google/wiki40b huggingface dataset:
Swedish House Mafia

Izveidošanās

Stīvs Andželo un Sebastjans Ingrosso satikās Stokholmā kad vēl bija bērni; Axwell pievienojās grupai vēlāk.

Izlaidumi

Pirmais singls kurā sadarbojās visi šīs grupas izpildītāji bija kopā ar Laidback Luke producētais "Get Dumb", kas tika izlaists 2007. gadā. To uzskata par grupas debijas singlu. 2009. gadā viņi izlaida singlu "Leave the World Behind" kopā ar Laidback Luke un Deborax Cox. 2010. gadā Swedish House Mafia noslēdza līgumu ar UMG piederošo Polydor Records, pēc aiziešanas no EMI. 2010. gada 26. maijā viņi izlaida pirmo oficiālo singlu ar nosaukumu Swedish House Mafia — One (Your Name). Tas ieguva lielu popularitāti daudzās pasaules valstīs. Serbijā un Nīderlandē tas sasniedza 1. pozīciju. Nākamais singls Miami 2 Ibiza kurā piedalījās reperis Tinie Tempah arī ieguva lielu popularitāti daudzās pasaules valstīs. Tas sasniedza 1. pozīciju ASV deju mūzikas čārtā. Šie abi singli bija no albuma Until One.
Nākamā albuma - One Night Stand pirmais singls saucās "Save the World". To izlaida 2011. gadā un tajā piedalījās arī Džons Mārtins. Tas ieguva 1. pozīciju gan ASV deju mūzikas, gan Serbijas čārtā. Vēl tajā pašā gadā tika izlaists singls "Antidote", kurā piedalījās arī Knife Party. 2012. gadā tika izlaisti singli "Greyhound" un "Don`t You Worry Child"
European Hit Radio Top 100 (2005)

Šis ir European Hit Radio 2005. gada noslēguma Top 100.

Top 100 sastādīšanas princips

European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas, ik nedēļu, tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No visām vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām, tiek noteiktas populārākās 100. 
Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.
Egils Skallagrimsons

Izcelsme

Cēlies no norvēģu vikingu skaldu dzimtas. Viņa vectēvs Kveldulfs (Kveld-Úlfr - "vakara vilks"), nevarēdams samierināties ar Norvēģijas ķēniņa Haralda Skaistmatainā valdīšanu (ap 872 — ap 931), kopā ar savu dēlu Skallagrimu (Skallagrímur Kveldúlfsson) ap 878. gadu izceļoja uz Islandi.

Dzīvesgājums

Uzskata, ka Egils Skallagrima dēls ir dzimis klana vadoņa Skallagrima un viņa sievas Beras ģimenē Borgā (Borgarbyggð), Islandē pirms 910. gada. Teika stāsta, ka jau bērnībā viņš spēkā, auguma un dzejas talantā pārspējis savus vienaudžus un sacenties ar pieaugušajiem vīriem. Jau septiņu gadu vecumā ar kara cirvi nogalinājis savu rotaļu biedru par krāpšanos bumbas spēlē. 15 gadu vecumā viņš pametis tēva mājas Islandē un ar savu brāli Torolfu (Þórólfur) devies uz Norvēģiju, kur iestājies ķēniņa Haralda dienestā.
Uzskata, ka ap 925. gadu Egila karadraudze ieradās Kursā (tekstā: Kúrland). Egila sāgas 46. nodaļā vēstīts par to, ka sākumā vikingi ar kuršiem (tekstā: Kúrir) uz pusgadu noslēdza pamieru un tirdzniecības līgumu. Kad līguma laiks beidzās, viņi sāka laupīt un Egils kopā ar citiem vikingiem nokļuva gūstā kādā mājā, kur jau ilgāku laiku kā karagūsteknis dzīvoja vikings Aki.
Vēlāk viņš siroja Dānijā un Anglijā, kur iestājies anglosakšu ķēniņa Etelstāna (Æðelstān; 924—939) dienestā. Pēc norvēģu ķēniņa Haralda nāves viņu izsludināja ārpus likuma. Vienīgi ar dzejas mākslas palīdzību Egils izglābās no norvēģu ķēniņa Ērika I Asiņainās āvas (Eirik I Blodøks; ap 931 — ap 933) dusmām un patvērās Islandē. Islandē viņam piedzima pieci bērni, bet divi dēli agri nomira, un Egils iegrima dziļā depresijā, remdējoties dzejā.
Dzīves nogali pavadīja sava brāļa Torolfa meitas ģimenē pie Reikjavīkas. Tur viņš Mosfellsbær kalnā apracis dārgumu lādi, kuru vēlāk velti meklējuši.
Racionalitāte

