google/wiki40b huggingface dataset:
Cēzars Baronijs

Dzīve

Baronijs dzimis 1538. gadā Sorā, izglītojies Verolā un Neapolē. 1557. kļuva par vienu no pirmajiem oratoriešu kongregācijas dibinātāja Filipa Neras (Neri) sekotājiem, 1593. gadā tika iecelts par priekšnieku. 1596. gadā Romas pāvests Klements VIII iecēla viņu par kardinālu un Vatikāna bibliotekāru.

Darbi

Kā atbildi uz luterāņu teologu sarakstīto baznīcas vēsturi (Ecclesiastica historia integram ecclesiae ideam complectens, congesta per aliquot studios et pios viros in urbe Magdeburg, jeb tā sauktās Magdeburgas centūrijas), kas iznāca Bāzelē no 1559. līdz 1574. gadam, Baronija sarakstījis katoļu baznīcas vēsturi - Annales ecclesiastici a Christo nato ad annum 1198., ko no 1588. līdz 1607. gadam 12 sējumos izdeva Romā. Darbs balstīts ļoti plaša avotu materiāla izpētē, un, lai gan tajā ir diezgan daudz kļūdu, tas sniedz ārkārtīgi daudz vērtīgu un līdz tam nezināmu datu par baznīcas vēsturi. Baronija darba pēdējā sējumā atrodamas arī ziņas par pirmo Ikšķiles bīskapu Meinardu.
Mangroves

Mangroves ir veģetācijas tips, kurā ietilpst dažādu koku un krūmu sugas, kas aug sālsūdens piekrastē tropu un subtropu joslās galvenokārt starp 25° Z un 25° D paralēlēm. Pie mangrovēm pieskaita 55 koku un krūmu sugas. Pēc citu ekologu domām, ir pat 72 sugas (tas ir atkarīgs no iedalījuma sugās un pasugās). Tiek lēsts ka 2000. gadā mangrovju mežu kopējā platība pasaulē (118 valstīs un teritorijās) bija 137 760 km².
Bakans

Vēsture

Ezera austrumu piekrastē uz zemūdens paugura ir senas ezermītnes vieta — valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis, ezermītne atklāta 1930. gados. Arheologs Jānis Apals šeit saskatījis ļoti senu apmetni, veselu nogrimušu ezerpili.
Iepretī kādreizējai ezerpilij krastā atradās Sniķeru mājas, vienā no tām, sauktā par "Ezerkalniem", dzīvoja ezera sargs. 1863. gadā šajās mājās dzimis vēlākais tautskolotājs, dzejnieks un tulkotājs Andrejs Kažoks. 
1971. gadā netālu no ezera uzbūvēja Garzaku govju fermu.
Graudu iela (Rīga)

Sabiedriskais transports

Pa Graudu ielu kursē 19. maršruta trolejbusi, kā arī 56. un 60. maršruta autobusi.
Džons Roberts Holdens

Karjera

Laikā no 1994. līdz 1998. gadam viņš pārstāvēja Bucknell universitāti NCAA pirmās divīzijas turnīrā.
Pirmo sezonu Eiropā Dž. R. Holdens aizvadīja Latvijā - Latvijas Basketbola līgas klubā ASK/Brocēni/LMT. Dž. R. Holdens tiek uzskatīts par vienu no vislabākajiem viesspēlētājiem, kas spēlējuši LBL.
No 1999. līdz 2001. gadam viņš spēlēja Ostendes "Telindus" klubā Beļģijas līgā, pēc tam Grieķijas līgā — Atēnu AEK. Kopš 2002. gada Dž. R. Holdens spēlēja Krievijas Superlīgas klubā Maskavas CSKA. Katrā valstī viņš ir izcīnījis vismaz vienu nacionālā čempiona titulu. CKSA sastāvā triumfēja 2005.—2006. un 2007.—2008. gada Eirolīgas sezonā.
2003. gadā ar īpašu Krievijas prezidenta Vladimira Putina rīkojumu Dž. R. Holdenam tika piešķirta Krievijas pilsonība. Vienlaikus viņš saglabāja ASV dubultpilsonību. Dž. R. Holdens kļuva par pirmo tumšādaino basketbolistu Krievijas izlasē. Tās sastāvā piedalījies 2008. gada Pekinas Olimpiskajās spēlēs, kā arī 2005. gada un 2007. gada Eiropas čempionātā. 2007. gadā Krievija ar Dž. R. Holdenu sākumsastāva saspēles vadītāja pozīcijā izcīnīja zelta medaļu Eiropas čempionātā, finālā pret Spāniju viņš guva uzvaras grozu 2 sekundes pirms spēles laika beigām.
2011. gada jūnijā pēc CSKA kārtējās uzvaras Krievijas Superlīgā Dž. R. Holdens paziņoja par profesionāļa karjeras beigām.
Pēc karjeras beigām dzīvo Nortvilā, Mičiganas štatā, un ir skauts NBA kluba  Detroitas "Pistons" sistēmā. 2019. gada rudenī tika apstiprināts amatā cita NBA kluba Bruklinas "Nets" sistēmā kā spēlētāju atlases vadītājs (Director of Player Personnel).
Progress MS-12

