google/wiki40b huggingface dataset:
Psihotropā viela

Psihotropa viela jeb psihoaktīva viela ir bioloģiski aktīva viela, kas ietekmē centrālo nervu sistēmu, izmainot to lietotāja uztveri, garastāvokli, apziņu, izziņu un uzvedību.
Daudzām psihotropām vielām spēcīgās iedarbības dēļ ir vairāki medicīniski lietojumi. Ar psihotropām vielām, piemēram, mazina sāpes vai ārstē garīgas slimības, tās ir vairāku pretklepus līdzekļu sastāvos. Psihes un emociju mainošo īpašību dēļ tās cilvēki izmanto arī izklaides nolūkos. Neapdomīga un pārmērīga psihotropo vielu lietošana var izraisīt nopietnas sekas veselībai, kā arī daudzas ir saistāmas ar atkarības veidošanos, tāpēc to lietošana izklaides nolūkiem ir pretrunīga, kopš 20. gadsimta sākuma valstis ir sākušas stingri aizliegt un kontrolēt šo vielu brīvu izplatību.

Vēsture

Psihotropo vielu lietošana cilvēku vidū bija izplatīta jau aizvēsturē. Arheoloģiskajos izrakumos iegūtā informācija ļauj noprast, ka daudzas psihotropās substances, galvenokārt augi, tika lietoti jau 10 000 gadus pirms mūsu ēras, kamēr vēsturiski un rakstiski pierādījumi par to lietojumu dažādās kultūrās ir ap 5 000 gadu veci. Piemēram, koka lapu košļāšanas tradiīcija Peru kultūrā ir vairāk kā 8000 gadus veca.
Šīs vielas nelieto vienīgi cilvēki. Vairāki citi dzīvnieki apzināti ēd dažādus psihoaktīvus augus, dzīvniekus, ogas vai pat fermentētus augļus, kas ierosinātu psiholoģiskas izmaiņas, piemēram, kaķi ēd kaķumētras. Svēto augu tradicionālās leģendas satur atsauces uz to, ka cilvēce pārņēma psihoaktīvo vielu lietošanas praksi no dzīvniekiem. Dzīvnieki un psihoaktīvie augi ir līdzevolucionējuši, kas izskaidro, kāpēc šīs vielas un to receptori ir sastopami nervu sistēmā.
Attieksme pret psihotropajām vielām krasi ir izmainījusies 20. gadsimtā, kad vairāku valstu vadītāji un valdības reaģēja uz to lietošanu, aizliedzot tās un padarot to lietošanu un tirdzniecību par kriminālpārkāpumu. Ne visas psihotropās vielas bija iespējams aizliegt, piemēram, alkohola aizliegums ASV ilga 13 gadus un cieta neveiksmi alkohola lielās popularitātes dēļ, bet līdz mūsdienām vairums psihotropo vielu ir aizliegtas vai stingri kontrolētas tikai medicīniskiem nolūkiem. Līdz ar to ir attīstījusies nelegālā narkotiku tirdzniecība.
Ķībarti

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1561. gadā. Pēc Polijas dalīšanām - Prūsijā, pēc Napoleona kariem - Krievijā. Tās attīstība paātrinājās pēc 1861. gada, kad izbūvēja Sanktpēterburgas - Varšavas dzelzceļa atzaru no Viļņas uz Austrumprūsiju un tālāk uz Berlīni. Līdz 1914. gadam Virbales stacijā notika muitas kontrole un pārsēšanās no platsliežu uz normāla platuma sliežu vilcieniem, līdz 1939. gadam šeit bija ekspresvilciena Nord-Express pietura.   
1940. gada 15. jūnijā caur Ķībartiem uz Vāciju bēga gāztais Lietuvas Republikas prezidents Antans Smetona. PSRS Augusta puča laikā Ķībartu robežpunktu ieņēma Viļņas OMON.