Racionalitāte ir izpratnes veids par lietu būtību pēc to nozīmes un atbilstības noteiktām, cilvēka prāta normētām likumsakarībām. Tas ir veids, kā cilvēki nonāk pie secinājumiem, apsverot lietas pārdomāti. Par racionalitāti uzskata ne vien lietu un domas jēgpilnību, bet arī to piemērotību un atbilstību mērķa sasniegšanai/problēmas atrisināšanai. Racionalitātei pretēju stāvokli dēvē par iracionalitāti.
Termins racionalitāte ir izmantots dažādās zinātnes nozarēs ar samērā atšķirīgu nozīmi. To pārsvarā izmanto filozofijā, ekonomikā, socioloģijā, psiholoģijā, politoloģijā.
Vērgales pamatskola

Vēsture

Otrā pasaules kara laikā skolas telpās iekārtoja vācu kara hospitāli. 1961. gadā skolā atvēra astoto klasi. 1989. gadā skolu pārdēvēja par deviņgadīgu skolu. 1992. gadā — par Vērgales pamatskolu.
Laika posmā no 1922. gada līdz 1959. gadam par skolas direktoru strādāja Edvards Celms (37 gadus), Jānis Alberiņš, Līne Mača, Doreteja Kambala, Vladislavs Capāns, Tālivaldis Dermanis, Rasma Rača. Par mācību pārzini kopš 1950. gada strādāja Voldemārs Kancāns. Laikā no 1960. gada līdz 1979. gadam skolā par direktoru strādāja Vera Sīkle, Gunārs Rozenbergs, RūtaTrinīte — Rūdolfa, Francis Norkuss, Arno Šneiders. Bija vairāki mācību pārziņi — Voldemārs Kancāns, Velta Šneidere, Ārija Šneidere, Mirdza Sīpola. No 1980. gada līdz 2004. gadam skolā par direktoriem strādāja Ārija Šneidere, Mirdza Sīpola, Ēriks Kudums, Ilze Regute. No 2004. gada par direktoru strādā Gints Juriks.
Izglītojamiem ir labi sasniegumi mācību priekšmetu olimpiādēs un mākslinieciskās pašdarbības skatēs.
Gadu no gada pamatskolas absolventi turpina izglītoties Liepājas Valsts 1. ģimnāzijā, Liepājas 5. vidusskolā, Grobiņas ģimnāzijā, Liepājas Valsts tehnikumā un citās vidējās izglītības iestādēs.

Izglītības programmas

Skola īsteno vispārējās pamatizglītības programmu 1. — 9. klasei.
Cilvēka dienas

Sižets

Galvenā varoņa Alekseja Infantjeva liktenis atklājas viņa mūža trīs fragmentos – jaunība, kad neprātīgi iemīlējies varonis ir dželzainā mātes ietekmē, brieduma gados, kad Infantjevu sāk pieveikt svina smagā ikdienas dzīves proza, un tai dzīves posmā, kas viņam kā padzīvojušam atraitnim liek atskatīties uz pagātni.
Jaunpils pagasts

Daba

Pagasts atrodas apvidū, kur Zemgales līdzenums pakāpeniski pāriet Austrumkursas augstienē. 
Jaunpils pagastā arī ir pilskalns - Kartavkalni, kur var pavadīt laiku svaigā gaisā, apskatīt priežu aleju un izstaigāt vairākus taku lokus. 
Kā arī Kartavkalnos katru gadu norisinās skriešanas sancensības vārdā - Kartavkalnu apļi, kuri parasti norisinās no pavasara vidus līdz septembra beigām.

Hidrogrāfija

Teritorijai raksturīgs viegli paugurains reljefs, caur pagasta teritoriju tek vairākas mazas upītes: Bikstupe (32 km), Bikstupes kreisā krasta pieteka Rūšu strauts (17 km). Pagasta teritorijā Lestenes–Ēnavas purvā tecējumu sāk Ventas lielākā pieteka Abava. Pagasta ziemeļrietumu daļā tek Viesata. Pagastā ir vairāki mazi ezeriņi: Apsauju ezers (Lielapsauju; 28,8 ha), Brandavu ezers (12,3 ha), Mellīzeris, Bautēlis (8,4 ha). Jaunpils centrā uz Bikstupes un Rūšu strauta atrodas mākslīgs Jaunpils dzirnavezers, nedaudz lejāk — Ķimšu ūdenskrātuve.

