google/wiki40b huggingface dataset:
Vesels skaitlis

Vesels skaitlis ir skaitļu kopa, kuru veido naturālie skaitļi, tiem pretējie skaitļi un nulle. Tātad veselo skaitļu piemēri ir 0, 1, -1, 2, −2, 3, -3 un tā tālāk. Veselo skaitļu ir bezgalīgi daudz, neeksistē lielākais un mazākais veselais skaitlis. Veselo skaitļu kopu apzīmē ar  (vācu: Zahlen — ‘skaitlis’). Šīs kopas apjoms ir vienāds ar naturālo skaitļu kopas apjomu. Veselie skaitļi ir reālo skaitļu apakškopa.

Algebriskās īpašības

Veselajiem skaitļiem pamatā ir trīs algebriskās darbības: saskaitīšana, atņemšana un reizināšana. Jebkuru divu veselu skaitļu summa, starpība un reizinājums ir vesels skaitlis. Svarīga ir arī dalīšana, bet ne vienmēr rezultātā ir vesels skaitlis. Var būt gadījumi, kad dalījums ir ar atlikumu, vai arī rezultātu izsaka kā racionālu skaitli.
Lahdenpohja

Vēsture

Ap 1500. gadu Lahdenpohjas vietā bija neliels zvejnieku ciems. Pēc 1617. gada Stolbovas miera līguma apdzīvotā vieta iekļāvās Zviedrijas sastāvā. Ziemeļu kara rezultātā 1721. gadā tā iekļāvās Krievijas impērijā. No 1809. gada - Krievijas impērijas Somijas lielhercogistes sastāvā. Starp pasaues kariem Lahdenpohja ietilpa Somijā, un līdz 1924. gadam tās nosaukums bija Sieklahti. Ziemas kara rezultātā Lahdenpohja tika iekļauta PSRS, bet pilsētas somu iedzīvotāji evakuējās uz Somiju. Turpinājuma karā Somijas karaspēks 1941. gada augustā ieņēma Lahdenpohju un daļa iedzīvotāju atgriezās. Pēc kara Lahdenpohja atkal iekļāvās PSRS un somu iedzīvotāji atkal pameta pilsētu.
Nereta (upe)

Upes raksturojums

Neretas upe sākas no grāvjiem starp Teiču purvu un Lielo Pelečāres purvu. Upes baseins, kurā atrodas vairāki lieli purvi, atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Upes gultne, izņemot lejteci, ir regulēta. No Mežmuižas Vīpes pagastā līdz ietekai Daugavā Kūku pagastā upe tek pa izteiktu ieleju.
Ateisms

Ateisms (grieķu: a — 'bez'; grieķu: theos — 'dievs') ir uzskatu sistēma, kuras pārstāvji vai nu noliedz dievību esamību, vai arī nepiekrīt teismam. Visvairāk to tomēr saista ar neticību dievību esamībai. Daudzi ateisti ir skeptiski noskaņoti arī pret jebkādām pārdabiskām parādībām, apgalvojot, ka tam trūkst lietisku pierādījumu.
Antīkajā pasaulē daži ateisma aspekti parādījās epikūrismā, taču izzuda no grieķu-romiešu filozofijas tradīcijām līdz ar kristietības ietekmes palielināšanos. Ateisma ideja no jauna parādījās apgaismības laikā, kad ateismā apsūdzēja tos, kas apšaubīja reliģisko status quo, taču līdz 18. gadsimta beigām tas nostiprinājās kā augošas minoritātes filozofiskā nostāja. Ateisms izplatījās paralēli racionālismam un humānismam, un 20. gadsimtā jau bija kļuvis par bieži sastopamu uzskatu sistēmu, īpaši zinātnieku vidū.
Ludvigs Kundziņš