Krava

Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2454 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (800 kg), skābeklis (50 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1 184 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

Lidojuma gaita

Progress MS-12 tika palaists 2019. gada 31. jūlijā 12:10:46 UTC ar nesējraķeti Sojuz-2.1a no Baikonuras kosmodroma.
Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika tajā pašā dienā 15:29 UTC pie Pirs moduļa, 3 stundas 19 minūtes pēc starta.
Kristālvioletais

Kristālvioletais (medicīnā zināms ar nosaukumu pioktanīns) ir trifenilmetāna krāsviela, kas izmantojama kā histoloģiskā krāsviela, kā arī Grama metodē, lai klasificētu baktērijas.
Deguns

Deguna funkcijas

Degunam ir elpošanas, ožas, barības iegūšanas un saziņas funkcijas.
Deguns elpošanas procesā attīra ieelpoto gaisu no mikroorganismiem un putekļiem, kā arī to sasilda.
Deguns nodrošina arī ožas maņu. Daudzi dzīvnieki to izmanto, lai saostu pēdas savam upurim vai gluži otrādi, lai saostu potenciālo uzbrucēju un varētu laikus no tā aizmukt. Ar ožas palīdzību daudzi dzīvnieki nodrošina sev barības iegūšanu.

Cilvēka deguna anatomija

Degunam ir divas daļas — ārējais deguns (nasus externus) un deguna dobums (cavum nasi).

Ārējais deguns

Ārējais deguns (nasus externus) atrodas deguna dobuma priekšējā sienā. Tam izšķir deguna sakni (radix nasi), kas atrodas sejas augšdaļā starp acu dobumiem un uz leju pāriet par deguna muguru (dorsum nasi). Deguna mugura beidzas ar degungalu (apex nasi) un diviem deguna spārniem (alae nasi), kuri norobežo nāsis (nares), kas savieno deguna dobumu ar ārējo vidi. Deguna sakni un daļu no deguna muguras, veido deguna kauli (ossa nasalia) un abi augšžokļa pieres izaugumi (procesus frontalis maxillae). Deguna muguras apakšējās daļas, deguna spārnus un degungala skeletu veido deguna skrimšļi (cartilagines nasales). Ārējā deguna skeletu no ārpuses sedz deguna muskulis (m. nasalis) un āda.

Deguna slimības

Medicīnas nozari, kurā nodarbojas ar slimību ārstēšanu, kas skar degunu, sauc par otolaringoloģiju. Šīs nozares mediķi ārstē arī ausu un kakla slimības. Viena no izplatītākajām slimībām, kas skar degunu, ir saaukstēšanās.
Demogrāfija

Demogrāfija (franču: démographie, no grieķu: δῆμος (dēmos) — 'tauta' un γράφω (graphō) — 'rakstu') ir zinātne par iedzīvotājiem, kas pētī cilvēku dabisko kustību (dzimstību, mirstību, laulātību), mehānisko kustību (migrāciju), dažādu iedzīvotāju struktūru (dzimumstruktūru, vecumstruktūru, etniskās, ģimenes struktūras u.c.) kopsakarībā ar bioloģiskiem, ģeogrāfiskiem, sociāliem, ekonomiskiem u.c. apstākļiem. Demogrāfija noskaidro iedzīvotāju atražošanas likumsakarības un uz to pamata izstrādā demogrāfiskās koncepcijas, teorijas, demogrāfijas politiku, kā arī prognozē demogrāfisko norišu attīstību. Uz demogrāfisko rādītāju pamata tiek plānota rūpniecības attīstība, valdības politika izglītības, dzīvokļu celtniecības, sociālā nodrošinājuma, transporta, nodokļu un citās jomās.
Sniegbaltīte un mednieks

