google/wiki40b huggingface dataset:
Zaļziedu naktsvijole

Apraksts

Daudzgadīgs, 20-60 cm augsts lakstaugs. Divi gumi veseli, iegareni. Pie stublāja pamata divas lielas eliptiskas lapas. Uz stublāja mazākas lancetiskas augšlapas. Ziedkopa skraja un gara. Ziedi balti vai zaļi balti. Pieziedlapas īsas. Raksturīgs pavedienveidīgs, līdz 3 cm garš un nolīcis piesis (sk. att.). Lūpa vesela, mēlveida. Putekšnīcas jumstiņveidā atvirzītas, nesaskaras, to saitīte plata, kas ir vissvarīgākā atšķirība no divlapu naktsvijoles. Auglis - stāva, eliptiska pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.

Izplatība

Aug gandrīz visā Eiropā, dažviet Ziemeļāfrikā un Āzijā tikai pie Kaukāza kalniem.

Biotopi

Aug vislabāk skrajos mežos.
Ramūns Šiškausks

Karjera

Šiškausks karjeru uzsāka 1996. gadā "Sakalai" basketbola klubā. Tur viņš aizvadīja pirmās divas sezonas, vidēji mačā gūstot 11,3 punktus un realizējot 60% visu metienu. 1998. gadā viņš pārcēlās uz Viļņas "Lietuvos Rytas". Ramūns šajā vienībā spēlēja līdz 2003./2004. gada sezonai. Viņš palīdzēja "Rytas" izcīnīt divus Lietuvas Basketbola līgas čempiontitulus, kā arī triumfēja NEBL. Veiksmīgākā sezona izvērtās 2002./2003. gadā, kad viņš vidēji mačā guva 16,4 punktus un izcīnīja 3,4 atlēkušās bumbas, metot ar 68% precizitāti.
2004. gadā Šiškausks pievienojās Itālijas klubam Trevīzo "Benetton". Lietuvietis palīdzēja komandai triumfēt vietējā čempionātā 2006. gadā, togad viņš tika atzīts arī par finālu vērtīgāko spēlētāju. Divu sezonu laikā Ramūns aizvadīja 32 spēles ULEB Eirolīgā, gūstot 12,3 punktus.
Nākamā Šiškausa komanda bija grieķu "Panathinaikos". Spēlēšana Grieķijā izvērtās veiksmīga, jo klubs izcīnīja gan nacionālo čempiontitulu, gan kausu, gan triumfēja ULEB Eirolīgā. 2007./2008. gada sezonā viņš jau bija pārcēlies uz Maskavas CSKA, ar ko divas sezonas pēc kārtas iekļuva Eirolīgas finālā, uzvarot 2008. gadā. 2009. gada 15. maijā Šiškausks pagarināja līgumu ar CSKA līdz 2011. gadam.

Lietuvas izlase

Viņš bija Lietuvas basketbola izlases sastāvā 2000. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs, kas risinājās Sidnejā. Lietuva izcīnīja bronzas godalgas. Tāda paša kaluma medaļu viņš ieguva 2007. gada Eiropas čempionātā Spānijā. Savukārt 2003. gadā Zviedrijā Ramūns kļuva par Eiropas čempionu. 2008. gadā Šiškausks paziņoja, ka vairs valstsvienībā nestartēs.
Bārbeles iela

Vēsture

Iela pilsētas plānā iezīmēta 1902. gadā (vācu: Barbernsche Straße, krievu: Барбернская улица). Dažās 20. gadsimta 20. un 30. gadu kartēs atzīmēta kā Bārbeļu iela.
Fizikāls ķermenis

Fizikāls ķermenis jeb vienkārši ķermenis ir termins fizikā. Tie ir visi objekti, kuri sastopami dabā, piemēram, galds, krēsls, cilvēks, ūdens piliens utt. Ikdienā šos ķermeņus mēdz saukt par priekšmetiem vai lietām. Ikviens ķermenis sastāv no atomiem un molekulām.