Novadnieki

Ķībarti ir krievu gleznotāja Īzaka Levitāna (Исаак Ильич Левитан, 1860-1900) dzimtā pilsēta.
Nakts muzejā 2

Sižets

Bijušais muzeja sargs Lerijs Deilijs lomā vēlreiz atgriežas iepriekšējā darba vietā, kur naktī eksponāti atdzīvojas un uzzina, ka tos ir nolemts aizstāt ar interaktīvām hologrammām. Paši eksponāti tiek pārvietoti uz Smitsona institūta fondiem. Lerijs dodas uz Smitsona institūtu, lai atgūtu vienu no eksponātiem — plāksni, kuras dēļ muzeja eksponāti naktī atdzīvojas, taču nepaspēj pamest institūtu pirms saulrieta, kā rezultātā atdzīvojas muzeja fondos esošie eksponāti.
Debara

Ģeogrāfija

Debara atrodas Balkānu kalnos, 625 metrus vjl. Debara atrodas pie Debaras ezera. Cauri Debarai tek Melnās Drinas upe un tās pieteka Radika.

Iedzīvotāji

2002. gadā pilsētā bija 19'452 iedzīvotāji. Nacionālais sastāvs 11'348 (58.52%) albāņi, 3'911 (20.11%) maķedonieši, 2'684 (13.80%) turki, 1'080 (5.55%) čigāni, 519 (2.67%) citas tautības.
Bādbelciga

Vēsture

Iespējams, pilsētu kā Belizi pirmoreiz rakstos 997. gadā pieminējis imperators Oto. Apmetni nopostīja vietējo slāvu sacelšanās laikā 983. gadā. 1153. gadā to atkal iekaroja Albrehts Lācis. 1296. gadā Belciga iekļāvās Saksijas-Virtembergas hercogistes sastāvā. 1429. gadā to ieņēma husītu līderis Prokops Lielais. Trīsdesmitgadu kara laikā 1636. gadā apdzīvoto vietu nopostīja zviedri. 1702. gadā apmetnei tika piešķirtas pilsētas tiesības. 1815. gadā, pamatojoties uz Vīnes kongresa lēmumiem, pilsēta tika iekļauta Prūsijas karalistē.

Cilvēki

Bādbelciga ir komponista Kārļa Gotlība Reisingera (Carl Gottlieb Reissiger, 1798 – 1859) dzimtā pilsēta.
Edgars Vītols

Izglītība

2018. gadā ieguvis pedagoģijas zinātņu doktora grādu  Latvijas Universitātē.
2011. gadā absolvējis Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju - maģistrantūras programma  - “Mūzika”, specializācija - diriģēšanas pedagogs; bakalaura programma - „Mūzikas pedagoģija”, specializācija – kora diriģēšana;
paralēli - studijas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, studiju programma „Tiesību zinātņu bakalaurs”.
Kendriks Lamārs

Privātā dzīve

2015. gada aprīlī Lamārs saderinājās ar savu draudzeni Vitniju Elfordi. Kendriks ir NBA spēlētāja Nika Janga brālēns.
Cūkāpši

Cūkāpšu sugu salīdzinājums

Tibetas cūkāpsis (Arctonyx albogularis) ir vidēji liels āpsis, ar plušķainu kažoku. Tas ir plaši izplatīts mērenā klimata Āzijā, sākot ar Tibetu un Himalaju reģioniem un beidzot ar Ķīnas austrumiem un dienvidiem. Cūkāpsis (Arctonyx collaris) ir ļoti liels āpsis, tas ir ne tikai lielākais āpsis cūkāpšu ģintī, bet arī vislielākais āpsis pasaulē. Tā kažokam ir īsāks matojums, un tas ir izplatīts Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Indijas austrumiem līdz Birmai, Taizemei, Vjetnamai, Kambodžai un Laosai. Indijas austrumos un iespējams Ķīnas dienvidos viens otram blakus dzīvo gan mazākais cūkāpsis Arctonyx albogularis, gan milzis Arctonyx collaris. Fosiliju pētījumi liecina, ka abi ir dzīvojuši viens otram blakus jau pleistocēnā. 
Vismazākais cūkāpšu ģintī ir Sumatras cūkāpsis (Arctonyx hoevenii), tā kažoks ir ļoti tumšā krāsā un tā izplatība ir pilnīgi atrauta no pārējiem cūkāpšiem. Mazais cūkāpsis ir endēmisks Sumatras salai, un uz dienvidiem, sākot ar Sunda rifu Taizemes pussalā, nedzīvo neviens cits cūkāpšu ģints (Arctonyx) pārstāvis.
Jaunbornes kapela