Sižets

Taboras karalistē iebrūk stikla kareivju armija. Karalis Magnuss uzvar iebrucējus, atbrīvo daiļo gūstekni Rovenu un apprecas ar viņu. Pirmajā laulības naktī, Rovena nogalina karali, atver pils vārtus sava brāļa Fina armijai un pārņem varu karalistē. Asiņainā slaktiņa laikā hercogam Hamondam un viņa dēlam Viljamam izdodas izglābties aizbēgot, bet karaļa meita Sniegbaltīte nokļūst Rovenas gūstā. Ļaunā burve jau neskaitāmus gadus uztur savu mūžīgo jaunību, izsūcot no meitenēm dzīvības spēkus. Viņas māte, uzliekot meitai lāstu, brīdināja, ka viņa mirs no par viņu skaistākas sievietes rokas. No burvju spoguļa uzzinot, ka Sniegbaltīte ir kļuvusi daudz skaistāka, Rovena vēlās pameitu upurēt, bet viņai izdodas izbēgt no torņa uz apburto Melno mežu. Burve pavēl medniekam Ērikam atvest Sniegbaltīti, bet kā atlīdzību apsola atdzīvināt viņa sievu. Uzzinot, ka Sniegbaltīte ir dzīva, Viljams arī dodas viņai pakaļ uz Melno mežu.
Ēriks atrod Sniegbaltīti, bet Fins apgalvo, ka Rovena nespēj atdzīvināt mirušos. Apmānītais mednieks nolemj aizvest meiteni pie Hamonda un iegūt atlīdzību. Viņi sasniedz ciematu, kur mitinās bēgļi, bet naktī ciematam uzbrūk Fina karaspēks. Varoņi sastop astoņus rūķus, no kuriem viens rūķis apgalvo, ka tikai Sniegbaltīte var uzveikt Rovenu. Ēriks apjauš, ka ir iemīlējies Sniegbaltītē. Fina kareivji atkal panāk varoņus, rūķis Gass upurē sevi, aizsedzot ar savu miesu Sniegbaltīti no ienaidnieka bultām, Ēriks nogalina Finu. Varoņiem pievienojas Viljams. Rovenai izdodas pārvērsties par Viljamu un pierunāt Sniegbaltīti apēst saindēto ābolu, bet pabeigt burvei iesākto iztraucē Ēriks un īstais Viljams. Varoņi nogādā princesi uz Hamonda pili, kur Ērikam izdodas atmodināt Sniegbaltīti ar skūpstu. Sniegbaltīte ved hercoga armiju uz Rovenas pili. Rūķi iekļūst pilī caur kanalizācijas tuneli un atver vārtus. Atbrīvotāji pilī nokļūst Rovenas slazdā un uzsākas asiņaina cīņa. Tikmēr Sniegbaltīte atrod burvi, un starp viņām sākas divcīņa. Burve mēģina nogalināt Sniegbaltīti, lai beidzot pilnībā iegūtu nemirstību, bet princese, nodurot pamāti ar dunci, uzvar un sāk valdīt karalistē.

Aktieru atlase

Filmas producenti iesākumā Sniegbaltītes lomai meklēja mazāk pazīstamu aktrisi, starp kandidātēm bija Railija Kio, Felisita Džonsa, Bella Hītkota, Alisija Vikandere un Reičela Maksvela. Vēlāk iespējamām lomas atveidotājām pievienoja arī Dakotu Faningu un Kristenu Stjuartu, pēdējā arī tika izvēlēta galvenai lomai. Loma tika piedāvāta arī dziedātājai Teilorai Sviftai, tomēr viņa atteicās, jo bija aizņemta pie jaunā albuma veidošanas.
Pirms Šarlīzes Teronas, Vinona Raidere tika uzskatīta par labāko kandidāti Rovenas lomai. Mednieka Ērika loma tika piedāvāta Tomam Hārdijam, pēc viņa atteikuma lomu piedāvāja Džonijam Depam, bet arī viņš atteicās aizbildinoties ar darbiem citos projektos. Vēl loma tika piedāvāta Vigo Mortensenam un Hjū Džekmenam.