Dzīvesgājums

Dzimis 1855. gada 14. februārī Sīpeles pagastā "Kundziņu" māju saimnieka Kārļa Kundziņa un viņa sievas Karolīnes, dzimušas Zilbertes, ģimenē kā otrais dēls. Viņa brāļi Kārlis Kundziņš (1850-1937) un Ādolfs Kundziņš (1865-1940) kļuva par luterāņu mācītājiem.  
Mācījās Dobeles elementārskolā, Jelgavas reālskolā (-1871), strādāja par mācekli Jakša lieltirgotavā Rīgā (1871-1876). 
Studēja Tērbatas Veterinārajā institūtā (1876-1881), piedalījās latviešu studentu  vakaros, iestājās studentu korporācijā "Lettonia". Ietekmējies no profesora Kārļa Ernesta fon Bēra darbiem, kuru ietekmē veica pētījumus salīdzinošajā anatomijā un dzīvnieku evolūcijas teorijā.
Pēc studiju beigšanas paturēts darbā kā veterinārais prozektors pie anatomijas kabineta. 1886. gadā viņš devās papildināties uz Maskavu, 1891. gadā uz Neapoles zooloģisko staciju. 1893. gadā ievēlēts par institūta ārkārtas profesoru anatomijā un histoloģijā, 1900. gadā par kārtējo profesoru. 1902. un 1912. gadā papildinājās Freiburgas universitātē. 1905. gadā ievēlēts par Tērbatas Veterinārā institūta direktoru.
Pēc Veterinārā institūta pārveides 1919. gadā ievēlēts par Tartu Universitātes anatomijas profesoru. 1920. gadā ievēlēts par jaundibinātās Latvijas Universitātes anatomijas profesoru un Veterinārmedicīnas fakultātes dekānu. Pēc 70 gadu vecuma sasniegšanas 1926. gadā pensionējās, līdz 1936. gadam strādāja par LU ārštata profesoru.
Miris 1940. gada 8. maijā Rīgā, apbedīts Meža kapos.
15. februāris

15. februāris ir gada 46. diena pēc Gregora kalendāra. Līdz gada beigām ir atlikušas 319 (320 garajā gadā) dienas.
European Hit Radio Desmitgades Top 100 (2000—2009)

Šis ir European Hit Radio Desmitgades Top 100. Tops atspoguļoja aizvadītās desmitgades (2000. līdz 2009. gads) vispopulārākās dziesmas radiostacijā Super FM un European Hit Radio. Tops tika atskaņots radiostacijā European Hit Radio piektdien, 2010. gada 8. janvārī plkst. 14:00 ar atkārtojumu svētdien, 2010. gada 10. janvārī plkst. 11:00. Topu vadīja raidījuma vadītājs Roberts Lejasmeijers.

Top 100 sastādīšanas princips

European Hit Radio Desmitgades Top 100 tika sastādīts pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas, ik nedēļu, tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No visām 2260 desmit gadu laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām, tika noteiktas populārākās 100.
Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Desmitgades Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rucavas novadā

Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rucavas novadā.
 Kultūras pieminekļu karte
Šis saraksts tiek veidots no Vikidatiem, to periodiski atjaunina bots.
Šauj manā vietā

Sižets

Latviešu strēlnieki Pēterpilī pilsoņu kara laikā. Jezupam Gaidulim garīgā pārliecība neļauj ņemt rokā ieroci, un tāpēc revolucionārā komiteja nosūta to kopā ar strēlnieku Jāni Rudzātu uz lauku rajoniem demonstrēt kino un aģitēt par iestāšanos Sarkanajā armijā. Jau pa ceļam notiek pirmā sadursme ar bandītiem. Bandītu vadonis ir garīdznieks tēvs Arsēnijs, kas saka Jezupam, kurš viņu sagūstījis, "Tev nebūs nokaut". Jezups to palaiž brīvībā.
2016. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

2016. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā notika Dohā, Katarā, no 9. līdz 16. oktobrim. Tas bija 83. Pasaules čempionāts un pirmā reize, kad tas notika Katarā un Vidējos Austrumos. Čempionāts sastāvēja no 12 sacensībām: grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm, kā arī komandu brauciena vīriešu un sieviešu profesionālajām komandām. Čempionāts tika pārcelts no tradicionālā norises laika septembrī uz oktobri, lai izvairītos no pārmērīgi karstā un vējainā laika.