Jaunbornes kapela ir stabveida kapela, kas atrodas Daugavpils novada Salienas pagasta Jaunbornes ciemā. Atrodas netālu no Jaunbornes katoļu baznīcas.  Mazo arhitektūras formu arhitektūras piemineklis.
Kādu laiku nišā atradies arī krucifikss, tāpēc nereti šī kapela tiek dēvēta par krucifiksu, kas nav pareizi. Kapela uzbūvēta 1907. gadā, pēc citiem avotiem tā šeit bijusi jau agrāk ap 1861. gadu. 1975. gadā pie kapelas nogāzies liels koks, neskardams kapelu.

Raksturojums

Tā ir 2 x 1,5 x 2 metrus liela ķieģeļu mūra celtne ceļa malā ar divslīpu cinkota skārda jumtu. Tā ir būvēta uz laukakmens, kura virszemes izmēri ir 3,6 x 2,5 x 0,9 metri. Akmeni daudzi uzskatīta par senču upurakmeni. Tā ir stabveida kapelu tipa kapela, kas izskatās kā mūra stabs ar nišu, kurā atrodas Jaunavas Marijas pastāvīga palīga glezna koka rāmī. Tā ir izbalējusi. Uz rāmja uzraksts poļu valodā: 1907. g. 15. oktobrī. Tālāk lūgums Dievmātei, lai dod veselību. Zem nišas atrodas misiņa skārda plāksne ar uzrakstu poļu valodā "Matko Boska Nìeustajacej Pomocy Mòdl sìę za Nami" (Zem Tava patvēruma).  Atrodas spēcīgā āderu krustpunktā

Leģendas

Par kapelas izcelsmi radušās divas leģendas.
 Viena leģenda:

"1907. gadā, dienas laikā, kādam zemniekam uzbrukuši ļaundari, lai to noslepkavotu. Tam laimējies izbēgt. Ļaundari lielā niknumā metās to gūstīt Zemnieks, bēgot nespēkā pakritis pie lielā akmens un saprazdams, ka ļaundari viņu tūlīt panāks, sācis skaitīt lūgšanu "Zem tava patvēruma". Ļaundari zemnieku neievērojuši paskrēja garām, jo acu priekšā it kā arvien redzējuši skrejošo zemnieku. Zemnieks, pateicībā par izglābšanos no drošas nāves, uzcēlis Dievmātei šo kapelu."
  Otra leģenda:

"Kapelu uzbūvējusi Jaunbornes muižniece Savicka sava vīra piemiņai, kas pazudis poļu sacelšanās laikā 19.gadsimta beigās. 1975. gadā pie šīs kapelas nogāzās liels koks, kas kapelu neskāra. Bioenerģētikas un rīkstniecības speciālists I.Vīks apsekojis šo vietu un konstatējis, ka pamatakmens atrodas spēcīgu āderu krustpunktā. Ņemot vērā šo faktu, ka arī, to, ka  akmens tuvumā ir avotainas vietas un dažus simtus metru no krucifiksa joprojām darbojas diezgan spēcīgs avots (pie Jaunbornes baznīcas), var izvirzīt hipotēzi, ka te ir bijusi sena svētvieta. Līdzīgi ka citviet Latvijā, lai izskaustu pagānismu, šādās svētvietās bieži tika novietoti kristietības  simboli -  krusti, krucifiksi, kapelas, vai pat celti dievnami."
Latvijas futbola izlase 2004. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā

Laika posmā no 2002. gada septembra līdz 2003. gada novembrim Latvijas futbola izlase piedalījās 2004. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā. Finālturnīrs norisinājās 2004. gada jūnijā un jūlijā Portugālē.
Latvijas izlase tika ielozēta kvalifikācijas turnīra 4. apakšgrupā kopā ar Zviedriju, Poliju, Ungāriju un Sanmarīno.
Šajā kvalifikācijas ciklā Latvijas izlase piecu komandu konkurencē ieņēma 2. vietu, iekļūstot izslēgšanas turnīrā - pēdējā kārtā pirms Eiropas čempionāta finālturnīra. Izslēgšanas turnīrā divus spēļu summā Latvijas izlase pārspēja Turcijas izlasi, pirmoreiz savā vēsturē iekļūstot Eiropas čempionāta finālturnīrā.
Jaunrauna