Filmēšana

Filmas uzņemšana norisinājās Lielbritānijā, laika posmā no 2011. gada 19. septembra līdz 10. decembrim. Pludmales ainas tika filmētas Pembrūkšīrā.
Angļu dziedātāja Florence and the Machine speciāli filmai ierakstīja dziesmu Breath of Life.
Valentīna Zeile

Dzīvesgājums

Dzimusi 1937. gada 1. martā Rēzeknes apriņķa Bukmuižas pagastā zemnieka Boļeslava Dubras un viņa sievas Feliciānas ģimenē. Tēvs gāja bojā Otrajā pasaules karā, māte pēc kara  beigām strādāja Kokneses skolā, vēlāk pārcēlās uz Rīgu un strādāja Aviācijas rūpnīcā.
Studēja Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultātē. No 1955. gada strādāja par kredītinspektori un kredītu daļas vadītāju PSRS valsts bankas Pļaviņu nodaļā, vēlāk Rīgas pilsētas izpildkomitejā un Latvijas Valsts universitātē.
Sākoties Atmodas kustībai, Valentīna Zeile kļuva par Latvijas Tautas frontes Tautsaimniecības komisijas vadītāju. 1990. gadā Valentīnu Zeili no Preiļu vēlēšanu apgabala ievēlēja Latvijas Augstākajā padomē, viņa bija tās Ekonomikas komisijas locekle, vēlāk  – Budžeta komisijas vadītāja, piedalījās Latvijas Bankas izveidošanā, tās likumdošanas sagatavošanā un pieņemšanā. Līdz 2011. gadam bija Latvijas Bankas padomes locekle.
Mirusi 2018. gada 18. augustā Rīgā, apglabāta Rīgas Pirmajos Meža kapos.
Ernsts Cermelo

Dzīvesgājums

Dzimis un skolā gājis Berlīnē. Studējis matemātiku, fiziku un filozofiju Berlīnē, Hallē un Freiburgā. Doktora disertāciju ieguvis Berlīnes Universitātē. Strādāja Berlīnes Universitātē, kur bija Makša Planka asistents. No 1897. gada strādāja Getingenē, no 1910. līdz 1916. gadam - Cīrihē. No 1926. gada - goda amats Freiburgas Universitātē. 1935. gadā, nepieņemdams nacistu režīmu, atteicās no amata. Pēc Otra pasaules kara amatā atjaunots.
Sarkanā nobīde

Sarkanā nobīde fizikā un astronomijā norisinās, kad palielinās spektrāllīnijas viļņa garums elektromagnētiskajam starojumam — parasti redzamajai gaismai — Doplera efekta dēļ. Pēc sarkanās nobīdes var noteikt attālumus līdz dažādiem tāliem (tālākiem par galaktiku Vietējo kopu) objektiem plašajā Visumā — galaktikām, galaktiku kopām, kvazāriem, jo Visuma izplešanās rezultātā tālāki objekti attālinās no mums ar lielāku ātrumu (sarkanā nobīde ir proporcionāla debess ķermeņa radiālajam ātrumam). Vietējās kopas ietvaros sarkanā nobīde var būt arī negatīva, piemēram, Andromēdas galaktika mūsu Galaktikai tuvojas, nevis attālinās (tai novērojama violetā nobīde).
Bēta adrenoblokatori

Bēta adrenoblokatori jeb bēta blokatori ir vielas, kam piemīt bloķējoši efekti uz bēta adrenoreceptoriem dažādos orgānos un audos. Klīniskā praksē tos izmanto no 1960. gada. Šiem preparātiem ir antihipertensīvi, antiangināli, antiaritmiski un organoprotektīvi efekti.

Darbības mehānisms

Bēta adronoblokatori darbojas uz bēta adrenoreceptoriem sirdī traucējot endogēniem agonistiem pievienoties tiem, tas izpaužas ar negatīvu hronotropo, dromotropo, batmotropo un inotropo efektu.
Valters Heuers

Šahista karjera

1960. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā, uzvarot kvalifikācijas mačā G.Fridšteinu — 7½ : 1½ (+6 −0 =3). Igaunijas šaha čempionātos izcīnijis pilnu medaļu komplektu: 1976. gadā zeltu, 1962. gadā sudrabu, 1961. gadā bronzu.
Piecas reizes Igaunijas izlases sastāvā piedalījies PSRS komandu čempionātos - 1953., 1955., 1962., 1963. un 1975. gadā. 1961. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā Rīgā dalījis 4.-6. vietu.

