google/wiki40b huggingface dataset:
1978. gada FIFA Pasaules kauss

Turnīra gaita

Turnīra formāts bija tieši tāds pats kā 1974. gada čempionātā. Finālturnīrā piedalījās 16 izlases, kas tika sadalītas četrās grupās katrā pa četrām komandām. No katras grupas 2. kārtā iekļuva 2 spēcīgākās izlases. Otrajā kārtā 8 komandas tika sadalītas 2 grupās. Abu grupu spēcīgākās komandas tikās finālā, bet 2. vietu ieguvējas cīnījās par 3. vietu čempionātā. Lielākais pārsteigums grupu turnīrā bija Peru izlases lieliskais sniegums, kā rezultātā Peru izcīnīja uzvaru savā apakšgrupā. Turnīra otrajā posmā iekļuva visas favorītkomandas. Par uzvarētāju 2. kārtas A grupā kļuva Nīderlande, kas cīnījās neizšķirti ar VFR, bet uzvarēja itāļus un austriešus. Otro vietu A grupā ieņēma Itālija. Savukārt B grupā, kurā spēkiem mērojās 3 Dienvidamerikas komandas Argentīna, Brazīlija un Peru, kā arī poļi, uzvarēja Argentīna, kas apsteidza 2. vietas ieguvējus brazīļus labākas vārtu starpības dēļ, kas tika iegūta sagraujot peruāņus ar 6-0.
Spēlē par trešo vietu tikās Brazīlija pret Itāliju; brazīļi uzvarēja ar 3-0. Finālspēlē tikās laukuma saimnieki Argentīnas izlase pret iepriekšējā čempionāta finālistiem Nīderlandi. Spēles pamatlaiks beidzās neizšķirti 1-1, bet pagarinājumā Argentīna guva 2 bezatbildes vārtus, uzvarot spēlē ar 3-1 un pirmo reizi kļūstot par Pasaules čempioniem. Finālspēlē 2 vārtus mājinieku labā guva čempionāta rezultatīvākais futbolists Mario Kempess.

Spēle par 3. vietu

24. jūnijs - Buenosairesa
 Brazīlija 2-1 Itālija
Gadimes ala

Apraksts

Alu izveidojuši karsta procesi marmorā, kas notiek samērā reti. Pirms atvēršanas tā bija gandrīz pilnībā aizpildīta ar dubļiem un dūņām. Daudzi alas atzarojumi vēl nav iztīrīti, tāpēc tie nav arī izpētīti. Zināmo koridoru kopējais garums ir aptuveni 1260 metri, un to platība — 1350 m². Zemākajos līmeņos ir vairāk nekā 25 pastāvīgie ezeri, kuru dziļums sasniedz 10 metrus. Alas koridoros sastopami daudz stalaktīti un stalagmīti. Šeit jūs varat atrast arī lielus, līdz 30 cm garus aragonīta kristālus, kas aug visos virzienos.
Ieeju Gadimes alā 1966. gadā atklāja vietējais iedzīvotājs Ahmets Diti, kas griezis akmeņus savas mājas pagalmam, un nejauši ieraudzīja kvēlojošu caurumu klintī. Pēc tuvākas izpētes viņš bija pārsteigts, ka spīdums radies no alas, kas pilna ar kristalizētiem stalagmītiem. Apmeklētājiem ala tika atvērta 1976. gadā.
Pestova

Vēsture

Pilsēta radās 1918. gadā ap izbūvēto staciju dzelzceļa līnijā. 1914. gadā pie pilsētas atklāja kokrūpniecības uzņēmumu, kurš laika gaitā ievērojami paplašināja ražošanu, nodarbinot ievērojamu skaitu pilsētas iedzīvotāju.
Hosē Araisa

Biogrāfija

No 1920. gadu beigām līdz 1940. gadiem bijis viens no Meksikas spēcīgākajiem šahistiem. Daudzkārtējais Meksikas šaha čempionātu uzvarētājs, pēdējo reizi šādu panākumu guvis 1957. gadā. Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībnieks.
1928. gadā Hāgā Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs dalījis 12.-14. vietu (uzvarēja Makss Eive).
1932. gadā Mehiko organizējis pirmo starptautisko šaha turnīru Meksikā, kurā pats ieņēmis 3. vietu aiz Aleksandra Aļehina un Isaka Keždena.
Autoceļš P87