Kandidāti

Par Kataras izvēli čempionāta rīkošanai tika paziņots 2012. gada čempionāta laikā Nīderlandē. Uz rīkošanu kandidēja arī Norvēģija, kam vēlāk tika piešķirtas 2017. gada Pasaules čempionāta rīkošanas tiesības.
Arvīds Zirnis

Biogrāfija

Studējis matemātiku Latvijas Universitātē. Bijis obligātajā militārajā dienestā 10. Aizputes kājnieku pulkā Daugavpilī. 5. Valsts un pašvaldību darbinieku šaha komandu turnīrā (1937-38) pārstāvējis Pasta un telegrāfa sporta komandu un pie 3. galdiņa ieguvis 4. vietu. 1940. gadā piedalījies Latvijas šaha izlases kandidātu turnīrā un dalījis 14.-15. vietu. Otrā pasaules kara gados pārstāvējis sporta biedrību "Daugavieši" un 1943. gadā kļuvis par biedrības šaha meistarības uzvarētāju, apsteidzot tādus tolaik pazīstamus šahistus kā Kārli Ozolu, Lūciju Endzelīnu un Teni Melngaili.
1944. gadā devies bēgļu gaitās. Sekmīgi piedalījies pēckara Vācijas šaha turnīros. 1947. gadā uzvarējis Bādenes šaha kongresā. 1948. gadā kļuvis par Vācijas pilsētas Manheimas šaha čempionātā uzvarētāju.
1951. gadā kopā ar ģimeni pārcēlies uz dzīvi ASV. Apmeties Mičiganas štata otrajā lielākajā pilsētā Grandrapidsā, kur trīsdesmit gadus strādājis "Keeler Brass" uzņēmumā. 1952.-1954.gados piedalījies trimdas latviešu korespondencšaha meistarsacīkstēs, kurās izcīnījis 3. vietu.
Miris pēc ilgstošas slimības un apglabāts Greiselendas memoriālajā parkā.
Skultes osta

Vēsture

1937.-1939. gados valsts Jūrniecības departaments Skultē izbūvēja zvejas ostu, kā vienu no lielākajām un modernākajām zvejnieku piestātnēm Latvijas piekrastē. LPSR laikā osta tika izmantota kā Atlantijas okeānā zvejojošu kuģu apkalpes bāze. Zvejnieku kolhoziem sabrūkot, Skultes ostas aizsērēja - dziļums bija tik niecīgs, ka varēja iebraukt un izbraukt vienīgi motorlaivas.
1997. gada novembrī no ostas tika uzsāktas pirmo kokmateriālu kravu eksports, kas strauji pieauga 1998. gadā līdz ar Dienvidu piestātnes celtniecības pabeigšanu. Kopš 1998. gada ostā veikti iespaidīgi rekonstrukcijas darbi — padziļināts ostas pieejas kanāls un akvatorija, izbūvētas jaunas ziemeļu un dienvidu piestātnes un kravas laukumi pie tām, kā arī rekonstruēti pievedceļi. 2002. gadā pabeigta Ziemeļu mola rekonstrukcija.
1999. gadā parādījās jauni kravu veidi: kamīna malka un zāģmateriāli, bet 2000. gadā - kūdras un 2001. gadā kurināmās šķeldas eksports.
Ostā atjaunots padomju laikā nogāztais piemiņas akmens ar uzrakstu "Valsts prezidenta Kārļa Ulmaņa ierosināta, Jūrniecības departamenta celta 1937.-1939. gadā tapa Skultes zvejnieku osta."
Krāšņgalvīši

Latvijā

Latvijā sastopamas divas krāšņgalvīšu ģints sugas: sārtgalvītis (Regulus ignicapilla) un zeltgalvītis (Regulus regulus). Sārtgalvītis ir gan ligzdotājs, gan caurceļotājs (katru gadu ligzdojošo pāru skaits pieaug), bet zeltgalvītis ir parasts ligzdotājs un ziemotājs.