Makroskopisks ķermenis

Makroskopisks ķermenis ir tāds ķermenis, kurš sastāv no liela skaita atomiem un molekulām. Makroskopisko ķermeņu izmēri daudzkārt pārsniedz atomu izmērus.

Fizikālās īpašības

Ķermeņi sastāv no vielām, kurām ir atšķirīgas īpašības. Piemēram, nagla sastāv no dzelzs, bet elektriskās spuldzītes apvalks - no stikla. Gan dzelzs, gan stikls ir cietas vielas, taču tiem piemīt arī atšķirīgas īpašības - dzelzs ir izturīga, bet stikls ir trausls. Toties stikls ir caurspīdīgs, bet dzelzs - nav. Cietība, izturība un caurspīdīgums ir vielu fizikālās īpašības.

Fizikālās un ķīmiskās pārvērtības

Ar ķermeņiem var notikt dažādas pārvērtības. Piemēram, akmeņi jūras piekrastē viļņu iedarbībā berzējas cits gar citu un pakāpeniski pārvēršas smiltīs. Pavasarī, kad kļūst siltāks, upēs un ezeros izkūst ledus. Tās ir fizikālās pārvērtības. Ķermeņi maina formu, izmērus vai vielas stāvokli, taču viela, no kuras tie sastāv, paliek tā pati.
Citādi ir ar ķīmiskajām pārvērtībām. Piemēram, papīrs sadegot kļūst par pelniem. Papīrs un pelni sastāv no dažādām vielām.
Valdis Artavs

Dzīvesgājums

Dzimis 1928. gada 29. augustā Rēzeknē, Otrā pasaules kara laikā evakuēts uz Krieviju, pēc atgriešanās Latvijā mācījās Rīgas 23. vakara vidusskolā. 1951. gadā beidza žurnālistikas studijas LVU Filoloģijas fakultātē, studiju laikā 1948. gadā laikrakstā "Cīņa" publicēja dzejoli "Kūlīšu sējējas dziesma". Strādāja par laikraksta "Pionieris" žurnālistu (1949-1955). 
No 1955. gada bija Latvijas TV redaktors, rakstīja scenārijus TV leļļu filmām "Jautrie draugi" (1966), "Raibais rudens" (1967), "Kur tu esi, Salatēti?" (1968), "Tukšā ķivere" (1971). Šajā laikā sāka publicēt satīrisko dzejoļu krājumus. 1969. gadā uzņemts Latvijas Rakstnieku savienībā.
No 1975. gada strādāja reklāmas aģentūrā, pēc 1988. gada pilnībā nodevās dzejoļu rakstīšanai.
2013.—2014. gada KHL sezona

Izslēgšanas kārta

Katrā kārtā sērija tiek aizvadīta līdz kādas komandas četrām uzvarām.
Platastes lori

Izskats

Garums 30 – 32 cm. Tipiska ģints pazīme ir īsa un noapaļota aste. Lori ir vieni no viskrāsainākajiem putniem, apspalvojumā dominē sarkanā krāsa, kuru papildina dažādu nokrāsu zaļi, zili, dzelteni un melni toņi.

Izplatība

No Moluku salām caur Jaungvineju līdz Zālamana salām.

Dzīvesveids

Dzīvo vieni vai pāros, barošanās laikā pulcējas baros. Mitinās koku galotnēs tropu lietus mežos. Teritorijās, kas atrodas Jaungvinejas dienvidaustrumos, lori papagailis ir sastopams 1000 metru virs jūras līmeņa. Reizēm mierīgās vietās parādās pat 1400 metru augstumā virs jūras līmeņa.
Lori, tāpat kā citi papagaiļi, ir teicami piemēroti dzīvošanai kokos. Prot lieliski kāpelēt. Kāpelēšanā piepalīdz knābis.  Skaņas skaļas un skanīgas, atšķirībā no daudzu papagaiļu spalgās ķērkšanas.

Barība

Vislabprātāk pārtiek no ziediem un nektāra. Mēle ir piemērota, lai savāktu nektāru no ziediem un augļu sulu. Tā apaugusi ar maziem sariņiem, kas iztaisnojas barības uzņemšanas laikā. Ēdienkarti papildina augļi, dažādi kukaiņi un kāpuri. Barību uzņem, izmantojot savas kājas, pieturot barību un ieliekot to knābī.