Vēsture

2015. gada 29. janvārī tika izsludināts konkurss par posma Ziedi—Aizkraukle (76,4—78,5 km) pārbūvi.
Dāvids Hilhens

Dzīvesgājums

Dzimis 1561. gada 9. novembrī Rīgas brīvpilsētas tirgotāja Hansa Hilhena un viņa sievas Katrīnas, dzimušas Kalbas, ģimenē. No 1580. gada studēja jurisprudenci Tībingenes, Heidelbergas un Ingolštates universitātēs, kur nodibināja ciešas saites ar Polijas un Lietuvas augstākās aristokrātijas pārstāvjiem, pēc studijām apceļoja Eiropas valstis un darbojās Polijas-Lietuvas kopvalsts lielkanclera Jana Zamoiska (Jan Zamoyski) kancelejā.
Pēc atgriešanās dzimtenē Kalendāra nemieru laikā 1585. gadā Hilhens kļuva par Rīgas rātes sekretāru, piedalījās Rīgas sūtniecībās Varšavā un Viļņā, t.sk. kā starpnieks palīdzēja nogludināt nemieru izraisīto spriedzi un noslēgt Severīna dienas izlīgumu (Severini-Vertrag), kas izbeidza Kalendāra nemierus, saglabāja pilsētas agrākās privilēģijas un panāca izlīdzinājumu starp Rīgas rāti no vienas puses un Lielo un Mazo ģildēm no otras puses.
1587. gadā apprecējās ar tirgotāja Hansa Krumhauzena (Krummhausen) meitu Katrīnu. Pēc Dāvida Hilhena uzaicinājuma 1588. gadā Nikolajs Mollīns pārcēla savu grāmatu spiestuvi no Holandes uz Rīgu, kur iespieda Rīgas rāti atbalstošus rakstus. 1589. gadā Hilhenu ievēlēja par pilsētas sindiku (Stadtsyndikus). Pēc viņa ierosmes no Reformācijas laikā katoļu klosteros un skolās konfiscētajām grāmatām izveidoja Rīgas pilsētas bibliotēku, tāpat viņš dibināja Rīgas bāriņu tiesu, piedalījās Rīgas Domskolas un rātes kancelejas reformēšanā.
Polijas-Lietuvas valdnieks Sigismunds III Vāsa 1593. gadā viņam piešķīra dzimtīpašumā Daugavas salu, kas vēlāk tika nodēvēta par Iļķēnsalu.
Pēc poļu-zviedru kara sākuma 1600. gadā viņa vietnieks Jakons Godemans (Godemann) apsūdzēja Hilhenu valsts nodevībā, viņš bija spiests bēgt pie saviem draugiem uz Lietuvu. Tā kā viņš neatbildēja uz pavēstēm un neieradās uz tiesu Rīgā, Hilhenam piesprieda nāves sodu un atņēma īpašumus. Viņš iestājās Polijas-Lietuvas karaspēkā, kopā ar saviem draugiem Janu Zamoiski un Jirgenu Fārensbahu (Farensbach) piedalījās kaujās pret zviedriem, 1602. gadā piedalījās kaujā pie Vīlandes. 1605. gadā no Rīgas padzina viņa ienaidnieku Godemani, 1609. gadā ķēniņš Sigismunds III Hilhenu reabilitēja un formāli atjaunoja amatā gan viņu, gan viņa sievastēvu Rīgas birģermeistaru Franci Nīenštedi (Nyenstede, miris 1622).
Tomēr Rīgā viņš vairs neatgriezās un mira 1610. gada martā Zamoisku dzimtmuižā Orisovā (Orissowo) pie Varšavas. Viņa mirstīgās atliekas pārveda uz Rīgu un apglabāja dzimtas kapā.
Rēzekne II

Vēsture

Stacija atklāta 1901. gadā. 2006. gada 17. martā, attīstot Austrumu—Rietumu dzelzceļa koridoru, tika atklāts Rēzekne II vagonu pieņemšanas parks, kuras būvniecības izmaksas kopumā bija 10,2 miljoni eiro.
23. decembris

23. decembris ir gada 357. diena pēc Gregora kalendāra (358. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.
1976. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

1976. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā notika Ostuni, Itālijā, 5. septembrī. Čempionāts sastāvēja tikai no grupas brauciena vīriešiem un sievietēm, jo tajā pašā gada notika Monreālas Olimpiskās spēles. Tas bija 43. Pasaules čempionāts.
Dzīvnieku aizstāvības ētika