Vēsture

Mūsdienu Jaunpils pagasta teritorijā vēsturiski atradās Jaunpils muiža (Gut Neuenburg, Jaunpils), Jurģu muiža (Gut Georgenhof, Jurģi), Lauku muiža (Gut Feldhof, Veclauki), Mariņmuiža (Gut Marienhof), Pļavnieku muiža (Gut Plaueneck), Struteles muiža (Gut Strutteln), Spriņģu muiža (Gut Springen, Josti).
Jaunpils pagasta teritorija izveidojās 17.-18. gadsimtā ap Jaunpils muižu. 1935. gadā pagasta platība bija 127 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Jaunpils un Jurģu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1965. gadā Jaunpils ciemam pievienoja Jurģu ciemu. 1979. gadā Jaunpils ciemā iekļāva daļu Degoles ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunpils pagastu kopā ar Viesatu pagastu apvienoja Jaunpils novadā.

Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Jaunpils, Leveste, Jurģi, Strutele, Struteles muiža, Veclauki, Saule, Brandavas, Jaunsēži.
Tjurku valodas

Tjurku valodu grupa aptver vairākas valodas, kurās runā ~130 miljoni cilvēku pasaulē (tjurki).
Sietlas latviešu kopiena

Sietlas latviešu kopiena ir latviešu kopiena Vašingtonas štatā, ASV.
Kopiena Sietlā pastāvējusi jau 20. gadsimta sākumā, tā 30. gados te bijuši apmēram 200 latviešu. 1931. gadā Sietlā ticis atvērts Latvijas konsulāts. Pēc Otrā pasaules kara te ieradās latviešu bēgļi. 20. gadsimta 90. gados latviešu skaits Sietlā un tās piepilsētās sasniedza apmēram 1000.
Darbojas Latviešu biedrība, latviešu papildskola, luterāņu draudze. Vašingtonas štatā esošajā Rietumkrasta latviešu kopienas īpašumā "Kursa" darbojas latviešu vasaras vidusskola. Vairākas reizes Sieatlā notikuši Rietumkrasta latviešu dziesmu svētki. 1994. gadā Vašingtonas universitātes Skandināvijas studiju fakultātā tika ieviesta Baltijas studiju programma, kurā ietilpst arī akadēmiskais latviešu valodas kurss.
Staņislavs Lems

Biogrāfija

Lems dzimis ārsta ģimenē, ticis audzināts katolicisma garā, taču vēlāk kļuvis par ateistu. Studējis medicīnu Ļvovas universitātē, taču studijas pārtraucis Otrais pasaules karš. Nacistiskās okupācijas laikā Lems strādājis par automehāniķi un metinātāju, darbojies pretošanās kustībā. 1946. gadā Lems no Padomju Savienības anektētās bijušās Polijai piederošās teritorijas devās uz Krakovu, kur atsāka medicīnas studijas. Lems izvēlējās nekārtot gala eksāmenus, lai izvairītos no militārā ārsta karjeras. Viņš strādāja par zinātnisko asistentu organizācijā Konwersatorium Naukoznawcze, šajā laikā viņš arī pievērsās literārajai darbībai.
1951. gadā tika publicēts Lema romāns "Astronauti" (Astronauci) (viņa vecākais romāns gan ir "Cilvēks no Marsa" (Człowiek z Marsa), sarakstīts 1946., bet grāmatā izdots tikai 1989. gadā). 1953. gadā Lems apprecēja fiziķi Barbaru Lesņaku (Barbara Leśniak). 1982. gadā, kad Polijā tika izsludināts kara stāvoklis, Lems pameta Poliju un strādāja Rietumberlīnē, bet vēl pēc gada devās uz Vīni, kur arī uzrakstīja divus pēdējos romānus. 1988. gadā viņš atgriezās Polijā. Lema pazīstamākie darbi ir romāni "Solāris" (Solaris, 1961), "Neuzvaramais" (Niezwyciężony, 1964) u.c.
Zeva statuja

