Ziemeļkipra

Valsts pārvalde un politika

Ziemeļu Kipras Turku Republikas valsts iekārta ir jaukta prezidentāras un parlamentāras valsts iekārta, kurā valsts galva ir prezidents, ministru kabinetu vada ministru prezidents (premjerministrs) un pastāv daudzpartiju sistēma. Izpildvaru īsteno ministru kabinets (valdība). Valsts likumdevēja vara pieder Republikas Asamblejai, bet arī daļēji valdībai. Tiesu vara ir šķirta no likumdevējas un izpildu varas.
Valsts prezdientu ievēl uz pieciem gadiem un pašreizējais prezidents ir Mehmets Ali Talats, kurš tika ievēlēts 2005. gada 17. aprīlī. Republikas Asambleja (parlaments) sastāv no 50 deputātiem, kurus ievēl no pieciem vēlēšanu apgabaliem. 2005. gada februāra vēlēšanās Turku republikāņu partija (turku: Cumhuriyetçi Türk Partisi), kas iestājas par Kipras jautājuma atrisināšanu un salas apvienošanos, neguva vairākuma atbalstu, neskatoties uz to, ka tā ir lielākā partija.

Starptautiskās attiecības un statuss

Starptautiski netiek atzīta ZKTR suverenitāte (izņemot Turciju), bet tiek atzīta de jure Kipras Republikas suverenitāte visā Kipras salā. ANO uzskata vairākus ZKTR neatkarības deklarācijas pantus par juridiski nepamatotiem.
Ņemot vērā Kipras turku pozitīvo balsojumu 2004. gada referendumā par ANO izstrādāto salas apvienošanas plānu, ES ir aicinājusi izbeigt Ziemeļu Kipras izolāciju un piešķīra ZKTR dotāciju 259 miljonu eiro apmērā.
Islāma konferences organizācija ZKTR ir piešķīrusi novērotājas dalībvalsts statusu. Starp Mehmetu Ali Talatu notikušas vairākas oficiālas augstākā līmeņa sarunas ar citu valstu vadītājiem, tai skaitā ar ASV valsts sekretāri Kondolīzu Raisu, Lielbritānijas ārlietu ministru Džeku Strovu un Pakistānas valsts prezidentu Pervezu Mušarafu.
Eiropas Savienība teritoriju, kas nav Kipras Republikas kontrolē, uzskata par Turcijas okupēto teritoriju, kurā nav spēkā ES likumdošana, kamēr netiek atrisināts konflikts. ZKTR jautājums kļuvis aktuāls arī sakarā ar iespējamo Turcijas iestāšanos ES un jau sāktajās iestāšanās sarunās par vienu no lielākajiem šķēršļiem uzskata tieši neatrisināto salas apvienošanos.

Karaspēks

Ziemeļu Kipras Turku Republikai ir 5000 kareivju liela armija un to sauc „Kipras turku drošības spēki” (KTDS). Tās sastāvā, galvenokārt, ir iesauktie Kipras turki vecumā no 18 līdz 40 gadiem. Bruņoto spēku rezervē atrodas 26 000 rezervisti vecumā līdz 50 g. KTDS nav īpaši spēcīgs bruņojums un tos pamatā atbalsta tās sabiedrotie Turcijas bruņotie spēki. No Turcijas arī tiek deleģēti vairums KTDS virsnieku. KTDS pilda žandarmērijas funkcijas un paši uzņemas ZKTR robežas uzraudzību un aizsardzību pret iespējamiem Kipras grieķu uzbrukumiem. Tomēr galvenā KTDS funkcija ir uzturēt mieru valsts iekšienē.
Papildus KTDS, salā atrodas arī 30-40 tūkst. liels Turcijas karaspēks — „Kipras Turku miera spēki” (KTMS), kas ir Turcijas 9. armijas korpuss un sastāv no 28. un 39. divīzijas. Šo spēku bruņojumā ir ASV ražojuma M48 tanki un dažādi artilērijas ieroči. Ziemeļu Kiprā pastāvīgi atrodas arī noteikts daudzums Turcijas gaisa spēku, jūras flotes un krasta apsardzes kareivju. Neskatoties uz to, ka visas šīs vienības ir pakļautas 4. armijas štābam Izmirā, ņemot vērā Kipras jautājuma politisko nozīmi, tās pakļautas tieši Turcijas armijas virspavēlniecībai Ankarā. KTMS ir izvietoti, galvenokārt, pie demilitarizētās zonas un vietās, kur varētu izcelties cits karaspēks.
Turcijas armijas klātbūtne Kiprā ir strīdīgs jautājums, jo Kipras Republika to uzskata par nelikumīgas okupācijas militāro spēku. ANO Drošības padome vairākās rezolūcijās ir pieprasījusi izvākt Turcijas karaspēku, bet Annana plāns 2004. gadā paredzēja ierobežota Turcijas karaspēka klātbūtni uz salas.