Dzīvnieku aizstāvības ētika ir tā kopumā dēvē dažādos dzīvnieku interešu aizstāvības virzienus. Pazīstamākie no tiem ir dzīvnieku labturības un dzīvnieku tiesību virzieni. Tos vieno uzskats, ka līdzšinējā cilvēku izturēšanās pret dzīvniekiem kā pret lietām nav ētiski pieņemama un tāpēc to ir jāmaina. Taču veidos, kā katra pieeja iztēlojas šīs pārmaiņas un pamato nepieciešamību pēc tām, pastāv būtiskas atšķirības.
Šos ētikas virzienus iespaidojusi gan to filosofu darbība, kas piedāvājuši jaunus skatījumus uz dzīvniekiem, gan pētījumi mūsdienu dabaszinātnēs, kas liecina, ka dzīvnieki ir justspējīgas būtnes ar kompleksu pasaules uztveri. 
Šie ētikas virzieni aplūko veidus, kā jaunos skatījumus un zinātniskos atklājumus iestrādāt cilvēku līdzšinējā attieksmē pret dzīvniekiem. Tie jautā par to, vai dzīvniekus joprojām drīkstam uzlūkot kā lietas, mehānismus, instrumentus, preces, resursus utt. Izplatīts ir arī viedoklis, ka visām justspējīgām būtnēm piemīt no cilvēkiem neatkarīga pašvērtība un ka pret to interesēm jāizturas ar cieņu.

Vēsture

Kaut arī jautājums par cilvēka un dzīvnieka nošķīrumu epizodiski ticis aplūkots jau sen, tikai 20. gadsimta otrajā pusē sāka notikt pirmās publiskās diskusijas un tika publicēts aizvien vairāk šai tēmai veltītu grāmatu un rakstu. Par tēmas aktualitāti mūsdienās liecina, piemēram, kāda dzīvnieku morālā statusa tēmai veltītu tekstu bibliogrāfija, kurā minēti tikai 94 darbi, kas tapuši laikā no mūsu ēras sākuma līdz 1970. gadam un 240 darbi, kas tapuši no 1970. gada līdz 1988. gadam.

Citas pieejas

Dzīvnieku aizstāvības diskusijās pastāv arī "dziļās ekoloģijas" pieeja, kaut arī tā koncentrējas uz antropocentrisma kritiku kopumā. Tā pauž uzskatu, ka cilvēks tāpat kā citas sugas ir daļa no vienotas apkārtējās vides, nevis kaut kas pārāks, pateicoties kādai atsevišķai īpašībai. Šīs pieejas pārstāvji uzskata, ka īpaša vērtība piemīt visai dzīvībai, kas nav atkarīga no cilvēku interesēm.
1981. gada Pasaules čempionāts šahā

1981. gada Pasaules šaha čempionāts notika no 1981. gada 1. oktobra līdz 19. novembrim Itālijas pilsētā Meranā. Tajā uzvarēja pasaules čempions Anatolijs Karpovs, kas mačā par Pasaules čempiona nosaukumu uzvarēja pretendentu Viktoru Korčnoju.
Reģionālo TV programmu ciparu apraide Latvijā

Reģionālo TV programma ciparu apraidē Latvijā ir televīzijas programmu režīms, kurā noteiktā zonā un laika logos virszemes apraidē kanālā LTV7 no 1. februāra raida reģionālās televīzijas.