Zeva statuja ir viens no septiņiem pasaules brīnumiem. To veidoja grieķu skulptors Feidijs apmēram 432. gadā p.m.ē. Zeva statuja atradās Zeva templī, Olimpijā, Grieķijā. Statuja bija 12 metrus augsta, tā tika izgatavota no ziloņkaula un ar zeltu pārklātas bronzas. Detalizēts statujas apraksts bija saglabājies no 2. gadsimta ceļotāja Pausanias pierakstiem. 5. gadsimtā Zeva statuja tikusi pārvesta uz Bizantiju, kur tā nezināmu iemeslu dēļ 5.—6. gadsimtā gāja bojā.
Latvijas Okupācijas muzejs

Muzeja ekspozīcija un krātuves

Muzeja ekspozīcija vēsta par dzīvi Latvijā šajā laikā: par okupāciju varu politiku, par padomju un nacistu teroru, Latvijas valsts saimniecības sagrāvi un totalitāro padomju un nacistu ideoloģiju kultūras politiku, par Latvijas iedzīvotāju pretestību okupācijas varām līdz neatkarīgas Latvijas valsts atjaunošanai 1991. gadā.
2012. gada sākumā muzeja krājumā bija vairāk kā 50 000 vienību (dokumentu, fotogrāfiju, rakstisko, mutvārdu un materiālo liecību, priekšmetu un piemiņas lietu). Muzeja speciālisti ierakstījuši vairāk nekā 2000 videoliecību, un tas ir viens no lielākajiem okupācijas tēmai veltītajiem krājumiem Eiropā.

Vēsture

1993. gadā Viskonsinas universitātes vēstures profesors Paulis Lazda iesniedza Latvijas Republikas Kultūras ministrijai ierosinājumu izveidot jaunu muzeju par Latvijas okupācijas laiku no 1940. līdz 1991. gadam. Latvijas Okupācijas muzeja izveidei un uzturēšanai 1993. gada pavasarī nodibināja Latvijas 50 gadu okupācijas muzeja fondu, ko 2006. gadā pārdevēja par Latvijas Okupācijas muzeja biedrību. 1993. gada 1. jūlijā atklāja muzeja pirmo izstādi bijušā Latviešu strēlnieku muzeja telpās.
2012. gada 18. novembrī muzeja pagaidu telpās Raiņa bulvārī 7 atklāja muzeja ziedotāju goda plāksni ar to lietotāju vārdiem, kuri ziedojuši vairāk nekā 5000 latu. Starp lielākajiem ziedotājiem minama Latvijas Okupācijas muzeja stipendijas izveidotāja Aina Galēja-Dravniece, kas atbalstīja Amerikas latviešu jauniešu praksi Latvijas Okupācijas muzejā. Viņa finansiāli atbalstīja arī Latvijas Okupācijas muzeja ceļojošās izstādes rīkošanu.

Nākotnes nams

2001. gadā arhitekts Gunārs Birkerts Okupācijas muzejam uzdāvināja "Nākotnes nama" projekta vīziju. 2011. gadā Ministru kabinets pieņēma lēmumu par Padomju okupācijas upuru piemiņas memoriāla kompleksa celtniecības finansēšanu, kas paredzēja, ka muzeja pārbūve un piebūves celtniecība jāpabeidz līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr 2012. gada jūnijā pēc iesnieguma saņemšanas par iepirkuma procedūras pārkāpumu būvniecības konkursu apturēja. Tikai 2013. gada 1. martā "Valsts nekustamie īpašumi" un SIA „Būvprojektu vadība” noslēdza līgumu par Latvijas Okupācijas muzeja ēkas rekonstrukcijas tehniskā projekta izstrādi un autoruzraudzību.
2018. gada septembrī, svinīgi iemūrējot kapsulu ar vēstījumu nākamajām paaudzēm, tika uzsākti Latvijas Okupācijas muzeja pārbūves darbi, kas pabeidzami līdz 2020. gadam.
Augšējais loceklis

Augšējais loceklis (latīņu: Membrum superius) ir gan roka, gan plecs, tādēļ to iedala 2 daļās - plecu joslā (Cingulum membri superioris) un augšējā brīvajā loceklī (Membrum superius liberum), jeb rokā.

Plecu josla

Plecu joslas skeletu veido divi pāra kauli - lāpstiņa un atslēgas kauls, kas pievienojas krūšu kaulam un izveido nenoslēgtu kaulu gredzenu.
Rīgas 93. vidusskola

Vēsture

Dibināta 1988. gadā.