Literāts

Beidzis Tartu Valsts universitātes igauņu filoloģijas fakultāti un ilgus gadus strādājis par sporta žurnālistu dažādos preses izdevumos. Bijis līdzautors reportāžu grāmatai «Tokija 1964» par 1964. gada Olimpiskajām spēlēm. 1977. gadā plašu Igaunijas sabiedrības ievērību izpelnījās Heuera biogrāfiskā grāmata par igauņu šaha leģendāro lielmeistaru Paulu Keresu - «Meie Keres» («Mūsu Keress»). Monogrāfija piedzīvoja vairākus atkārtotos izdevumus un tulkojumos, bet pats Heuers par to saņēma prestižo Igaunijas rakstnieku savienības Jūhana Smūla prēmiju (1977). 2001. gadā apbalvots ar Igaunijas Sarkanā Krusta IV klases Nopelnu ordeni.
Centimetrs

Centimetrs (cm) ir SI garuma mērvienība - viena simtdaļa no metra. SI sistēmā garuma pamatmērvienība ir metrs. Vārds centimetrs ir saliktenis no vārdiem centi un metrs. Metriskajā sistēmā vārds centi tiek izmantots kā priedēklis, kas apzīmē vienu simtdaļu. Šī vārda izcelsme nāk no latīņu vārda centum, kas nozīmē simts/simtā.
1 cm = 10 mm = 0,01 m = 0,00001 km
Atdalītu joslu ceļš

Atdalītu joslu ceļš ir autoceļš vai šoseja ar divām brauktuvēm, katra paredzēta savam virzienam. Parasti šie ceļi tiek atdalīti ar sadalošajām joslām. Ceļi ar divām, vai vairākām atdalītām joslām parasti atbilst augstākiem ceļu satiksmes drošības standartiem un bieži tiem ir ierobežota piekļuve, šādus ceļus parasti sauc par automaģistrālēm. Autoceļš bez mediānas vai atdalošās joslas ceļa vidū ir ceļš ar neatdalītām joslām, neatkarīgi no joslu skaita. Autoceļiem ar atdalītam joslām parasti ir augstāks ātruma ierobežojums kā ceļiem ar neatdalītām joslām.
Televa

Vēsture

Somijas Aizsardzības ministrija 1925. gadā izveidoja Radio laboratoriju un radio darbnīcu (Radiolaboratorio ja radiotyöpaja), lai ražotu radioaparatūru armijas vajadzībām. 1927. tās nosaukums mainīts uz Puolustusministeriön Sähkölaboratorioksi (Aizsardzības ministrijas elektrolaboratorija).
1945. gadā Aizsardzības ministrija Sähkölaboratorioksi apvienoja ar citām valsts elektroiekārtu darbnīcām, izveidojot valsts uzņēmumu Valtion Sähköpaja. 1962. gadā tā nosaukums mainīts uz Televa un bija kļuvis par rūpnīcu.
1973. gadā Televa sāka sadarbību ar Nokia, lai izveidotu valsts kopēju ISDN tīklu balss, datu un video pārsūtīšanai.
1976. gadā uzņēmums tika pārveidots par kapitālsabiedrību Televa Oy, kura lielākais kapitāldaļu turētājs bija Somijas valsts; citi akciju īpašnieki bija Outokumpu Oy un Valmet Oy.
Uzņēmums nesa zaudējumus, tādēļ 1977. gadā valdība nolēma kopā ar tajā laikā Somijas lielāko elektronikas uzņēmumu Nokia izveidot kopuzņēmumu (vienādās daļās) Telefenno Oy, kas ražotu sakaru tīklu aparatūru. Telefenno attīstīja Nokia E 10 sistēmu , kuru pārsauca par DX 100 un Televa izstrādātās analogās un ciparu telefona centrāles (tās prototips nosaukts par DX 200). Vēlāk izrādījās, ka DX 200 sistēma ir pārāka par DX 100, tāpēc tā kļuva par uzņēmuma galveno produktu.
1981. gadā valsts savas Televa kapitāldaļas pārdeva Nokia. Telefenno pārdēvēts par Telenokia Oy, kas turpināja sakaru tīklu iekārtu ražošanu un attīstīšanu. Uzņēmuma radio operācijas nodotas Mobira Oy,  citu elektronisko iekārtu bizness pārdots. 
1987. gadā Televa ar Telefenno pilnībā pārgāja Nokia īpašumā. 1992. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz Nokia Telecommunications.
Ladislavs Knoteks