Klimats

Uz salas valda izteikts Vidusjūras klimats, kam raksturīgas ļoti karstas un sausas vasaras, bet aukstas ziemas. Lielākie nokrišņi parasti ir laikā no decembra līdz janvārim.
Salas piekrastē klimats nav tik krasi izteikts, jo jūra darbojas kā klimata svārstību amortizators un tur parasti gaiss ir mitrāks nekā iekšzemē. Jūras temperatūra nekad nenokrīt zemāk par 16 °C (janvārī un februārī); augustā tā var sasniegt pat 28 °C.
Pavasaris un rudens periodi ir ļoti īsi un tie raksturīgi ar nepastāvīgiem laikapstākļiem — stiprs R vējš. Sākot ar maija vidu, līdz pat septembra vidum salu 11 stundas diennaktī apspīd saule un gaisa temperatūra var sasniegt pat 40 °C Mesaorijas līdzenumā, bet piekrastēs parasti ir vēsāks. Mākoņu daudzums parasti virs salas ir minimāls un valda zems gaisa mitrums (40-60%), lai gan vieglāk panesama temperatūra ir tikai vasaru naktīs.
Neskatoties uz to, ka ziemā temperatūra var būt ļoti zema, Ziemeļu Kiprā nav pieredzēts sniegs.

Transports un sakari

Starptautiskie zvani uz Ziemeļu Kipras Turku Republiku tiek savienoti caur Kipras Republiku vai Turciju (tālsarunu kods: +90 392), jo ZKTR pašai nav sava starptautiskā koda vai ITU prefiksa. Tāpat ZKTR arī nav sava interneta domēna (TLD) un tādēļ tiek lietots otrā līmeņa Turcijas domēns (.nc.tr). Pasts uz ZKTR adresējams caur Mersinu (Turcijā): via Mersin 10, Turkiye, jo Starptautiskā pasta savienība neatzīst ZKTR kā atsevišķu valsti. Radio amatieri bieži lieto kodu, kas sākas ar 1B.
Saskaņā ar Kipras turku jūras un lidostām uzlikto embargo, uz tiem nenotiek tieši transporta pārvadājumi. ZKTR no ārpuses var nosēsties tikai Gečitkales un Erdžanas lidostās, ja lido no Turcijas vai Azerbaidžānas. Kopš 1974. gada ir slēgtas arī Kipras Republikas ostas Famagustā un Kirēnijā. Tomēr, kopš Zaļās robežas atvēršanas, Kipras turkiem ir atļauts tirdzniecībai izmantot Kipras grieķu ostas.
ZKTR pilsoņiem vai ārvalstniekiem, kuru pasēs ir atzīme par ieceļošanu ZKTR, var tikt liegta ieceļošana Kipras Republikā vai Grieķijā. Tomēr, ņemot vērā Kipras iestāšanos ES un veiktos sadarbības veicināšanas pasākumus starp Ankaru un Atēnām, šādi ierobežojumi ir atcelti un neitrālā zona starp Kipras Republiku un ZKTR ir atvērta šķērsošanai no abām pusēm. Kipras Republika arī atļauj šķērsot Zaļo līniju no pašu kontrolētās zonas Lefkošā uz ZKTR un ZKTR neizdara nekādas atzīmes pasē. Kopš 2004. gada maija no ZKTR ir rīkoti vairāki tūristu lidojumi uz Kipras Republiku.

Iedzīvotāji

Saskaņā ar Kipras turku valdības veiktajiem aprēķiniem, ZKTR ir 264.172 iedzīvotāji, no kuriem tikai nedaudz vairāk kā puse ir iedzimti Kipras turki — pārējie ir ieceļotāji no Turcijas. No viesiem 178.000 turkiem, 74% ir dzimuši Kiprā (~140.000) un pārējie ir studenti, viesstrādnieki un pagaidu iedzīvotāji (~78.000). 2001. gada valsts iestāžu aprēķini rāda, ka no 200.000 iedzīvotājiem 80-89 tūkstoši ir Kipras turki, bet 109-117 tūkstoši — Turcijas turki. 1960. gada tautas skaitīšanā Kiprā tika saskaitīti 102 tūkstoši turku un 450 tūkstoši grieķu. Aprēķini rāda, ka apmēram 1/3 (36 tūkst.) Kipras turku ir emigrējuši no salas laikā no 1975. līdz 1995. g., ienākot Turcijas turkiem. ZKTR gandrīz visi runā turku valodā, bet vairums vecākās paaudzes turku runā un saprot grieķu valodu.
Nelielas grupas Kipras grieķu un maroniešu (~3.000) dzīvo Rizokarpasā un Kormakitisā. Mūsdienās ZKTR iedzīvotāju sastāvs strauji mainās, jo neizmantotās Kipras grieķu ēkas tiek pārdotas kā otrās mājas Lielbritānijā dzīvojošiem krieviem un Izraēlas pilsoņiem, kas lielā skaitā ieceļo Ziemeļu Kiprā.