Vairošanās

Ligzdas visbiežāk veido koku dobumā vai termītu pamestā pūznī. Aplidošanas laikā tēviņš lepojas ar savām krāsainajām spalvām — ar izplestiem spārniem tas mātītes priekšā iztaisnojas un liec galvu uz sāniem. Pēc tam sāk visu ķermeni enerģiski kustināt uz augšu un leju, kā arī raida svilpveidīgu aicinājumu. Saikne starp abiem partneriem ir ļoti spēcīga, un pārošanās laikā tēviņš kļūst ļoti agresīvs pret citiem putniem.
Mātīte parasti izdēj divas olas un perē apmēram 24 dienas. Putnēni ligzdā uzturas 8 - 10 nedēļas.

Turēšana nebrīvē

Lai gan lori papagailim ir skaists apspalvojums, tas kā mājputns ir mazāk populārs nekā aras un kakadu. Lori papagaiļu audzēšana ir dārga, viņiem ir nepieciešami svaigi augļi un nektārs. Arī voljērs ir biežāk jātīra nekā tiem putniem, kas ēd graudus. Tādējādi šiem papagaiļiem būrītis noteikti nav piemērots miteklis, un tie ir jānodrošina ar lielāku telpu.
Tirdzniecība ar lori papagaiļiem ir mazāk izplatīta nekā ar citām papagaiļu sugām, tādēļ lielākas briesmas viņiem rada apkārtējās vides piesārņošana.
Igors Grigorenko

Spēlētāja karjera

2001. gada NHL draftā Grigorenko izvēlējās Detroitas "Red Wings", taču Igors uz Ziemeļameriku nedevās un 2001.—02. sezonā uzsāka sava profesionālā spēlētāja karjeru, spēlējot Krievijas Superlīgas kluba Toljati "Lada" rindās. 2002.—03. sezonā Grigorenko bija jau "Lada" vienības rezultatīvākais spēlētājs. 2003. gada 16. maijā Grigorenko smagi cieta auto avārijā, kā rezultātā 2003.—04. sezonā aizvadīja vien astoņas spēles Toljati kluba fārmklubā Krievijas Pirmās līgas ietvaros. Lai gan 2004.—05. sezonu Igors uzsāka "Lada" rindās, drīz vien viņš pievienojās Ufas "Salavat Julajev" sastāvam. 2005.—06. sezonu Igors aizvadīja Čerepovecas "Severstal" rindās, taču 2006.—07. sezonā atgriezās Toljati "Lada" vienībā.
2007.—08. sezonu Grigorenko uzsāka Amerikas hokeja līgas klubā Grendreipidsas "Griffins", taču pēc pāris aizvadītām spēlēm atgriezās Ufas kluba sastāvā, kļūstot par 2008. gada Krievijas čempionu. 2010.—11. sezonā Grigorenko bija viens no līgas labākajiem vārtu guvējiem, pēc sezonas beigām tiekot iekļauts arī līgas visu zvaigžņu maiņā. Kopā ar komandu Grigorenko izcīnīja arī Gagarina kausu.
Ufā Grigorenko spēlēja līdz pat 2012.—13. gada sezonas ievadam, kad tika aizmainīts uz Maskavas CSKA vienību.
Krievijas izlases rindās spēlējis 2003. un 2006. gada Pasaules čempionātos.
Ziemeļvalstu ģimnāzija

Vēsture

Ziemeļvalstu ģimnāziju atklāja 1991. gada 1. oktobrī Zolitūdē. 1992. gadā ģimnāzijai piešķīra padziļinātas svešvalodu apguves skolas statusu. Kopš 1993. gada 1. septembra 1. - 4. klases mācās otrā ēkā Anniņmuižas ielā 11. 2003. gadā izveidoja skolas muzeju.
2013. gada Ata Kronvalda fonda Latvijas skolu reitingā Ziemeļvalstu ģimnāzija ieņēma 77. vietu lielo skolu grupā.
Kvantu mehānika