Šaha kompozīcija

Kopš 1920. gada sastādījis vairāk nekā 400 šaha uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus.
2016. gadā WFCC kongress piešķīra starptautiskā meistara titulu vairākiem mirušiem šaha problēmistiem, tai skaitā arī V. Knotekam.
Zvaigžņu kuģa kareivji (filma)

Sižets

Filmas notikumi norisinās tālā nākotnē. Precīzs laiks filmā netiek norādīts, taču dziesmā, kas skan Riko izlaiduma ballē, ir vārdi "XXIII gadsimts mirst", līdz ar to var pieņemt, ka darbība notiek minētā gadsimta beigās. Demokrātija uz Zemes ir sabrukusi, pie varas nākuši militāristi. Zeme un tās kolonijas uz citām planētām ir pakļautas Apvienotajai civilajai federācijai (United United Civil Society Federation). Federācijas iedzīvotāji iedalīti federācijas pilsoņos un iedzīvotājos bez pilsonības. Pilsonību, kas tiek nodrošināta ar vēlēšanu tiesību palīdzību, dažādus sociālos pabalstus, mācību apmaksu, ārkārtas atļauju radīt bērnus, iespēju iesaistīties politikā var iegūt tikai pēc dienesta armijā. Tikmēr cilvēce saskaras ar jauniem draudiem — kukaiņveidīgu citplanētiešu, milzīgu saprātīgu zirnekļu ordām no tālās Klendatas zvaigžņu sistēmas, šīs būtnes ir dažu cilvēka kolonizēto planētu pamatiedzīvotāji. Par šīm kolonijām starp arahnīdiem un cilvēkiem notiek nežēlīgas cīņas, kurās virsroku gūst skaitliskā pārsvarā esošie kukaiņveidīgie. Tad federācijas vadība nolemj tikt galā ar problēmu un uzsāk vispārēju mobilizāciju, novirzot pilnīgi visu karaspēku cīņā ar šīm būtnēm.

Filmas tapšana

Filmas oriģinālais scenārija nosaukums bija Hunt for Bugs Outpost Nr. 9.

Kritika

Nacistu tēlu izmantošana amerikāņu filmu varoņiem izraisīja vētrainas diskusijas. Filmas radītāji šādas izvēles iemeslus nepaskaidroja. Daži skatītāji to interpretēja kā satīru, bet citi tajā saskatīja fašisma propagandu.  
2012. gadā vietnē Slant Magazine  tika publicēts simt labāko 90. gadu filmu saraksts, "Zvaigžņu kuģa kareivji" tajā ieņēma 20. vietu.
La det swinge

Dziesmas sižets

Dziesma ir uzrakstīta rokenrola un retro stilā ar 1950. gadu un 1980. gadu akcentiem. Dziesma tiek attēlota kā deja rokenrola mūzikas pavadījumā, kas skan pa radio. Tās sākumā skan saksofona melodija, kura ir ātri iegaumējama.

Dziesma Eirovīzijā

Dziesma 1985. gadā piedalījās norvēģu Eirovīzijas nacionālajā atlasē (Melodi Grand Prix 1985) un ieguva 1. vietu, kā arī tiesības pārstāvēt Norvēģiju Eirovīzijas dziesmu konkursā. Priekšnesuma laikā abām dziedātājām — Hannai Krogai un Elizabetei Andreasenai — ir spīdīgas violetas žaketes, zem kurām ir melnbalti tērpi.
Konkursā piedalījās 19 dalībvalstis. Dziedātājas uzstājās ar 13. kārtas numuru, un ar 123 punktiem ieguva 1. vietu.
Abām dziedātājām šī nebija vienīgā reize uz Eirovīzijas skatuves; 1982. gadā Elizabete pārstāvēja Zviedriju, dziedot dziesmu Dag efter dag duetā ar Kiki Dalnielsonu. Danielsons piedalījās arī 1985. gada konkursā ar dziesmu Bra vibrationer un ieguva trešo vietu pēc Norvēģijas un Vācijas. Elizabete piedalījās 1994. gada Eirovīzijā un ieguva 6. vietu, kā arī 1996. gadā ieguva otro vietu. Kroga 1971. un 1991. gada konkursos ieguva 17. vietu.
Pēc viņu uzvaras, šī dziesma ieguva 1. vietu norvēģu un beļģu dziesmu topos, kā arī guva labus rezultātus Dānijas, Austrijas, Zviedrijas, Šveices, Īrijas un Apvienotās Karalistes topos.
Johans fon Mengede

