Lidosta "Jūrmala"

Militārais lidlauks

Tukuma lidlauks iekārtots pirms 1939. gada. Otrā pasaules kara laikā to izmantoja Vācijas kara aviācijas Luftwaffe vajadzībām. 1944. gada rudenī tajā bija stacionēts aviācijas leģions Luftwaffen-Legion Lettland.  Aukstā kara laikā PSRS Jūras kara spēki šeit iekārtoja savu militāro lidlauku, kura uzdevums bija kontrolēt gaisa telpu virs Baltijas jūras un karadarbības gadījumā veikt uzlidojumus objektiem Baltijas jūras reģionā.
Lidlaukā bāzējās Baltijas kara flotes 668. bumbvedēju aviācijas pulks (668-й бомбардировочный авиационный полк, 668-й БАП) ar bumvedējiem Jak-28I un Jak-28L, kas atradās angāros un bija neredzami no augšas. 1975. gada 9. novembra naktī Tukuma lidlaukos stacionētās lidmašīnas veica kaujas operāciju pret Rīgas jūras līcī esošo pretzemūdeņu kuģi "Сторожевой", uz kura bija sākusies pret PSRS vadību vērsta sacelšanās. Līdz 1989. gadam lidlauka noliktavās glabājās 24 kodolgalviņas. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas līdz pat padomju karaspēka izvešanai (t.i. no 1991. līdz 1993. gadam) Tukuma lidlaukā bija stacionēts 240. Sevastopoles-Berlīnes Jūras triecienaviācijas pulks (240-й гвардейский морской штурмовой авиационный Севастопольско-Берлинский полк,  240-й МШАП ВВС) ar 29 virsskaņas bumbvedējiem Su-24.
Pēc Krievijas karaspēka izvešanas lidlauku pārņēma Latvijas Nacionālie bruņotie spēki. Lidlauku bija plānots izmantot kā rezerves lidlauku gadījumam, ja Rīgas lidosta tiktu bloķēta. Daļa no teritorijas, kuru nebija plānots izmantot militārajām vajadzībām, tika nodota vietējām pašvaldībām (Smārdes, Slampes u.c. pagastiem). Daļa zemes tika privatizēta, bet daļu paturēja pašvaldības savām vajadzībām, piemēram, Smārdes pagasts izmantoja teritorijas daļu, kur atradās daudzdzīvokļu nami, industriālā parka izveidei. Vēlāk Nacionālie bruņotie spēki, atsakoties no sākotnējām iecerēm, veica teritorijas privatizācijas procesu un tā nokļuva privātpersonu rokās.

Pasažieru lidosta

2005. gadā Tukuma lidlauka atjaunošanai dibināja uzņēmumu SIA "Tukums Airport", kurā 50% piederēja Smārdes pagastam, bet otra puse - "K.S. AVIA". Pagasts uzņēmuma izveidē investēja zemi, bet "K.S.AVIA" līdzekļus lidlauka atjaunošanai. Pēc "Lursoft" datiem Tukuma lidlauks pastarpināti caur uzņēmumu "K.S.AVIA" gandrīz pilnībā piederēja Latvijas uzņēmējiem Konstantīnam Soloduham un Sergejam Ščukinam.
SIA "Tukums Airport" bijušajā militārajā lidlaukā 2010. gada janvārī sāka celt pasažieru termināli. Kopējās investīcijas līdz 2010. gada vidum sasniedza četrus miljonus latu. 2010. gada rudenī lidostas skrejceļš aprīkoja ar īpašu gaismas signālu sistēmu, kas lidmašīnām ļauj pacelties diennakts tumšajā laikā. 
Lidostas "Jūrmala" attīstības plānā bija zema budžeta aviokompāniju (piemēram, Ryanair, Norwegian, Wizz Air) piesaiste no lidostas "Rīga". Šī plāna īstenošanu ilglaicīgi ierobežoja nespēja saskaņot lidostas attīstības ietekmes uz vidi izvērtējumu un vietējo iedzīvotāju pretestība, bet 2015. gada vasarā lidostai atņēma sertifikāciju tās īpašnieku iespējamu nelikumīgu darbību risku dēļ.
2017. gadā notika uzņēmuma SIA "Sky Port" (iepriekšējais nosaukums - SIA "Tukuma lidosta") īpašnieku maiņa un par lidostas stratēģisko investoru kļuva uzņēmējs Raimonds Kisiels. Līdz ar to uzņēmumam mainījās valde, par kuras priekšsēdētāju kļuva Juris Rekšņa.