Izveidošanās

2010. gada martā sākās nesaprašanās starp "Lattelecom" un reģionālajām televīzijām sakarā ar ciparu apraides ieviešanu valstī, jo "Lattelecom" no reģionālajām televīzijām par raidīšanu virszemes televīzijas bezmaksas paketē pieprasīja 50 000 Ls. Nacionālā radio un televīzijas padome rosināja izveidot bezmaksas pakā raidošu nacionālās apraides kanālu ar nosaukumu "Vislatvijas reģionālā televīzIja", kas nozīmētu, ka reģionālo TV raidījumus varētu redzēt visā Latvijā. Jūlijā šis ar programmām TV Jūrmala, Kurzemes Televīzija, Ogres TV, Vidzemes TV un Rēzeknes TV kanāls arī sāka raidīt, tomēr valsts atteicās par viņu maksāt, uzsverot, ka šī kanāla apraidi Latvijā nodrošina komerctelevīzija. Maija beigās Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vadītāja Ingrīda Circene sūtīja Eiropas Savienības kompetentajām institūcijām iesniegumu ar lūgumu ļaut saglabāt reģionālajām televīzijām analogo apraidi līdz 2013. gada 13. decembrim, un vēlāk arī šo piekrišanu saņēma. Jūnija vidū Ventspils, Latgales un Jēkabpils (Vidusdaugavas) televīzija nolēma Lattelecom bezmaksas paketē raidīt testa režīmā, jo saskaņā ar likumdošanu, raidīšana testa režīmā ir bezmaksas. Jūlijā beigās apvienojās Ogres televīzija, Jūrmalas televīzijas programma un Latvijas Ziņu kanāls un tika izveidots Rīgas apriņķa ziņu kanāls, kurš arī tajā dienā sāka raidīt virszemes televīzijas testa režīmā no Zaķusalas TV torņa 70 km rādiusā ap Rīgu, kas nozīmē, ka sāk pilnībā raidīt Vislatvijas reģionālais televīziju kanāls (valsts atteicās par viņu maksāt).

Jauns risinājums

Latvijas Televīzijai 2011. gada aprīlī radās ideja par trešā nacionālā kanāla izveidi, kur varētu pārraidīt kultūras raidījumus un reģionālās televīziju programmas. Reģionālajām televīzijām bija paredzēts raidīt režīmā "prime time", kas nozīmē, ka atsevišķos laikos var būt paši labākie un interesantākie raidījumi. Tomēr Reģionālo TV asociācijas vadītājs uzskata, ka tās ir tikai baumas.
Ernsts Abe

Biogrāfija

Studējis Jēnas (1857—1859) un Getingenes universitātē (1859—1861), iegūstot doktora grādu. Pēc studijām strādājis Jēnas universitātē par profesoru un no 1877. līdz 1890. gada bijis šīs universitātes observatorijas direktors.
No 1866. gada Abe bija Karla Ceisa smalkmehānikas darbnīcas, kas vēlāk pārtapa par Ceisa optisko instrumentu rūpnīcu, līdzīpašnieks un zinātniskais vadītājs. Kopā ar vācu ķīmiķi Oto Šotu izveidojis stikla rūpnīcu Jēnā.
Zinātniskajā darbībā galvenokārt nodarbojās ar pētījumiem optikā. 1873. gadā Abe izstrādāja teoriju par attēlu veidošanos mikroskopā un 1878. gadā viņš izveidoja pirmo moderno optisko mikroskopu. Vairāku optisko instrumentu, piemēram, Abes refraktometra, ahromata, Abes kondensora izgudrotājs.
Nikolauss fon Himzels

Dzīvesgājums

Dzimis 1729. gadā Rīgā pilsētas ārsta Joahima Gebharda Himzeļa (1701-1751) ģimenē. Cēlies no senas mediķu un aptiekāru dinastijas. Līdz 1747. gadam viņš mācījās Rīgas Domskolā, pēc tam studēja medicīnu Kēnigsbergas un Getingenes universitātēs, kur 1751. gadā ieguva medicīnas doktora grādu par disertācijas darbu De victu salubri ex animalibus et vegetabilibus temporando ārsta un dabaszinātnieka A. Hallera vadībā. 
Pēc studiju beigšanas Nikolajs Himzelis devās piecu gadu ilgā ceļojumā pa Prūsiju, Austriju, Hamburgu, Lībeku, Brēmeni, Holandi, Franciju, Angliju, Šveici, Itāliju, Dāniju, Zviedriju, Pēterburgu (1752-1757), kura laikā pirka grāmatas un dažādus mākslas priekšmetus. Ceļojumu laikā Himzels precīzi dokumentēja pieredzēto,  Latvijas Akadēmiskajā bibliotēkā ir saglabājies pagaidām vēl neizdots manuskripts trīs sējumos.
Pēc atgriešanās dzimtenē 1757. gada pavasarī Himzels strādāja par Rīgas pilsētas ārstu. Miris 35 gadu vecumā no kādas infekcijas slimības Rīgā 1764. gada 10. decembrī.
Nikolajs Himzelis daļu no savas kolekcijas bija saņēmis mantojumā no tēva J.G.Himzeļa un vectēva Nikolaja Martini. Pēc viņa nāves viņa māte Katrīna fon Himzele, pildot dēla vēlējumu, viņa kolekciju uzdāvināja Rīgas pilsētai. Viņa grāmatas tika pievienotas pilsētas bibliotēkai, bet pārējo priekšmetu publiskai apskatei Rīgas rāte 1773. gada 22. februārī Anatomijas teātra telpās Kalēju ielā 34/36 nodibināja muzeju, piešķirot tam Himzela muzeja (Himselsches Museum) vārdu.