Vēsture

1935. gadā Jaunraunas pagastā dzīvoja 689 iedzīvotāji (t.sk. 97.2% latviešu, 7 poļi, 5 vācieši un četri krievi) Pagasta platība 1935. gadā bija 4002 ha. Pagastam bijis savs pagasta nams, pagasta skola, kapsēta, no valdības apstiprināta Savstarpējā uguns apdrošināšanas biedrība, dziedāšanas un mūzikas biedrība “Dziesmu koris”, dramatiskais pulciņš.
Divus gadus pēc dziedāšanas un mūzikas biedrības dibināšanas (1879. gads), Jaunraunā tika atvērta arī bibliotēka. To pēc kāda laika pārņēma Jaunraunas lauksaimniecības biedrība, kas pagastā atbildēja par kultūras dzīvi — pagasta namā tika iekārtota skatuve, rīkotas teātra izrādes, kā arī veicināta sadarbība ar kaimiņu kultūras biedrībām.

Jaunraunas muiža

Jaunraunas muiža agrākos laikos bija Raunas pilsmuižas pusmuiža. 1775. gadā Krievijas impērijas ķeizariene Elizabete to dāvināja grāfam Ņikitinam Trubeckojam. Vairākas reizes tikusi pārdāvināta, 1896. gadā to mantoja gvardu leitnanta Augusta Joahima fon Pandersa dēls Nikolajs fon Panders.
Muižas kungu nams celts 19. gadsimtā. Tas tika uzskatīts par vienu no izcilākajiem klasicisma stila muižu paraugiem Cēsu rajonā.
Muižā 20. gadsimta astoņdesmitajos gados uzsākta restaurācija, taču tā netika pabeigta un šobrīd muižas kungu māja ir kritiskā stāvoklī.
Kā vēsta vēstures liecības, Jaunraunas muižai piederējušas divas pusmuižas — Kārļkalna un Pētermuiža, ūdens dzirnavas (Lankas dzirnavas), dēļu zāģētava ar ūdens spēku, miltu maltuve un materiālu veikals muižas krogā.

Piemineklis Latvijas karavīriem

1924.gada 24.augustā Jaunraunas kapsētā atklāja pieminekli sešiem cīņās pret landesvēru kritušajiem (1919.gada 22.jūnijā) 5.Cēsu kājnieku pulka karavīriem. Piemineklim līdzekļus savāca toreizēja Jaunraunas pagasta sabiedrība, bet tā autors ir Rīgas akmeņkalis Teicis. Piemineklis ir no granīta, stilizēta ozola stumbra veidā, kura strupi nocirsto virsotni vainago pietēstus ozola zarus imitējošs krusts. Pieminekļa stumbrā ieslīpēta plāksne ar tekstu: "Par Latvijas neatkarību kritušiem 1919.G. 22. VI Cēsu kājnieku pulka kareivjiem, Jaunraunas pagasts". Tā atklāšanā piedalījās Latvijas Armijas komandiera štāba priekšnieks ģenerālis Jānis Buivids un pieminekli iesvētīja Cēsu draudzes mācītājs Pēteris Apkalns.

Piemiņas vieta represētajiem

2000. gada 14. jūnijā Jaunraunā tika atklāta piemiņas vieta represētajiem ciema iedzīvotājiem. Tēlnieces G.Grundmanes izveidotajā piemiņas vietā izvietoti laukakmeņi ar to māju nosaukumiem, kuru iedzīvotāji tika izsūtīti. Padomju okupācijas varas iestādes 1941. gadā no Jaunraunas izsūtīja 7 iedzīvotājus, bet 1949. gadā — 40 iedzīvotājus.
Skaistas baznīca