Izglītības programmas

Pamatizglītības programma (21011111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā programma (31011011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)
Skumjas

Skumjas ir emocionālas ciešanas, kam raksturīga netaisnīguma, zaudējuma, izmisuma, bezpalīdzības, ciešanu un niknuma izjūtas. Kad cilvēki ir skumji, viņi kļūst nerunīgāki, mazāk enerģiski un vairāk emocionāli. Raudāšana ir skumju fiziskā izpausme.
Skumjas var būt īslaicīga garastāvokļa pasliktināšanās. Ja tās ir ilgstošas, tad var konstatēt depresiju.
Skumjas ir viena no Pola Ekmena piedāvātajām "sešām pamatemocijām — laimes, skumjām, dusmām, pārsteiguma, bailēm un riebuma".
Vara laikmets

Vara laikmets jeb eneolīts ir agrīns bronzas laikmeta posms, kurā tehnika, kur varam pielej alvu, lai iegūtu bronzu, tā laika metāla kalējiem vēl nebija zināma. Vara laikmets ir zināms kā pārejas posms no neolīta uz bronzas laikmetu.
Eiropā pirmās vara laikmeta liecības ir datētas jau no 7500. gada p.m.ē. Vara laikmets Eiropā ilga līdz pat 3. tūkstošgadei p.m.ē. Citās pasaules vietās tas bija vēlīnāks vai arī tāda nebija.
Ādolfs Alunāns

Biogrāfija

Dzimis Jelgavā, beidzis mācības Jelgavas vīriešu ģimnāzijā. No 1866. līdz 1869. gadam bija aktieris vācu teātros Tērbatā, Rēvelē, Narvā un Sanktpēterburgā.
1870. gadā Alunāns tika uzaicināts par Rīgas Latviešu biedrības teātra vadītāju. Līdz pat 1885. gadam vadīja Rīgas Latviešu teātri, rakstīdams lugas un popularizēdams teātra mākslu, bija arī režisors un aktieris. Pēc 1885. gada noorganizēja savu ceļojošo trupu, sniedza izrādes visā Latvijā. 1894. gadā Jelgavā nodibināja un līdz 1904. gadam vadīja Alunāna teātri. Izveidojis pirmo latviešu teātra trupu, tās repertuāra izveidotājs. Viņa vadībā savas skatuves gaitas sākuši vairāki ievērojami aktieri, tai skaitā Anna Brigadere-Maija, Berta Rūmniece, Jūlija Skaidrīte, Teodors Valdšmits. Populāras bijušas arī Alunāna kuplejas, ko viņš gan sacerēja, gan izpildīja.
Nodarbojās arī ar publicistiku un satīriku. No 1892. līdz 1912. gadam sastādījis "Zobgala kalendāru". Izdoti vairāki izdevumi ar viņa satīriskajiem un humoristiskajiem darbiem. Rakstījis stāstus, dzejoļus, feļetonus, biogrāfiskos apcerējumus. Tulkojis lugas, stāstus, romānus.
1968. gadā atklāts Alunāna memoriālais muzejs Jelgavā.
Diridžibile Italia

Vēsture

Stacija izveidota 1997. gadā. Kopējā platība ir 300 m² un tā nodrošina 5—7 pētnieku funkcionēšanu visa gada garumā. Stacijas pārraudzībā ir arī Amundsena—Nobiles Klimata izmaiņu tornis un tā ir dalībniece arī Nīolesunnas Jūras laboratorijas konsorcijā. Galvenās pētniecības nozares ir atmosfēras ķīmija un fizika, jūras bioloģija, okeanogrāfija, vides zinātnes, cilvēka bioloģija un medicīna.
Jefims Ruhliss

Biogrāfija

Dzimis reliģiozā ģimenē. Tēvs bijis grāmatu iesējējs, māte — mājsaimniece. Pabeidzis hederu un astoņgadīgo pamatskolu ar idiša mācību valodu. 1941. gadā, sākoties karam, ģimene evakuējās uz Taškentu, kur Ruhliss beidzis dzelzceļa transporta inženieru institūtu. Strādājis Magņitogorska un Čardžou. 1990. gadā emigrējis uz Izraēlu. Dzīvojis Jeruzalemē, Petahtikvā un Beerševā.

