Alfrēda Kalniņa iela (Rīga)

Vēsture

Iela ierīkota 1860. gadā pilsētas vaļņu nojaukšanas laikā, ar domu nodrošināt papildu pievedceļu Vērmanes dārzam. Pirmoreiz Rīgas ielu sarakstos ar nosaukumu Mazā Parka iela (vācu: Kleine Parkstraße, krievu: Малая Парковая улица) minēta 1861. gadā. Nepilnus 25 gadus vēlāk, 1885. gada sākumā, ielas nosaukums mainīts uz Parka iela (vācu: Parkstraße, krievu: Парковая улица). Savu vārdu mazajai ieliņai izdevies saglabāt neskartu gan Pirmā pasaules kara, gan pirmās brīvvalsts laikā, tikai 1951. gada 26. decembrī, godinot mūžībā aizgājušo izcilo latviešu komponistu, pirmās latviešu operas Baņuta autoru Alfrēdu Kalniņu, iela pārdēvēta viņa vārdā - par Alfrēda Kalniņa ielu. Kopš tā laika nosaukums vairs nav mainījies.

Ielas raksturojums

Alfrēda Kalniņa iela sākas krustojumā ar Marijas ielu blakus Maskavas kultūras-biznesa centram, sauktam par Maskavas namu (adrese: Marijas iela 7), minētā ēka atrodas ielas nepāra numuru pusē. Aptuveni ielas vidusdaļā nepāra numuru pusē redzama Rīgas cirka teritorija ar noliktavām un zvērnīcu (adrese: Merķeļa iela 4). Iela beidzas krustojumā ar Krišjāņa Barona ielu iepretīm Vērmanes dārzam, blakus Benjamiņu namam (ēkā šobrīd iekārtota viesnīca Europa Royale Riga, adrese: Krišjāņa Barona iela 12), atrodas pāra numuru pusē.
Alfrēda Kalniņa iela ikdienā ir samērā tumša, drūma centra sānieliņa, gar ceļa malām nav saglabājušies koki - vienīgie koki un apstādījumi tajā atrodami 8. nama priekšpusē un Benjamiņu nama pagalmā. Ēku pirmajos stāvos izvietoti vairāki mazi veikaliņi, uzņēmumu biroji, kā arī bāri, kafejnīcas, naktsklubi. Tāpat ielā novērojama sociālā dažādība - apgrozās gan smalkā pilsētas centra publika, gan Centrālās dzelzceļa stacijas tuvumā mītošā ne tik elegantā robežpublika. To var uzskatīt par sava veida robežu starp centru un Centrālās stacijas, Centrāltirgus rajonu.

Infrastruktūra

Alfrēda Kalniņa ielā kopā reģistrētas septiņas adreses - 1, 1A, 2, 3, 4, 6 un 8, no kurām vairākos zemesgabalos uzbūvēti kultūrvēsturiski daudzstāvu īres nami. Pārsvarā ēkas ielā celtas eklektikas stilā. Pasta indekss ielas adresēm piešķirts LV-1050.

Sabiedriskais transports

Alfrēda Kalniņa ielā, tās ģeogrāfiskā stāvokļa pilsētas centrā dēļ, sabiedriskā transporta satiksme netiek nodrošināta. Ielas abos galos kursē vairāki transporta maršruti - Krišjāņa Barona ielā pārvietojas 1., 3. un 11. maršruta tramvaji un pieturas izvietotas tiešā ielas tuvumā, savukārt Marijas ielā pārvadājumus veic vairāki trolejbusu un autobusu maršruti bez pieturām ielas tuvumā.
Aptuvenie attālumi līdz tuvākajiem pārsēšanās mezgliem centrā: pieturvietas blakus Rīgas cirka ēkai Merķeļa ielā - no aptuveni 150 līdz 270 metriem, blakus Pilsētas kanālam Raiņa bulvārī - no aptuveni 310 līdz 410 metriem (ejot no Krišjāņa Barona ielas puses); pieturvieta Satekles ielā pretī Centrālajai dzelceļa stacijai - aptuveni 180 metri, pieturvietas Marijas ielā pie/pretī stacijai - aptuveni 200 metri (ejot no Marijas ielas puses). No augstākminētajām pieturām ir iespējams nokļūt lielākajā daļā Rīgas mikrorajonu.
Pa diagonāli rēķinot, Rīgas Centrālā pasažieru dzelzceļa stacija atrodas aptuveni 250 metru, Maršruta taksometru stacija Satekles ielā - 100 metru, Rīgas Starptautiskā autoosta - 600 metru attālumā no ielas sākumdaļas.