Vēsture

Skaistas pirmais koka dievnams tika uzbūvēts 1778. vai 1788. gadā par prāvesta Žebrovska līdzekļiem. Līdz Rīgas bīskapijas nodibināšanai Skaistas baznīca bija Krāslavas baznīcas filiālbaznīca. 1914. gadā šo dievnamu izjauca un pārveda uz 3 km attēluma esošo Geibu sādžu, kur to uzbūvēja no jauna, jo tur bija vairāk katoļu. Pirmā Pasaules kara laikā baznīca nodega. Tagadējo dievnamu nodegušās baznīcas vietā uzcēla 1920. — 1921. gadā prāvesta Šiksneļa darbības laikā.

Eksterjers

Baznīca celta uzkalnā, tā ir krustveidīgi celta guļbūve, 25 metrus gara un 15 metrus plata celtne ar kvadrātveidīgiem, bez tradicionālā ovālā virsloka logiem. Vidējā nava ir apmēram 10 metrus augsta, kuras sānos ir piebūvētas divas zemākās sānu navas. No ārpuses ēka apšūta koka dēļiem, pie ieejas virs jumta ir zems četrstūrains tornītis ar dzelzs krustu. Jumts ir noklāts ar cinkotu skārdu. Presbitērija kreisajā pusē ir piebūvēta sakristeja. Ārdurvis celtnei atrodas no gala, sāniem un sakristejas. Baznīcu ietver dārzs, kurā aug lapu koki un ir prāvesta Staņislava Broča kaps. Dārzu nenoslēdz žogs, bet sakrauti akmeņi žoga veidā. Dievnama priekšā ir ieejas vārti ar diviem mūra stabiem, virs kuriem izbūvēta koka, ar dēļiem apšūta daļa, kur ierīkots neliels zvanu tornis.

Interjers

Dievnamam ir koka griesti un grīda, un lēzeni segti griesti. Kora telpas, kurās atrodas harmonijs, balstās uz diviem pīlāriem. Baznīcā ir trīs ozolkoka altāri. Lielajā altārī ir Jaunavas Marijas debesīs uzņemtās glezna, labās puses altārī ir Svētā Jura un Svētā Antona gleznas, bet kreisajā — Svētās Terēzijas no Avilas glezna. Aplūkojami ir divi lieli ozolkoka konfesionāli un kvadrātveidīgs ambons. Dievnamam ir neliela, paškalta monstrance.

Draudze

Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Sākumā, kamēr Skaista bija Krāslavas filiālbaznīca, to apkalpoja Krāslavas misionāri — lazaristi, bet vēlāk laicīgie priesteri. Patstāvīga draudze izveidojās 1920. gadā. Draudzei ir astoņas kapsētas — Bebrišu, Skradeļu, Bogdānu, Skaistas, Vēveru, Čenčupu, Luņu un Stolu.

Draudzes lielākie svētki

Draudzes lielākie svētki un atlaidas ir Svētā Antona diena — 40 stundas, Svētā Jura diena, Svētās Terēzijas no Avilas diena.
2018. gada FIFA Pasaules kausa fināls

Stadions

Spēle norisinājās Lužņiku stadionā Maskavā. Par fināla norises vietu Lužņiku stadions tika apstiprināts FIFA izpildkomitejas sēdē, kas notika 2012. gada 4. decembrī Tokijā, Japānā.
Stadionā tika aizvadītas vēl sešas finālturnīra spēles, ieskaitot atklāšanas maču starp Krieviju un Saūda Arābiju. Pirms FIFA Pasaules kausa stadions tika atjaunots. Tas ir UEFA 4. kategorijas stadions, tā ietiplība Pasaules kausa laikā bija 78 011 skatītāju vietas.
Džons Frušante

Bērnība un jaunība

Frušante ir dzimis Kvīnsā, Ņujorkā, 1970. gada 5. martā.  Frušantes ģimene pārvācās uz Tūsonu Arizonas štatā un vēlāk uz Floridu. Pēc vecāku šķiršanās viņš ar māti pārcēlās uz Santamoniku Kalifornijā.
Vienpadsmit gadu vecumā sāka iepazīt tādu ģitāristu kā Džefa Beka (Jeff Beck), Džimija Peidža (Jimmy Page), Deivida Gilmora (David Gilmour) un Džimija Hendriksa mūziku. 1984. gadā viņš pirmo reizi dzirdēja par Red Hot Chili Peppers, kad viņa ģitāras skolotājs piedalījās atlasē uz grupas ģitārista vietu. Sešpadsmit gadu vecumā pameta skolu, lai nodarbotos ar mūziku un pārvācās uz Losandželosu
Korijs Mērfijs