Kvantu mehānika, zināma arī kā kvantu fizika un kvantu teorija, ir teorētiskās fizikas nozare, kas papildina un izlabo klasisko mehāniku, īpaši atomu un subatomāru daļiņu līmenī. Tās nosaukums veidots no termina "kvants" (latīņu: quantum — ‘cik daudz’), kas fizikā tiek lietots, lai apzīmētu mazākās vienības, kurās kaut kas tiek dalīts.
Kvantu mehānikā, atšķirībā no klasiskās mehānikas, ķermenim vienā laikā var noteikt vai nu ātrumu vai stāvokli telpā, bet ne abus vienlaicīgi.
Kvantu fizikas pamats ir Šrēdingera vienādojums.
Dabas katastrofas

Dabas katastrofa ir katastrofa, kura rodas dabas apstākļu rezultātā. Dabas katastrofas var izraisīt zemestrīces, viesuļvētras, vulkānu izvirdumi, sausums, lavīnas, cunami, seljes, plūdi, sals, karstums, ugunsgrēki, krusa, sniega vētras u.c.

Smogs

Tas ir intensīva piezemes gaisa piesārņojums lielās pilsētās un rūpniecības centros. To veido indīgo gāzu maisījums, dūmi, tvaiki, dažādi aerosoli, kurināmā atkritumi, putekļi, transporta izdedzes gāzes.
Ja kaitīgie maisījumi ir sajaukti ar miglu, tad to sauc par mitro jeb Londonas smogu.
Sausais piesārņojums ir bez miglas (Losandželosas smogs).
Smogs veidojas noturīgas atmosfēras uzbūves apstākļos, bezvēja laikā, kad nenotiek gaisa sajaukšanās. Mitrais smogs parasti rodas ziemā mitrā laikā, bet sausais - vasarā, rudens sākumā.

Vulkānu izvirdumi

Tie ir vulkānu darbības periodi, kuru laikā virszemē tiek izmesti karsti cietie, šķidrie un gāzveida izvirdumprodukti. Visbiežāk izvirdums notiek kā sprādziens ar lavas izplūšanu. Tas var ilgt no dažām stundām līdz vairākiem gadiem.
Vulkānu izvirdumi veidojas vietās, kur zemes garozā ir lūzumi. Tie ir sasitīti ar magmas pārvietošanos zemes dzīlēs.
Reģioni: Japāna, Filipīnas, Turcija, Andu un Kordiljeru kalni, Islande, Sicīlija.

Sausums

Tas ir ilgs bezlietus periods, kurš epizodiski atkārtojas apgabalos ar nepietiekamu gaisa un augsnes mitrumu.
Reģioni: tuksnešos, pustuksnešos, kontinentu vidienē.

Lavīnas

Tie ir sniega nogruvumi, kas rodas kalnu nogāzēs, slīdot vai gāžoties sniega masām. Lavīnas pārvietojas ar ātrumu 20-30 m/s.
Sausās lavīnas veidojas pēc sniegputeņiem un intensīvas snigšanas, bet slapjās lavīnas rodas atkušņu un lietus laikā, kad starp sniega slāni un nogāzes virsmu veidojas ūdens kārtiņa.

Seljes

Tās ir dubļu vai dubļu un akmeņu plūsmas, kas pēkšņi rodas kalnu upju gultnēs krasu ūdens izplūdu laikā. 
Seljes ātrums sasniedz līdz 10 m/s.
Tās veidojas no kalnu nogāzēs un piekājē uzkrātā dēdēšanas materiāla pēc spēcīgām lietusgāzēm, 
intensīvas sniega un ledāja kušanas, 
retāk - pēc zemestrīcēm, vulkānu izvirdumiem un cilvēka saimnieciskās darbības.

