Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skola

Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skola bija viena no Jēkabpils skolām. Tā bija pirmā šāda veida latviešu skola valstī.
Skola tika dibināta 1904. gada rudenī kā skola zēniem. Skolu uzturēja pilsētas pašvaldība. Tirdzniecības skolas inspektors no tās atklāšanas brīža līdz 1909. gada vidum bija Ludis Bērziņš, vēlāk viņa darbu turpināja Jānis Kārkliņš, kurš vadīja skolu līdz tās darbības izbeigšanai ( abi inspektori bija vēlākie Latvijas Universitātes profesori).
Skola skaitījās zemākās šķiras, kas līdzinājās proģimnāzijai, taču tā bija ne tikai arodskola, bet arī vispērizglītojoša skola, jo skolu beigušie audzēkņi Krievijas vidusskolas ar labām sekmēm beidza pēc 1,2 gadiem. Mācību iestāde atradās Tirdzniecības ministrijas pārziņā, tāpēc ideoloģiski skolai bija daudz lielāka brīvība. Skolas budžetu veidoja no pašvaldības saņemtais pabalsts (2000 rubļi gadā), skolas naudas un ziedojumi. Mācību maksa bija pieticīga, pēc skolas beigšanas bija izredzes dabūt vietu tirdzniecības uzņēmumos, tāpēc šeit varēja mācīties arī trūcīgāku ierēdņu, tirgotāju, zemnieku un amatnieku dēli.Skolas ēka atradās Daugavas krastā iepretim pārceltuvei (ēka gāja bojā Pirmā Pasaules kara laikā).
Skolai bija nozīmīga loma pilsētai un tās apkārtnei, jo citu par pamatskolām augstāku mācību iestāžu šajā apkārtnē vēl nebija. Jēkabpils pilsētas tirdzniecības skola pieder pie pirmām šāda veida arodskolām Latvijā pirms Pirmā Pasaules kara.
Skola pastāvēja līdz 1915. gada vasarai, kad tai, sakarā ar frontes tuvošanos Jēkabpilij, vajadzēja evakuēties uz Krieviju, Pleskavu.

Skolotāji

Izglītības iestādē strādāja sekojoši pasniedzēji: Jānis Kārkliņš(grāmatvedība, tirdzniecības priekšmeti, franču valoda)M. Āriņš — Rācenis, J. Bērziņš (dabas zinātnieks, vēlākais Mazsalacas ģimnāzijas direktors), J. Steinbriks, J. Bērziņš, L. Bērziņš (vēlākais miertiesnesis Jelgavā), brīvmākslinieks Sockis, J. Alberts, mākslinieks Jānis Kuga (vēlākais Latvijas Mākslas akadēmijas rektors), Kārlis Strautmalnieks — Corbiks (vēsture, kora dziedāšana), Kārlis Lamberts (ģeometrija, latviešu valoda), Ignatjevs (matemātika), Reinholds Maksimilans Valters (ticības mācība luterāņiem, Krustpils luterāņu baznīcas draudzes mācītājs), Grove (vācu valoda), Cukursuks, Barzes — Markus kundze, Ķempe, Pilsātnieks, J. Siliņš, Serkovs un citi.

Audzēkņi

11 gadu pastāvēšanas laikā abās tirdzniecības skolās ( arī Luda Bērziņa sieviešu tirdzniecības skola) kopā mācījušies 570 skolnieki, no kuriem 190 beiguši pilnu kursu. Skolas evakuācijas (1915. gadā) dēļ mācības pārtraukuši 180 audzēkņu.

Audzēkņu sadalījums pēc apriņķiem

Visvairāk audzēkņu nāca no Jēkabpils apriņķa — 44,8%, Latgales — 12,1%, Ilūkstes apriņķa — 4,2%, Rīgas apriņķa — 5,7%, Cēsu apriņķa — 13,6% (vēlākais Madonas apriņķis), Bauskas apriņķa — 2,6%, Jelgavas apriņķa — 2,6%, no Lietuvas — 4,4%, 10% nezināma dzīves vai piederības vieta.

Audzēkņu sadalījums pēc tautības

Pēc tautībām audzēkņi sadalījās šādi: latvieši — 84,2%, ebreji — 9%, krievi — 3,7%, vācieši — 1,5%, lietuvieši — 1,1%, poļi — 0,5%.

Ievērojami skolas audzēkņi

Pie šiem audzēkņiem ir pieskaitāmi: medicīnas doktori profesors Pauls Stradiņš un Pāvils Mucenieks, docents Arnolds Aizsilnieks, ārsts Kārlis Dolietis, senators Jānis Skudra, Rīgas pilsētas komandants pulkvedis Valdemārs Malcenieks, pulkveži Jānis Stulpiņš un Visvaldis Dūms, rakstnieks Aleksandrs Grīns, mākslinieki Uga Skulme, Alberts Prande, aktieris Herberts Zommers, Rīgas pilsētas krājkases direktors P. Dardzāns, konsuls K. Freimanis un daudzi citi ievērojami cilvēki.