Kopīgās īpašības

Krāšņgalvīši ir vieni no mazākajiem dziedātājputniem ar īsu, adatai līdzīgu knābi. To ķermeņa garums ir apmēram 8—11 cm, svars 6—8 g. Abi dzimumi vienādi lieli. 
Spārni un aste proporcionāli vidēji gari. Apspalvojums kopumā visiem krāšņgalvīšiem ir pelēkzaļš, uz spārniem gaišas joslas. Piecām sugām nāsis sedz viena stīva spalva, bet sarkangalvītim (Regulus calendula) nāsis sedz vairākas īsas spalviņas. Tēviņiem uz galvas virsas ir košs kroņa laukums, mātītēm tas ir blāvāks un dzeltenāks. Gandrīz visām sugām, izņemot sarkangalvīti, kroņa laukums veidojas no trīs košām joslām: divas malējās joslas ir melnas, vidējā krāsaina (dzeltena vai oranža). Sarkangalvītim laukums ir sarkans un tam nav melno joslu. Centrālās kroņa spalvas ir garākas, un tās var sasliet stāvus gaisā. Cekuls ne vienmēr ir redzams, bet riesta laikā tas novērojams samērā bieži.

Uzvedība

Mājo galvenokārt skujkoku mežos, lai gan sastopami arī citos mežos, īpaši migrācijas laikā. Makaronēzijā mājo laurkoku mežos un kokveida ēriku audzēs. Barojas galvenokārt ar kukaiņiem, gan uzlasot no koku zariem un lapām, gan noķerot lidojumā.
Ligzda ir ļoti maza un kompakta. Tai ir gandrīz lodes forma, vīta no sūnām, ķērpjiem, zirnekļu tīklu pavedieniem, iekārta skujkoku augšējos zaros. No iekšpuses ligzda izklāta ar matiem un spalvām, arī, nosedzot ieeju, iespraustas dažas spalvas. Dējumā 7—12 baltas vai gaiši brūnas olas ar dažiem raibumiņiem. Tā kā ligzda ir neliela, olas sakrautas vairāku līmeņu kaudzītē. Pirmās izdētās olas ir mazākas nekā vēlāk dētās. Perē mātīte, stāvot olu kaudzē ar siltajām, labi apasiņotajām kājām, pēdām balstoties uz ligzdas pamatnes. Inkubācijas periods ilgst 15—17 dienas. Jaunie putni izlido 19—24 dienu vecumā.
Kanēļskābe

Atrašanās dabā

Kanēļskābes etilesteris atrasts eļļā, ko iegūst no kanēļkoka mizas, no kā arī cēlies vielas nosaukums. Kanēļskābe un tās esteri sastopami dažādās ēteriskās eļļās un sveķos, kā arī kokas krūma lapās.

Iegūšana

Iegūst Perkina reakcijā no benzaldehīda, karsējot to kopā ar bezūdens acetātu un acetanhidrīdu neliela piridīna daudzuma klātienē, kas kalpo kā katalizators:
Var iegūt arī no benzaldehīda un malonskābes Dēbnera (Döbner)—Knēvenāgela (Knövenagel) reakcijā:
Pēc Klaizena, kanēļskābes etilesteri iegūst, kondensējot benzaldehīdu ar etilacetātu nātrija etilāta klātienē:
C₆H₅CHO + CH₃COOC₂H₅ → C₆H₅−CH=CH−COOC₂H₅
Kanēļskābe veidojas arī aldolās kondensācijas reakcijā no benzaldehīda un acetaldehīda. Savukārt, kondensējot benzaldehīdu ar acetonu, rodas benzilidēnacetons C₆H₅−CH=CH−COCH₃, kuru var oksidēt ar hlorapskābi un iegūt kanēļskābi.
1994. gada Tour de France

1994. gada Tour de France bija 81. Tour de France daudzdienu velobrauciens, kurš notika no 1994. gada 2. līdz 24. jūlijam. Dalībniekiem bijā jāveic 3978 km un to viņi paveica ar vidējo ātrumu - 38,383 km/h. Šogad velobraucienā 4. reizi pēc kārtas uzvarēja spānis Migels Indureins. Tūre veiksmīgi startēja arī latvietis Pēteris Ugrumovs, kurš izcīnot uzvaras 18. un 19. posmā, kopvērtējumā izcīnija augsto 2. vietu.
Ēriks Saāde