Himzela muzeja kolekcija

Vēl mūsdienās saglabājušies ap 100 Himzela muzeja kolekcijas priekšmetu: kaulā grieztas sarkanas un baltas šaha figūras no Tālajiem Austrumiem, opija pīpes, ažūru ornamentu rotāti kokosrieksti no Āfrikas, dažādas eksotiskas figūriņas un senlietas, ievērojamu personu portreti un mākslinieka K.T.Fehhelma (Fechhelm) gleznoti Rīgas skati.
Maģiskie pokera mirkļi

Turnīra struktūra

Lietotāji var kvalificēties turnīram "Maģiskie pokera mirkļi" tiešsaistes pokera turnīros ar tiešsaistes spēļu tīmekļa vietnes bwin.com starpniecību. Kvalifikācija ir iespējama arī ar vairāku partnera tīmekļa vietņu starpniecību.
Katram turnīra "Maģiskie pokera mirkļi" posmam var kvalificēties ne vairāk kā septiņi spēlētāji. Izšķirošais pokera turnīrs tiek pārraidīts televīzijā. Turnīra uzvarētājs kvalificējas turnīra "Maģiskie pokera mirkļi" lielajam finālam.

Galvenā balva

Galvenā balva ir vieta bwin profesionālo pokera spēlētāju komandā. Vieta bwin pokera komandā ir $100,000 vērta, un tā iekļauj dalību visnozīmīgākajos starptautiskajos pokera turnīros (piemēram, WSOP, WPT). Tādējādi turnīra uzvarētājs uz gadu kļūst par profesionālu pokera spēlētāju un iegūst tiesības piedalīties šajos prestižajos turnīros. Atšķirībā no citu pokera pakalpojumu sniedzēju piedāvātajiem sponsorētajiem līgumiem spēlētājiem, kuri iegūst naudas balvas šajos turnīros, nav jāatmaksā daļa laimesta.

"Maģiskie pokera mirkļi" televīzijas raidījums

Katrā turnīra "Maģiskie pokera mirkļi" posmā tiek ierakstīts televīzijas raidījums, ko pēc tam pārraida visā pasaulē. Raidījumā ir atspoguļotas spēlētāju sekmes katrā no septiņiem turnīra "Maģiskie pokera mirkļi" posmiem, kā arī iekļauti televīzijas studijā filmētie materiāli. Šis pokera turnīra koncepcijas aspekts ir ļoti svarīgs, jo daudziem pokera spēlētājiem iespēja spēlēt pokeru televīzijas kameru priekšā ir ļoti vilinoša.

Dažāda pieredze

Turnīra "Maģiskie pokera mirkļi" galvenais mērķis ir apvienot pokeru ar dažādiem sporta pasākumiem. Pokera dalībniekiem nedēļas nogalē ir pieejami ekskluzīvi piedāvājumi (piemēram, biļetes VIP zonā, iespēja tikties ar slaveniem sportistiem utt.), kā arī nepārtraukts dalībnieku atbalsts.
Turnīra "Maģiskie pokera mirkļi" ietvaros pieejamie īpašie piedāvājumi, nevis skaidras naudas balvas, atšķir šo turnīru no citiem tiešsaistes un klātienes pokera turnīriem.

Pokera spēle televīzijas kameru priekšā

Cits vilinošs šā turnīra aspekts ir iespēja pokera spēlētājiem kļūt par pokera raidījuma zvaigznēm. Raidījuma skatītājiem ir iespējams ar pokera galdā iebūvētu videokameru palīdzību vērot visas pokera spēlētāju darbības. Šādi skatītāji var uzmanīgi sekot līdzi spēlētājiem un pamanīt ikvienu viņu kustību.