Spēlētāja karjera

Pēc vairākām NCAA aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Mērfijs sāka Eiropā, 2001.—02. gada sezonā spēlējot SM līgas kluba Espo "Blues" rindās. 2003.—04. un 2004.—05. gada sezonas Mērfijs aizvadīja Tamperes "Ilves" rindās, taču 2005.—06. gada sezonā spēlēja Šveices hokeja līgas kluba HC Fribourg-Gotteron sastāvā. 2006.—07. gada sezonā aizsargs atgriezās Somijā, sezonu aizvadot Helsinku HIFK rindās un izcīnot ne vien līgas labākā aizsarga, bet arī sezonas vērtīgākā spēlētāja balvu.
2007. gada vasarā Mērfijs noslēdza divu gadu līgumu ar NHL klubu Floridas "Panthers". 2008.—09. gada sezonā traumas dēļ "Panthers" rindās Mērfijs aizvadīja tikai septiņas spēles. 2009. gada janvārī viņu no neaizsargāto spēlētāju saraksta izvēlējās Tampabejas "Lightning", tās sastāvā noslēdzot sezonu, bet 2009.—2010. gada sezonā Mērfijs spēlēja Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.
2010. gadā hokejists atgriezās Eiropā, divas sezonas aizvadot Šveices hokeja līgas kluba Cīrihes "Lions" rindās, taču tad pievienojās KHL klubam Minskas "Dinamo". 2013. gada pavasarī Mērfijs noslēdza divu gadu līgumu ar Zviedrijas Elitsērijas klubu Vekšes "Lakers".
Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2007. gada Pasaules čempionātā, tajā kopā ar izlasi izcīnot čempionu titulu.
Somijas komunistiskā partija

Vēsture

1918. gada janvārī Somijas sociāldemokrātiskās partijas radikāli kreisi noskaņotais spārns Somijā sarīkoja valsts apvērsumu un izraisīja pilsoņu karu. Sarkanie tiek sakauti un patvērās Padomju Krievijā. Somu kreisie 1918. gada 29. augustā Maskavā nodibināja Somijas komunistisko partiju. Pirmais partijas priekšsēdētājs bija Irje Sirola. Somijā komunistiskā partija bija aizliegta.
1920. gada 31. augustā Petrogradā notika uzbrukums partijas mītnei Kūsinena klubā, kuru rīkoja ar partijas darbību neapmierināta opozīcija. Tika nogalināti astoņi cilvēki un 10 ievainoti.
1920. gadā par SKP priekšsēdētāju kļuva Kullervo Manners. 1930. gados, kad Somijā aktivizējās antikomunistiskā Lapua kustība, tika kritizēta komunistu partijas vadība. 1934. gada maijā Manneru atstādināja no partijas vadības.
Pēc Turpinājuma kara beigām 1944. gadā PSRS spiediena rezultātā SKP darbība somijā tika legalizēta. Tā iekļāvās Somijas Tautas demokrātiskajā līgā, kas piedalījās parlamenta vēlēšanās.
Ienākuma nodoklis

Ienākuma nodoklis ir nodoklis, ar ko apliek fizisku vai juridisku personu gūtos ienākumus. Nodokļu sistēma Latvijā balstās uz Latvijas Republikas Saeimas pieņemto likumu Par nodokļiem un nodevām, kurš tika pieņems 1995. gada 2. februārī, un stājās spēkā tā paša gada 1. aprīlī. Kopumā pēc likuma ir noteikti 15 dažāda veida nodokļi kuri veido Latvijas nodokļu un nodevu sistēmu  tajā ieskaitot divu veidu ienākumu nodokļus — iedzīvotāju ienākuma nodoklis (IIN), un uzņēmumu ienākumu nodoklis (UIN). 2017. gada valsts budžeta izstrādes likumprojektā, ienākuma nodoklis sastādīja 800 274 400 eiro no kopējā Latvijas 2017. gada budžeta.