Šaha kompozīcija

Savu pirmo šaha uzdevumu publicējis 1937. gadā 12 gadu vecumā.  No tā laika kopumā publicēti apmēram 170 viņa uzdevumi, galvenokārt divvilči. No tiem 125 ieguvuši atzinības, tai skaitā 60 godalgas (30 — pirmās). Viņš bijis desmit PSRS čempionātu (1947—1984) dalībnieks, 1. čempionātā 1947. gadā izcīnījis sudraba medaļu divvilčos. 1956. gadā kļuvis par starptautisko tiesnesi šaha kompozīcijā, 1961. gadā viņam piešķirts PSRS Sporta meistara tituls, bet 1990. gadā — FIDE meistara tituls šaha kompozīcijā. Viņš ir divvilču tēmas, kas nes viņa vārdu, autors (Ruhlisa tēma).
Sofisms

Sofisms — tīša loģiska kļūda — nepareizs, maldinošs pierādījums vai slēdziens, kas formāli liekas pareizs.

Sofisti

Sofisti Senā Grieķijā bija filozofi un parasti algoti skolotāji, iespējams pirmie speciālisti sabiedrības mācībā - politikā, tiesībās, ekonomikā un retorikā. Viņu devums ir sevišķi nozīmīgs tiesiskās domas attīstībā, jo tieši sofisti uzskatīja, ka daba savā būtībā ir vienota, un, ja cilvēks pārkāpj tajā pastāvošos likumus, viņam ir jācieš neatkarīgi no tā, vai kāds cits šo pārkāpumu ir pamanījis, vai nē.

Sofistu filozofija

Sofistika - sofisti pretnostatīja visu dabisko mākslīgajam un apgalvoja, ka valsti un likumus nosaka nevis daba, bet māksla. Sofisti mācīja, ka tiesību un arī morāles bāze ir nevis daba, bet polisa; kas ir ļauns vai labs, nosaka pilsoņu kopiena un valsts. Sofisti atņēma polisas tiesiskajai kārtībai metafizisku leģitimāciju, jo normām, kas nesakņojas kosmosā, nav universāla, bet tikai partikulāra nozīme. Tātad sofisti nodalīja dabiskās tiesības un pozitīvās tiesības. Progresīva bija arī sofistu atziņa, ka kārtu un rasu diferenciācija ir nedabiska, jo no dabas visi cilvēki esot vienādi, un tos atšķirīgus padarot tikai ar likumiem un normām. Citi sofisti turpretī tieši no dabas atvasināja cilvēku nevienlīdzību un kritizēja polisas pozitīvo tiesību normas. Sofists Kalliks mācīja, ka morāli un tiesības savam labumam izdomājuši varas pārstāvji, taču pietiekami stiprs indivīds var pacelties pāri likumam, jo viņam uz to ir tiesības. Lai arī sofistu uzskati bija savstarpēji atšķirīgi, viņiem raksturīgs galējs relatīvisms.
Rīgas ASK

Priekšvēsture

1931. gadā tika izveidots basketbola klubs Rīgas "ASK", kas startēja Latvijas čempionātā. Vēlāk Padomju gados "ASK" piedalījās PSRS čempionātā, kā arī trīsreiz kļuva par Eiropas čempionvienību kausa ieguvējiem. Komanda beidza pastāvēt 1991. gadā, kad tā pēdējoreiz piedalījās PSRS čempionātā.
2006. gadā dibinātajam klubam "ASK Rīga" nav tiešas vēsturiskas saiknes ar agrāko Rīgas "ASK". Jaunais "ASK" tika izveidots uz BK Rīga bāzes, kas tika dibināts 2004. gadā pastāvēt beigušā BK Skonto vietā.

2005./2006. gada sezona

2005./2006. gada sezonu LBL čempionātā uzsāka komanda ar nosaukumu BK "Rīga". Komanda LBL regulārajā čempionātā uzvarēja visās 35 spēlēs (5 BBL spēlējošās komandas cīņā par čempiona titulu iesaistījās sākot ar izslēgšanas turnīru). "Rīga" piedalījās arī FIBA Izaicinājuma kausā, taču nespēja pārvarēt turnīra 1. kārtu. Sezonas sākumā komandu trenēja Raimonds Miglinieks, bet sezonas vidū par galveno treneri kļuva lietuvietis Ramūns Butauts.
2006. gada 23. martā BK "Rīga" nomainīja nosaukumu uz "ASK Rīga", kas uzskatāms par jaunā kluba dibināšanas brīdi. Klubs tika dibināts kā agrākā Rīgas "ASK" tradīciju pārņēmējs.
"ASK Rīga" pabeidza regulāro sezonu jau ar jauno nosaukumu. Izslēgšanas turnīra ceturtdaļfinālā "ASK" divu spēļu summā uzvarēja "Valmieru", bet pusfinālā visās 3 spēlēs piekāpās "Barons/LU" komandai. "ASK" ieguva LBL čempionāta bronzas medaļas, sērijā par 3. vietu uzvarot "Bumerangu".