Profesionālais pokers

Turnīra galvenā balva − tiesības pārstāvēt bwin pokera komandu − dod iespēju turnīra uzvarētājam vienu gadu piedalīties lielākajos pokera turnīros (piemēram, WSOP, WPT). Šajos turnīros parasti ir ļoti augsta dalības maksa. Atšķirībā no citiem sponsorētajiem līgumiem šis līgums nepieprasa spēlētājiem dalīties ar bwin iespējamajā laimestā.
Daudzi pokera pakalpojuma sniedzēji līgumu piedāvā tikai īpašiem spēlētājiem. Turpretim turnīrā "Maģiskie pokera mirkļi" visiem spēlētājiem ir vienādas iespējas izcīnīt tiesības pārstāvēt profesionālu pokera komandu.
8. marts

8. marts ir 67. diena gadā pēc Gregora kalendāra (68. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.
Phjončhanas olimpiskais stadions

Vēsture

Sākotnēji olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijas tika paredzēts rīkot Alpensijas tramplīnlēkšanas stadionā. Tādējādi tas līdzinātos 1994. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Tomēr 2012. gada jūlijā Phjončhanas 2018. gada ziemas olimpisko un paralimpisko spēļu organizācijas komiteja paziņoja par izmaiņām pasākuma norises plānā un ceremoniju norise tika pārnesta uz patreizējo stadiona atrašanās vietu. Galvenie iemesli šai rīcībai bija organizatoriski, jo būtu sarežģīti apvienot ceremoniju sagatavošanu ar tramplīnlēkšanas treniņiem, kā arī jaunuzceltajā stadionā skatītājus mazāk ietekmētu laikapstākļi.
Atentāts pret Džonu Kenediju

35. ASV prezidents Džons Kenedijs tika nogalināts atentātā 1963. gada 22. novembrī plkst. 12.30 pēc vietējā laika (18.30 pēc Griničas laika) Dealey Plaza, Dalasā, Teksasas štatā, ASV. Dž. Kenedijs tika nāvējoši sašauts, kamēr atradās prezidenta automašīnā kopā ar sievu Žaklīnu, Teksasas gubernatoru Džonu Koneliju un viņa sievu Nelliju. Dž. Kenedijs ir pēdējais no četriem ASV prezidentiem, kas tikuši nogalināti atentātos (pēc Abrahama Linkolna, Džeimsa Gārfīlda un Viljama Makinlija).
Desmit mēnešus ilgusī Warren Commission izmeklēšana laikā no 1963. līdz 1964. gadam tika noslēgta ar slēdzienu, ka atentātu viens pats veicis Lī Hārvijs Osvalds. Savukārt Džeks Rūbijs pēc tam viens pats nogalinājis L. H. Osvaldu.
Atentāts joprojām ir plaši apspriesta tēma sabiedrībā, tāpat pastāv neskaitāmas sazvērestības teorijas, kas min citus atentāta izpildītājus, organizatorus un pasūtītājus.
Frīdrihs Vesmanis

Dzīvesgājums

Vesmanis dzimis 1875. gada 15. aprīlī Rundāles pagasta “Kraukļos”, zemnieku Kārļa Vesmaņa un Elizabetes Vesmanes (dzimušas Straumanes) ģimenē. Pēc Jelgavas ģimnāzijas pabeigšanas Vesmanis studējis Tartu Universitātē. Pēc aresta 1897. gadā emigrējis uz Angliju, kur kopš 1899. gada izdeva laikrakstus "Sociāldemokrāts" un "Latviešu Strādnieks". 1903. gadā nelegāli atgriezies Latvijā, tomēr tika apcietināts un izsūtīts nometinājumā Šauļos. 1909. gadā pabeidzis Pēterburgas universitāti. Līdz 1918. gadam Frīdrihs Vesmanis bijis advokāts Jelgavā un Pēterburgā, kā arī darbojies žurnālistikā. Tā gada aprīlī viņš atgriezies Latvijā.
No 1919. gada jūlija līdz augustam Vesmanis bija Tautas padomes loceklis. 1920. gadā ievēlēts par Jelgavas mēru, kā arī darbojies Satversmes sapulcē. 1922. gadā, dibinot Centrālo vēlēšanu komisiju, Vesmanis bijis viens no astoņiem tās sākotnējiem locekļiem. No LSDSP viņš ievēlēts 1. Saeimā un bijis pirmais Saeimas priekšsēdētājs. No 1925. gada februāra līdz 1932. gada martam Vesmanis bija Latvijas sūtnis Apvienotajā Karalistē. 1927. gadā pēc Jāņa Čakstes nāves bijis viens no kandidātiem uz Valsts prezidenta amatu. 1937. gadā pensionējies. 1941. gada 14. jūnijā apcietināts par to, ka "bijis sociāldemokrātu galēji labējā novirziena līderis". Aizsūtīts uz Soļikamskas soda nometnēm, miris 7. decembrī Usoļjes soda nometnes Surmogas punktā.
Vēris