Uzņēmumu ienākuma nodoklis

Uzņēmuma ienākuma nodoklis tiek iekasēts no uzņēmumu peļņas vai zaudējumiem. 2017. gadā UIN likme bija 15%. Pašlaik spēkā esošais Saeimas pieņemtais likums Par uzņēmumu ienākuma nodokli zaudēs savu spēka esamību no 2018. gada 1.janvārī. Pēc Ministru Kabineta pieņemtajiem likuma grozījumiem, no 2018. gada uzņēmumu reinvestētajai peļņai UIN likme netiks piemērota. Uzņēmumu ienākumu nodoklis tiks iekasēts gadījumos, kad uzņēmumi izmantos dividendes vai veiks naudas izmaksas, kas vērstas uz peļņas sadali.
Tamāra Čistjakova

Biogrāfija

Kazaņas šaha skolas audzēkne. Sekmīgi pārstāvējusi Krieviju Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījusi sešas medaļas: divas zelta (2000. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionāta U14 vecuma grupā; 2002. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionāta U16 vecuma grupā), divas sudraba (1996. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionāta U10 vecuma grupā; 1998. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionāta U14 vecuma grupā) un divas bronzas (1996. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionāta U10 vecuma grupā; 1997. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionāta U12 vecuma grupā).
2003. gadā Serpuhovā uzvarējusi Krievijas sieviešu šaha čempionāta 1. līgas turnīrā. 2004. gadā Stambulā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules studenšu šaha čempionātā aiz Jevgeņijas Ovodas un Joannas Dvorakovskas. 2006. gadā atkārtoti uzvarējusi Krievijas sieviešu šaha čempionāta 1. līgas turnīrā, kā arī dalījusi otro vietu Jeļizavetas Bikovas memoriālā Vladimirā.
Sapņu tālumā

Sapņu tālumā ir Emīla Dārziņa jauktā kora dziesma ar Aspazijas dzejoļa (1904) vārdiem, kas atskaņota 1926. gada Sesto vispārējo latviešu dziedāšanas svētku koncertā. 
Līdzīgi kā Emīla Dārziņa "Mēness starus stīgo" tās divtaktu tematiskais kodols jauktā 5/4 taktsmērā saglabājas visas dziesmas laikā, no trīsbalsīga salikuma sasniedzot sešbalsīgu spēcīgajā kulminācijā noslēgumā.

Dziesmas raksturojums

Dziesma pieder individuālās lirikas žanram, kurā iekļaujas vēl otrs Dārziņa kordarbs "Mēness starus stīgo" un ar tiem pašiem Aspazijas tekstiem komponētās Vītola solo dziesmas. Pēdējais gan savā laikā Dārziņu rāja par šo tekstu izvēlēšanos kordziesmai, kas "..neskatoties uz labi izdevušos mūziku", tomēr "..nenoliedzams aistētisks pārpratums", taču arī Vītols pats savos kordarbos, kad balādisku tekstu sāka trūkt, tīri individuālajai lirikai gluži garām nespēja paiet. 
Dziesmusvētku vēsturnieks Valentīns Bērzkalns rakstīja, ka dziesma "Sapņu tālumā" ir transcendentālākā visu 16 šā autora kordarbu vidū un tajā visspilgtāk parādās Dārziņa romantiķa daba. Nekur citur Dārziņa mūzikā, izņemot varbūt vienīgi "Rezignāciju", nejūtam tik spilgti romantiķiem raksturīgās "pasaules sāpes", kā šai jaunās skaņās ietērptajā Aspazijas dzejolī. To pašu tekstu solo balsij tika komponējis arī Vītols, un tīri muzikāli Vītola dziesma ir neapšaubāmi dziļāka, tāpat tehniski smalkāka, taču plašākam lasītāju pulkam tā stāvējusi tālāk. Dārziņa izteiksmes līdzekļi bija rudimentārāki, bet viņa mūzai netrūka īstas sirsnības, pat vaļsirdības, ar ko tad arī izskaidrojama Dārziņa lielā popularitāte tautā, kas nav mazinājusies vēl šobrīd.
Latvijas futbola izlase 2011. gadā