Plūdi

Īslaicīga, strauja ūdens līmeņa celšanās un lielu teritoriju appludinājumi. Visbiežāk plūdus izraisa lietavas, lietusgāzes, tropu cikloni, musonu lietus, sniega kušana.
Reģioni: D-Āzija, A-Āzija, DA-Āzija, ASV DA daļa.
Austrālijas lietuviešu biedrība

Vēsture

Austrālijas lietuviešu biedrību 1929. gadā pēc J. Jasūna un V. Dapkus iniciatīvas dibināja Sidnejā. 1933. gadā biedrībā bija ap 100 biedru. Biedrībā centās uzturēt ciešākas saiknes starp lietuviešiem, rīkojot tautisku svētku svinības, viesības, abonējot laikrakstus un žurnālus Lietuvos aidas un Trimitas, Keleivis (no ASV). Ar laiku Austrālijas lietuviešu biedrības nodaļas tika izveidotas arī Adelaidā, Baterstā, Bīčvortā, Bonegiljā, Brisbenā, Kanberā, Melburnā, Gretā un Vumerā. Austrālijas lietuviešu sabiedrība sadarbojās arī ar Austrālijas igauņiem un latviešiem. 1950. gadā biedrība tika pārorganizēta par Austrālijas lietuviešu kopienu.
Sieviete zilā kleitā lasa vēstuli pie loga

Kompozīcija

Gleznas centrālais elements ir sieviete zilā kleitā, kas stāv pie loga (tas nav attēlots), lasot vēstuli. Sieviete varētu būt grūtniecības stāvoklī, lai arī vairāki pētnieki uzskatījuši, ka sievietes apaļā figūra ir vienkārši tā laika modes rezultāts. Kaut arī sievietes brīvais apģērbs var ierosināt šādas domas, šajā periodā grūtniecība mākslā tika attēlota ļoti reti.
Lai arī vēstules saturs nav attēlots, to var noprast no gleznas kompozīcijas. Pie sienas esošā Nīderlandes karte tiek interpretēta kā norāde, ka vēstule, ko viņa lasa, ir no viņas ceļojošā vīra. Alternatīvā versijā, pērļu kārbiņa, kas gandrīz nav redzama uz galda sievietes priekšā, varētu norādīt uz mīļāko, jo pērles dažkārt ir iedomības simbols. Pati vēstules lasīšanas darbība atspoguļo tematisko saikni Vermēra darbos, ikdienas privātiem mirkļiem atklājot cilvēku domu stāvokli.
Glezna ir unikāla starp citiem Vermēra iekštelpu darbiem ar to, ka tajā neparādās telpas stūri, ne starp sienām, ne arī griestiem.
Dejotājmušas

Izskats

Dejotājmušas ir ļoti mazas līdz vidēji lieli kukaiņi. Atkarībā no sugas tās var būt 1—15 mm garas. Tās var būt gan tumšas, gan gaišas, retāk metāliski zaļas. Ķermenis parasti ir iegarens, lai gan dažām sugām tas ir īss. Tipisks dejotājmušas siluets ir ieslīpi novietots ķermenis, uz aizmuguri nolaižoties uz leju. Saliktās acis lielas, taustekļiem ir tikai viens segments, kājas garas, arī snuķītis ir garš, adatveidīgs. Dejotājmušām ir neproporcionali maza galva, tā ir noapaļota, bieži šaurāka nekā krūtis.

Ekoloģija

Lielākā daļa dejotājmušu pieaugušie īpatņi ir plēsēji, tomēr dažas sugas barojas ar ziedu nektāru. Arī augsnē dzīvojošie kāpuri var būt gan plēsīgi un baroties ar citu kukaiņu kāpuriem, gan baroties ar trūdošu augu daļām. Garais, adatveidīgais snuķītis ir pielāgots gan kukaiņu izsūkšanai, gan arī nektāra sūkšanai.
Par medījumu parasti kalpo sīkie divspārņi, cikādes, blaktis, tripši, tauriņi un citi nelieli kukaiņi, kurus dejotājmušas satver ar savām priekškājām. Dejotājmušām ir liela nozīme kukaiņu kopējās populācijas dabīgajā ierobežošanā. Atsevišķas sugas papildus barojas arī ar ziedu nektāru un ziedputekšņiem.
Dejotājmušas ir sastopamas uz koku lapām un stumbriem, arī uz ziediem un ūdensaugiem; kāpuri attīstās mitrā augsnē, meža zemsedzē, kritalās, dažām sugām kāpuri dzīvo ūdenī, attīstās upēs un strautos. Lai arī lielākā daļa sugu mājo mežā, vairākas sugas saistītas ar atklātām ainavām: pļavām, upju krastiem un pludmales kāpām.