2006./2007. gada sezona

Savā pirmajā pilnajā sezonā "ASK", tāpat kā iepriekšējā gadā, startēja LBL čempionātā, taču šajā sezonā komanda piedalījās arī Baltijas Basketbola līgā un FIBA Eiropas kausā.
LBL čempionātā "ASK", tāpat kā citas trīs spēcīgākās komandas, iesaistījās tikai sākot ar 2007. gada janvāri, kad sākās turnīra 2. posma 1. divīzijas spēles. Regulārajā sezonā 8 komandu konkurencē "ASK" ieguva 2. vietu, izcīnot 12 uzvaras 14 spēlēs. Pateicoties iegūtajai 2. vietai, izslēgšanas turnīrā "ASK" iesaistījās sākot ar pusfināliem. Pusfinālā 5 spēļu sērijā "ASK" ar 3-2 uzvarēja "Baronu", bet finālā sērijā ar 4-2 pārspēja "Ventspili", savā pirmajā pilnajā sezonā uzreiz kļūstot par Latvijas čempioniem.
BBL čempionātā pirmajā turnīra grupu stadijā "ASK" savā grupā ieguva 2. vietu 7 komandu konkurencē un kvalificējās 2. kārtai. 2. kārtā "ASK" palika 5. vietā no 6 komandām. Ceturtdaļfinālā "ASK" divu spēļu summā zaudēja "Šiauliai" un neiekļuva finālčetriniekā.
FIBA Eiropas kausā "ASK" vispirms pārvarēja turnīra 1. stadiju, kvalficējoties 2. kārtai. Tajā "ASK" 4 komandu konkurencē savā grupā ieguva 3. vietu un neiekļuva ceturtdaļfinālā.
"ASK" galvenie spēlētāji 2006./2007. gada sezonā bija amerikāņu leģionāri Kērtiss Miledžs, Ārons Bramlets un Toraijs Bragss, lietuvieši Stepons Babrausks un Martins Andrjukaitis, kā arī latviešu spēlētāji Sandis Valters, Raitis Grafs, Sandis Buškevics, Uģis Viļums un Arnis Vecvagars.
Tautas kinoaktieru studija

Tautas kinoaktieru studija bija mācību studija, kas atradās Rīgas Kinostudijā, kurā mācekļi varēja iegūt profesionālas aktiera prasmes, kā arī mācekļus sagatavoja tālākai apmācībai tehnikumos un augstākajās mācību iestādēs.

Vēsture

Tautas kinoaktieru studija dibināta Rīgas Kinostudijā 1965. gadā, tā pastāvēja līdz deviņdesmito gadu sākumam. Mācību ilgums bija trīs gadi. Apmācības notika vakaros, mācekļi tika atlasīti radošajos konkursos. Pārsvarā tie bija skolēni, studenti un strādnieki. Apmācību laikā viņi apguva profesionālās kinoaktiera prasmes, iepazinās ar citām specialitātēm, kas nepieciešamas kino veidošanā: režisora, operatora, montāžas, skaņu tehniķa un citām.
Pirmā studijas vadītāja bija Līvija Akurātere (1965—1968), vēlāk viņu nomainīja Aina Matīsa (1968—1993). Par pedagogiem strādāja Ērika Ferda, Arnolds Liniņš, Akvelīna Līvmane, Pēteris Krilovs, Aloizs Brenčs un citi. Kinostudijas režisoriem bija tiesības uzaicināt studijas mācekļus uz savām filmām. Režisoru Vadima Masa un Jana Ebnera komēdijā "Pēdējais blēdis" praktiski visos masu skatos piedalījās studijas mācekļi.
Studijas mācekļi un studiju beidzēji dažādos gados bija slaveni latviešu aktieri un režisori: Regīna Razuma, Ivars Kalniņš, Lilita Ozoliņa, Alvis Hermanis, Mirdza Martinsone, Jānis Paukštello, Esmeralda Ermale, Pēteris Gaudiņš, Gundars Āboliņš, Rihards Belte, Harijs Spanovskis un citi.