Spēles

 Latvija: 12. Andris Vaņins — 3. Oskars Kļava, 5. Vitālijs Smirnovs, 13. Kaspars Gorkšs (K), 4. Ritus Krjauklis — 8. Aleksandrs Cauņa, 18. Maksims Rafaļskis, 16. Artis Lazdiņš, 10. Andrejs Rubins (14. Andrejs Perepļotkins 71') — 17. Artjoms Rudņevs (11. Ģirts Karlsons 78'), 9. Māris Verpakovskis (15. Daniils Turkovs 67').
 Latvija: 12. Andris Vaņins — 4. Ritus Krjauklis, 6. Deniss Ivanovs, 13. Kaspars Gorkšs (K), 3. Deniss Kačanovs — 11. Ivans Lukjanovs, 15. Maksims Rafaļskis (18. Jurijs Žigajevs 58'), 16. Artis Lazdiņš, 10. Andrejs Rubins (14. Andrejs Perepļotkins 57') — 9. Māris Verpakovskis (8. Daniils Turkovs 73'), 17. Artjoms Rudņevs.
 Latvija: 12. Andris Vaņins — 3. Oskars Kļava, 6. Deniss Ivanovs, 13. Kaspars Gorkšs (K), 4. Ritus Krjauklis — 10. Aleksejs Višņakovs (15. Ritvars Rugins 71'), 7. Artis Lazdiņš, 9. Maksims Rafaļskis (18. Jurijs Žigajevs 28'), 14. Andrejs Perepļotkins (5. Edgars Gauračs 60'), 8. Aleksandrs Cauņa — 11. Artjoms Rudņevs.
 Latvija: 12. Andris Vaņins — 3. Oskars Kļava, 6. Deniss Ivanovs (K), 2. Pāvels Mihadjuks, 4. Ritus Krjauklis — 10. Ritvars Rugins, 5. Artis Lazdiņš, 9. Jurijs Žigajevs (18. Daniils Turkovs 86'), 8. Aleksandrs Cauņa (16. Igors Tarasovs 79') — 7. Edgars Gauračs (14. Andrejs Perepļotkins 71'), 11. Artjoms Rudņevs (1. Deniss Romanovs 90'+4).
 Latvija: 12. Andris Vaņins — 3. Oskars Kļava, 6. Deniss Ivanovs, 13. Kaspars Gorkšs, 4. Ritus Krjauklis — 7. Ivans Lukjanovs (14. Andrejs Kovaļovs 64'), 2. Igors Stepanovs (10. Jurijs Žigajevs 5'; 16. Vitālijs Smirnovs 71'), 5. Aleksandrs Fertovs (15. Oļegs Laizāns 78'), 8. Aleksandrs Cauņa — 11. Artjoms Rudņevs (17. Edgars Gauračs 61'), 9. Māris Verpakovskis (18. Vladislavs Kozlovs 71).
 Latvija: 12. Andris Vaņins — 3. Oskars Kļava, 6. Deniss Ivanovs, 13. Kaspars Gorkšs (K), 4. Ritus Krjauklis — 10. Aleksejs Višņakovs, 5. Aleksandrs Fertovs, 8. Aleksandrs Cauņa, 7. Artis Lazdiņš (15. Oļegs Laizāns 88'), 11. Ivans Lukjanovs — 9. Māris Verpakovskis (17. Edgars Gauračs 77').
 Latvija: 12. Andris Vaņins — 3. Oskars Kļava, 6. Deniss Ivanovs (K), 2. Pāvels Mihadjuks, 4. Ritus Krjauklis — 10. Aleksejs Višņakovs (18. Jurijs Žigajevs 83'), 5. Aleksandrs Fertovs, 8. Aleksandrs Cauņa, 7. Oļegs Laizāns, 11. Ivans Lukjanovs — 9. Māris Verpakovskis (16. Artjoms Rudņevs 68').