Bioloģija

Daudzas dejotājmušu sugas pārojas uz zemes vai uz augiem, pirms tam pulcējoties riesta baros. Baros var būt tikai mātītes, tikai tēviņi vai arī jaukti bari. Viendzimuma bari kalpo, lai pretēj;a dzimuma indivīds ierastos un izvēlētos sev partneri. Atšķirīgām sugām bari veidojas atšķirīgos diennakts laikos - dažām sugām bars novērojams visas dienas garumā, citām tikai krēslā. Bars parasti atrodas kādā iezīmētā vietā - zem nokarena zara, saulainā klajumā un citās vietās.
Īpaši savdabīgas ir dejotājmušu "dejas" kāzu lidojuma laikā (no tā cēlies arī dzimtas nosaukums). Tēviņš un mātīte veic sinhronas un diezgan sarežģītas kustības, tuvojoties un attālinoties, kustoties pa labi un pa kreisi, reizēm pārvietojoties pa apli vai astoņnieku. Deju kustības katrai dejotājmušu sugai ir atšķirīgas, tādējādi caur šādu deju tiek noteikta partnera piederība pareizajai sugai. Šīs dejas raksturojas arī ar to, ka tēviņi ņem līdzi visbiežāk labi iepakotu, zīda tīmeklī ietītu medījumu — sīku mušiņu vai odu. Reizēm zīda pauniņa ir tukša, bez kukaiņa. Pirms kopulācijas tēviņš šo „dāvanu” piedāvā mātītei, tādējādi glābjot savu paša dzīvību, jo mātītes bieži vien pēc kopulācijas var apēst arī tēviņu. Interesanti, ka šādu „dāvanu” partnerei sagādā arī no ziedu nektāra pārtiekošās sugas, un tēviņam nav jābaidās kļūt par partneres upuri.
Hons Sansu

Biogrāfija

Studējis Čunanas Universitātē, bakalaura grādu ieguvis Kalifornijas Mākslas koledžā, maģistra grādu ieguvis Čikāgas Mākslas institūtā. Viņa debijas filmu "Diena, kad cūka iekrita akā" dienvidkorejiešu kritiķi slavēja, Hons saņēma vairākus apbalvojumus Dienvidkorejā kā arī ārzemēs, tostarp trīs kā labākais jaunais režisors.
Hona talants attēlot ikdienišķas cilvēku attiecības saņēmis starptautisku kritiķu atzinību. Lai arī viņa filmas nenes ievērojamus kases ienākumus, viņš ir viens no pazīstamākajiem dienvidkorejiešu režisoriem, kura filmas izrādītas festivālos visā pasaulē, tostarp arī Kannu kinofestivālā un Berlīnes starptautiskajā kinofestivālā.
Skujenes pils

Skujenes pils (vācu: Schloß Schujen) bija Livonijas ordeņa nocietinājums Skujenē pie Piebalgas-Nītaures ceļa, kur tas šķērso Amatas upi. Skujenes draudzes novada centrs. Līdz mūsdienām saglabājušies vien atsevišķi mūra fragmenti.