Dokumenti

Rusova hronika par mestru Johanu:
"Jānis Mengdens, saukts Osthofs, 37. Vācu ordeņa mestris, ieņēma šo amatu pēc Heidenreicha Finka. Šis mestris gribēja doties uz Prūsiju palīgā ordenim pret tām pilsētām, kuŗas bija atkritušas no ordeņa, bet iekšējs kaŗš aizturēja viņu Livonijā. Tādēļ mestris savu kaŗaspēku veda pret 13. Rīgas virsbiskapu Silvestri, ielenca viņu Kokneses pilī, ieņēma pili un sagūstīja virsbiskapu. Visi virsbiskapa un kapiteļa īpašumi tika atdoti izlaupīšanai. Ar šādu rīcību mestris mantoja maz pateicības no virsmestŗa, kuŗš tajā laikā atradās ļoti gŗūtos apstākļos. Beidzot abas puses, mestris un virsbiskaps, noslēdza 1453.gadā Salaspilī līgumu.
Šī mestŗa laikā Rīgas marka līdzinājās mūslaika 4 ½ daldeŗiem. Ja vecās ķīlu un parādu zīmēs stāv rakstīts: Es N. apliecinu, ka Marientales sv.Brigitas klosterim esmu parādā 50 jaunas Rīgas marku, 36 jaunus šilingus, tad rēķinot par katru jaunu marku, jeb par katru jaunu Rīgas marku, 7 lotes tīra un laba sudraba Rēveles svarā, iznāk, ka šāda zīme ir jāattiecina uz 1466.gadu.
1472.gadā no Lībekas pa jūŗu Rēvelē ieradās no Konstantinopoles viena jaunava, piederīga pie ķeizariskās Paleologu dzimtas. No šejienes viņu noveda pie viņas līgavaiņa Maskavas lielkņaza Jāņa Vasiljeviča, pirmā lielkņaza šādā vārdā. Mestris Jānis Osthofs-Mengdens valdīja 19 gadu".
Balvu novads

Vēsture

Līdz 1224. gada Tālavas un Adzeles dalīšanai mūsdienu Balvu novada teritorijā atradās Adzeles zemes Abrenes (Abrene) un Purnavas (Pornuwe) pilsnovadi. 13.-16. gadsimtā tas atradās Rīgas arhibīskapijas Marienhauzenas pilsnovada sastāvā.
Kad 1549. gadā Kokneses soģis Gotarts Neils tika apvainots vecās zemes grāmatas nenodošanā, nodokļu slēpšanā, zemnieku mantas atņemšanā un prettiesiskā zemes lietošanā, viņa taisnošanās pierakstā pieminēta Purnava, Bērzene un Balvi (Balbe). 1551. gada 3. martā Rīgas arhibīskaps Vilhelms izlēņoja zemi pie Balvu ezera bruņiniekam Hansam Meihsneram. Pieminēts arī vecais un jaunais Balvu ceļš, Balvu ezers, pie kura atrodas akmens ar iezīmētu krustu, un Bolupe.
17.-18. gadsimtā novada teritorijā atradās Inflantijas vaivadijas Viļakas stārastijas Balvu gals, 19. gadsimtā tas ietilpa Vitebskas guberņas Ludzas apriņķa teritorijā. 
Līdz 1920. gada zemes reformai novadā atradās Balvu, Biržu, Bonifacovas, Domopoles, Ludvinovas, Ruskulovas, Vecpils, Zosuļu un citu muižu zemes. Pēc Latvijas valsts izveides Balvu novada teritorija atradās Jaunlatgales apriņķī (1924-1938), Abrenes apriņķī (1938-1945), Viļakas apriņķī (1945-1949), tad Balvu rajonā (1949—2009).
Dārziņi (stacija)

Vēsture

Pieturas punkts atvērts 1960. gadā.