Vēris ir sausieņu meža augšanas apstākļu tips labi aerētās minerālaugsnēs, kur kokaudzi veido egles ar bērzu, apšu, baltalkšņu un citu lapu koku piemistrojumu. Pamežā aug pīlādži, krūkļi un lazdas. Zemsedzē aug ēnmīļi: zaķskābenes, dažādas graudzāles un sūnas. Vēris izplatīts auglīgās māla, smilšmāla un mālsmilts augsnēs. Vēris visbiežāk sastopams paugurainā morēnu ainavā. Latvijā vēris aizņem 19% no mežaudžu kopplatības.

Kokaudze

I bonitātes egļu audzes ar bērzu, alkšņu, liepu, apšu piemistrojumu. Iespējamas arī sīklapu tīraudzes (bērzu vēris, baltalkšņu vēris, apšu vēris u.c)

Pamežs

Lapu koku audzēs pamežs ir vidēji biezs, bet egļu audzēs retāks, kas saistāms ar tā nomāktību. Pamežu var veidot lazdas, pīlādži, bērzi, blīgznas u.c.

Zemsega

Izplatītākie sīkkrūmi un lakstaugi ir mellenes, palēcītes, žagatiņas, zaķskābenes, apaļlapu ziemcietes, daudzziedu mugurenes, maijpuķītes, baltās vizbulītes, avenes, kaulenes, kazrozes, birztalu skarenes (Poa nemoralis), niedru ciesas, meža kosas, dzeloņainās ozolpapardes (Dryopteris spinulosa), Eiropas kumeļpēdas (Asarum europeum), čūskogas (Paris quadrifolia). 

Sūnu stāvā visbiežāk ir stāvaines, rūsaines, divzobe, trīsšķautņu spuraines, skrajlapes, knābītes (Eurhynchium striatum), dažādi paparžaugi, citas sūnas u.c.
Atkarībā no reljefa vērus dala divos tipos, līdzenumu un pauguraiņu vēros. Lielākie egļu vēri atrodas Viduslatvijas nolaidenumā, Austrumkursas augstienē un it sevišķi Vidzemes augstienē. Daudz egļu-sīklapju meži izplatīti Aknīstes nolaidenumā, Rietumkursas augstienē un vietām Idumejas augstienē.
Rīgas apvienotā Baltijas banka

Vēsture

Banka tika dibināta 1991. gada 23. decembrī. Tā bija cieši saistīta ar uzņēmumu SWH Riga, un galvenokārt finansēja ar šo uzņēmumu saistītas personas.
1995. gada martā «Lainbankai» nonākot finanšu grūtībās tika paziņots, ka ir panākta vienošanās par Rīgas apvienotā Baltijas bankas un «Lainbankas» apvienošanos. Bankas neapvienojās, taču aprīlī par Rīgas apvienotās Baltijas bankas prezidentu tika iecelts tobrīdējais «Lainbankas» padomes priekšsēdētājs Arnolds Laksa.
1996. gadā Privatizācijas aģentūra izvēlējās Rīgas apvienoto Baltijas banku par Latvijas Krājbankas privatizētāju, pārdodot tai 25% Latvijas Krājbankas akciju. 1997. gada 24. februārī banka tika reorganizēta un pievienota Latvijas Krājbankai kā tās starptautiskā filiāle, bet Arnolds Laksa kļuva par Latvijas Krājbankas prezidentu. Tā turpināja eksistēt kā atsevišķa juridiska persona līdz likvidācijai 2003. gada 16. decembrī.
Vincents Kursītis

Biogrāfija

Vincents Kursītis piedzima 1892. gada 20. decembrī Līksnas pagasta «Augšguļānos». 1920. gadā piedalījās Krievijas pilsoņu karā, būdams Latviešu strēlnieku sastāvā, Krimas pussalā pie Perekopa šauruma. Tajā pašā gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latvijas Darba partijas saraksta.
Latvijas PSR laikā bija tiesnesis. Miris 1974. gada 3. martā Višķos. Apglabāts Višķu kapos.