Vēsture

Skujenes pils bija viena no Gaujas koridora aizsardzībai pret lietuviešu karaspēka iebrukumiem celtās nocietinājumu joslas, ko veidoja Ropažu - Mālpils - Nītaures - Zaubes (Jaunpils) - Skujenes ordeņpilis. 1555. gadā minēts, ka Skujenes pils bija tieši pakļauta Livonijas ordeņa landmaršaliem, kas rezidēja Siguldas pilī. Pirmo reizi Skujenes pils pieminēta kādā Livonijas ordeņa landmaršala parakstītā dokumentā 1440. gadā kā Schujen, pēc tam kā Schuyen (1445), Schoen, Schoyn (1467), Schugen (1519) un Schuien (1553).
Livonijas kara laikā krievu un tatāru karaspēks pēc uzvarētās Tirzas kaujas 1559. gada ziemā nesekmīgi uzbruka Cesvaines pilij, tāpēc pagriezās uz ziemeļiem, nodedzināja vāji aizsargātās Smiltenes, Skujenes un Nītaures pilis uz devās Rīgas virzienā. 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā Skujenes pils krieviski nodēvēta par Шкуин, pēc līguma noslēgšanas tās pilsnovadu iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstij piederošās Livonijas Pārdaugavas hercogistes Cēsu vaivadijā. Nopostīto pili vairs neatjaunoja.

Apraksts

Skujenes pils bija no laukakmeņiem celta 50х70 metrus liela taisnsūra veida būve, ko dienvidaustrumu un ziemeļaustrumu pusē sargāja ap 15 metru dziļa grava ar Amatas upē ietekošu strautiņu dibenā. Dienvidrietumu pusē bija izrakts 20 metrus plats un 3-5 metrus dziļš aizsarggrāvis, pār kuru veda tiltiņš uz ieeju pilī. Pils mūru iekšpusē bija dzīvojamā māja un stallis.
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Iecavas novadā

Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Iecavas novadā.
 Kultūras pieminekļu karte
Šis saraksts tiek veidots no Vikidatiem, to periodiski atjaunina bots.
Leons Kremers

Biogrāfija

Daudzkārtējais Varšavas pilsētas šaha čempionāta dalībnieks, kurā bijis 6. vietā 1925. gadā (uzvarējis Staņislavs Kons), ieņēmis 4. vietu 1926. gadā (uzvarējuši Ābrams Blass un Paulino Frīdmans), 1927. gadā dalījis 1. vietu kopā ar Staņislavu Konu, 1928. gadā dalījis 6.-8. vietu (uzvarējis Ābrams Blass), uzvarējis 1929. gadā un bijis 3. vietā 1930. gadā (uzvarējis Paulino Frīdmans). Varšavas komandas sastāvā divas reizes uzvarējis Polijas komandu šaha čempionātos (1929, 1934).
Četras reizes piedalījies Polijas šaha čempionātu finālos: 1926. gadā Varšavā ieņēmis 11. vietu (uzvarējis Dāvids Pšepjurka), 1927. gadā Lodzā ieņēmis 9. vietu (uzvarējis Akiba Rubinšteins), 1935. gadā Varšavā dalījis 12.-14. vietu (uzvarējis Savelijs Tartakovers) un 1937. gadā Jurātā dalījis 14.-16. vietu (uzvarējis Savelijs Tartakovers).
Pārstāvējis Polijas komandu neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē 1936. gadā un izcīnījis sudraba medaļas gan komandu, gan individuālajā vērtējumā.
Gājis bojā Otrā pasaules kara laikā.
Valentīna Kozlovska

Biogrāfija

No 1960. gadu vidus līdz 1970. gadu beigām bijusi viena no labākajām šahistēm pasaulē. 1965. gadā kļuvusi par PSRS sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju un FIDE starptautisko sieviešu meistari (WIM). 1966. gadā PSRS izlases sastāvā uzvarējusi Pasaules šaha olimpiādē, spēlējot pie 2. galdiņa. 1967. gadā dalījusi 2.-3. vietu pretendentu turnīrā Suboticā. Pēc uzvaras starpzonu turnīrā 1973. gadā Menorkā pretendentu maču pusfinālā 1974. gadā zaudējusi Irinai Levitinai ar 5½ :6½ (+3 -4 =5). 1976. gadā dalījusi 2.-3. vietu Tbilisi starpzonu turnīrā (kopā ar Maiju Čiburdanidzi), bet 1977. gadā pretendentu maču ceturtdaļfinālā Sočos zaudējusi Jeļenai Fataļibekovai ar 2 : 6 (+0 −4 =4).
1996. gadā Badliebenzelā (Vācija) uzvarējusi Pasaules senioru čempionātā sievietēm.
Bijusi precējusies ar šaha lielmeistaru (GM) Igoru Bondarevski.
Jad Vašem

