīlbergs un Džordžs Lūkass, skatījās un lasīja bērnībā. Abi draugi pirmo reizi aizdomājās par šāda tēla radīšanu 1977. gadā, Havajās, kur viņi atpūtas pēc "Zvaigžņu karu" filmēšanas. Vienā no sarunām Spīlbergs izteicās, ka vēlās uzņemt filmu par Džeimsu Bondu, bet Lūkass iebilda šai iecerei, paziņojot, ka viņam ir labāks tēls.
Par Indiana prototipu kļuva leģendārais vācu arheologs un rakstnieks, SS šturmbanfīrers Oto Rāns. Kaut arī Spīlbergs un Lūkass to nav apstiprinājuši, filma "Pazudušā šķirsta meklējumos" ataino Rāna dzīves brīžus Svētā Grāla meklējumos.
Iesākumā galveno varoni vajadzēja dēvēt par Indiana Smits, bet Spīlbergs izbrāķēja šo vārdu, un Lūkass piedāvāja Indiana Džonss kā alternatīvo variantu. Tēla vārda ideju deva suns, par Indianu sauca Aļaskas malamutu, kurš tad dzīvoja pie Lūkasa (šis suns kļuva arī par prototipu Čubakam no "Zvaigžņu kariem"). Šis fakts tiek apspēlēts filmā: trešās filmas sākumā jaunais Indiana Džonss tā sauc suni; beigās profesors Džonss vecākais stāsta savam kolēģim Markusam, ka viņš dēlu sauc par "jaunāko" tādēļ, ka "Indiana" ir suņa vārds.