Dawn (zonde)

Zondes uzbūve

Dawn galvenā dzinējiekārta sastāvēja no trim ksenona jonu dzinējiem, kuri bija līdzīgi tam, ko izmēģināja kosmiskajā aparātā Deep Space 1.

Kosmiskā aparāta izgatavošana

Dawn projekts tika vairākkārt apturēts. Pirmoreiz tas notika 2003. gada decembrī, bet atjaunots 2004. gada februārī. 2005. gada oktobrī atkal darbi tika apstādināti. 2006. gada janvārī presē notika diskusijas par projekta nenoteikto stāvokli, bet NASA nepaziņoja skaidru lēmumu. 2006. gada 2. martā NASA atcēla (publiski paziņoja, bet nebija formāla lēmuma) misiju sakarā ar tehniskām problēmām un budžeta pārtēriņu par 20 %. 27. martā NASA paziņoja, ka projekts tiks turpināts, jo misijas vadītāji atrada iespējas atrisināt problēmas. 
2006. gada septembra beigās zondes instrumentu nodalījuma izgatavošana un integrācija bija pabeigta.

Pirmsstarta notikumi

Starts sākotnēji bija plānots 2007. gada 20. jūnijā, bet tika pārcelts uz 30. jūniju sakarā ar raķetes daļu piegādes aizkavēšanos. Celtņa, ar kuru paceļ raķetes cietās degvielas starta paātrinātājus, bojājuma dēļ startu pārcēla uz 7. jūliju. Sagatavojot zondi startam, netīšām uz tās saules baterijām uzkrita detaļa. Nelielā bojājuma novēršana iekļāvās termiņā. Sliktie laika apstākļi kosmodroma apkārtnē aizkavēja startu līdz 8. jūlijam. Tad problēmu dēļ ar lidmašīnu, kurai bija jānovēro raķetes palaišana, starts bija jāatliek uz 9. jūliju, bet pēc tam uz 15. jūliju. Lai neietekmētu citas zondes Phoenix startu (tas notika 4. augustā), Dawn palaišana tika atlikta uz vēlāku laiku. Tika noteikts starta datums 26. septembris. Startu pārcēla uz 27. septembri, kad slikti laika apstākļi neļāva uzpildīt degvielu otrajā pakāpē.

Sākumposms

Zonde tika palaista 2007. gada 27. septembrī 11:34 UTC ar nesējraķeti Delta 7925H no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma 17B. 
2007. gada oktobrī tika testēti zinātniskie instrumenti.
No 13. līdz 15. novembrim izmēģināja trīs ksenona jonu dzinējus darbībā. 19. novembrī pirmoreiz sakariem ar Zemi tika izmantota jaudīgā galvenā antena. Pēc jaunas programmatūras ielādēšanas novembra beigās, 27. novembrī zondes galvenais dators pārlādējās, un Dawn iegāja "drošajā režīmā". Nākamajā dienā kosmisko aparātu izdevās atgriezt normālajā darbības režīmā. 17. decembrī jonu dzinēji tika iedarbināti nepārtrauktā darbības režīmā.
2009. gada 18. februārī Dawn veica Marsa pārlidojumu. Visciešākā satuvošanās bija 00:28 UTC 549 km no planētas virsmas. Izmantojot Marsa gravitāciju, kosmiskā aparāta ātrums tika palielināts par 9330 km/h, ietaupot dzinēja darbvielu (ksenonu). Planētas pārlidojums deva iespēju zinātniekiem pārbaudīt un kalibrēt pētnieciskos instrumentus.
2009. gada 13. novembrī zonde ielidoja asteroīdu joslā.
2010. gada 17. jūnijā sabojājās viens no četriem Dawn žiroskopiem, kas nodrošina kosmiskā aparāta stabilitāti. Zonde var normāli darboties arī ar trim žiroskopiem.

Orbītā ap Vestu

2011. gada 17. jūlijā Dawn iegāja asteroīda Vesta orbītā. Zonde ar ksenona dzinēju palīdzību pamazām pazemināja orbītu, līdz 8.decembrī tika sasniegta 210 km augsta orbīta, kas bija optimāla kartēšanai.
Sākotnēji Vestas orbītu bija paredzēts atstāt 2012. gada 26. augustā. Sakarā ar problēmām kosmiskā aparāta vienā no žiroskopiem, manevrs tika atcelts.Dawn asteroīda orbītu atstāja 5. septembrī aptuveni 06:26 UTC.
Tālākā zondes trajektorija veda uz Cereru.