Jad Vašem (ivritā: יָד וַשֵׁם) ir Izraēlas oficiālais memoriāls, kas atrodas Jeruzalemē un veltīts holokausta upuru piemiņai. Tajā tiek godināti mirušie, ebreji, kas cīnījušies pret nacistiem, kā arī tie, kas palīdzēja ebrejiem slēpties. Jad Vašem ietilpst arī muzejs un institūts. Memoriāls izveidots 1953. gadā.
Jad Vašem ir otrais apmeklētākais tūrisma objekts valstī pēc Raudu mūra. Ik gadu to apmeklē ap 1 miljons cilvēku.
Tīmekļa serveris

Pārskats

Primārā tīmekļa servera funkcija ir sniegt tīmekļa lapu pieprasījumu klientiem, izmantojot hiperteksta pārsūtīšanas protokolu (HTTP). Tas nozīmē HTML dokumentu un jebkādu papildu saturu piegādi, kas var tikt iekļauta dokumentos, kā piemēram, attēli, stila lapas un skripti.
Lietotāja klients, parasti interneta pārlūks, uzsāk pieprasījumu serverim izmantojot HTTP, un serveris atbild ar izvēlēto saturu vai ar kļūdas paziņojumu, ja nespēj šo saturu atrast vai attēlot. Resurss parasti ir reāls fails uz servera papildus glabātuves, taču nevienmēr, un tas lielā atkarīgs no kā serveris ir īstenots.
Kamēr primārā servera funkcija ir sniegt saturu klientam, tomēr nedrīkst aizmirst par iespēju saņemtsaturu no klienta, kas tiek īstenots dažādās tīmekļa veidlapās un klienta failu augšupielādē.
Tīmekļa serveri netiek izmantoti tikai tīmekī. Tie var tikt iestrādātāti printeros, maršutētājos, tīmekļa kamerās, kā arī tie var tikt izmantoti tikai, lai apkalpotu vietējo tīklu. Šajā gadījumā tīmekļa severis var tikt izmantots šo sistēmu pārraudzībai un administrēšanai. Tādā veidā klientam nav nepieciešams uzstādīt papildus programmatūru, bet pietiek vienīgi ar tīmekļa pārlūku, kas kalpo kā administrēšanas rīks.
Gramatiskais skaitlis

Gramatiskais skaitlis (latīņu: Numerus grammaticus) – gramatiskā kategorija, kas norāda daudzuma atšķirību lietvārdos, īpašības vārdos, vietniekvārdos un darbības vārdos. Vairumā pasaules valodu pastāv duālistiskais valodas formu sadalījums vienskaitlī (latīņu: singularis) un daudzskaitlī(latīņu: pluralis). Bet pastāv arī citas gramatiskā skaitļa kategorijas, kā divskaitlis (sanskritā, latīņu valodā, slovēņu valodā u.c.), trīsskaitlis (bislama, atsevišķās Okeānijas valodās), dažskaitlis (lai atšķirtu dažus no daudziem objektiem; hopu valodā, arābu valodā, daļā baltu-slāvu valodu).
Gramatiskais skaitlis tiek norādīts, mainot galotnes vai pievienojot piedēkļus. Lietvārdu un īpašības vārdu skaitļi ir sastopami visās indoeiropiešu valodās, vairumā citu rietumu un ziemeļu Eirāzijas valodu, kā arī Āfrikas valodās. Savukārt dienvid-dienvidaustrumu Āzijā un Amerikā daudzskaitļa forma bieži vien tiek atmesta, bet daļā Austrālijas un Jaungvinejas vietējo valodu daudzskaitļa nav vispār.
Darbības vārdu atšķirība skaitļos ir sastopama daudz retāk, jo īpaši tajās valodās, kurās obligāti ir jānorāda darītājs (kā, piemēram, angļu vai zviedru) un daudzskaitlīgums ir izsecināms no darītāju skaita.