Biogrāfija

Bērnībā nodarbojies ar futbolu. 13 gadu vecumā sācis sacerēt dziesmas, taču nopietni pievērsās mūziķa karjerai 15 gadu vecumā, kad parakstīja pirmo līgumu ar mūzikas ierakstu kompāniju. Viņš ir svinējis uzvaru zviedru mūzikas konkursā Joker. Piedalījās Melodifestivalen 2010 ar dziesmu Manboy, taču finālā ieņēma 3. vietu. Pēc gada svinēja uzvaru šajā konkursā ar dziesmu Popular.
2010. gada 19. maijā izdeva savu debijas studijas albumu Masquerade.
2011. gada maijā viņš pārstāvēja Zviedriju 2011. gada Eirovīzijā ar dziesmu Popular. Otrajā pusfinālā viņš ieņēma 1. vietu ar 155 punktiem, taču finālā tika iegūta 3. vieta ar 185 punktiem.
2011. gada jūnijā izdeva otro albumu Saade Vol. 1. Arī izdeva albumu Saade Vol. 2 2011. gada novembrī.
Briesmīgais vilks

Izskats

Briesmīgais vilks ir bijis nedaudz lielāks nekā pelēkais vilks. Tā ķermeņa garums ir bijis apmēram 1,5 m, svars 57-79 kg. Lai arī abas sugas ir diezgan līdzīgas, tomēr starp vilkiem ir būtiskas atšķirības. Briesmīgā vilka kājas proporcionāli ir bijušas daudz īsākas, viss augums druknāks, un smadzeņu apjoms daudz mazāks. Zobi briesmīgajam vilkam ir bijuši lielāki un asāki.

Evolūcija

Kaulu pētījumi zinātniekiem ir atklājuši, ka suņu ģints ir cēlusies no neliela, lapsai līdzīga dzīvnieka Leptocyon, kas apdzīvoja Ziemeļameriku vēlajā miocēnā pirms 9 - 10 miljoniem gadu, kopīgi ar lapsām (Vulpes)
un pelēkajām lapsām (Urocyon). Suņu dzimta drīz vien izplatījās arī Āzijā un Eiropā. 
Nākamo 9 miljonu gadu laikā Leptocyon attīstījās, un tā vietā pleistocēna vidū pirms 800 000 gadiem Ziemeļamerikā radās Canis ambrusteri, kas izplatījās abos Amerikas kontinentos. Ziemeļamerikā tas drīz izzuda, attīstoties par briesmīgo vilku. Ir arī citas zinātniskas versijas, kā attīstījās briesmīgais vilks, pieņemot, ka tā priekštecis ir bijis kāds neliels Dienvidamerikas pirmatnējais vilks. 
Pleistocēna beigās pirms 300 000 gadiem no Eirāzijas ienāca pelēkais vilks, šķērsojot aizsalušo Beringa jūras šaurumu.
Urla (subkultūra)

Etimoloģija

Vārda cilme ir neskaidra un par to ir vairākas teorijas. Iespējams, vārds „urla” cēlies no krievu abreviatūras URL — ‘kriminālmeklēšanā esoša persona’ (УРЛ — ‘уголовно разыскиваемое лицо’). Tāpat varētu būt, ka nosaukums cēlies no krievu valodas vārda oрёл (ērglis) kā ironiska metafora, jo 20. gadsimta 90. gadu sākumā par oрёл sevi esot dēvējušas ar noziedzību saistītas ietekmīgas personas. Pastāv arī uzskats, ka vārds „urla” varētu būt cēlies no Gija de Mopasāna šausmu un mistikas stilā ieturētā stāsta „Orla”.

Raksturojums

Lai gan par urlu subkultūru vairāk var runāt vienīgi Latvijas kontekstā, urlu subkultūrai līdzīgas subkultūras ir sastopamas citās valstīs, piemēram, Krievijā, kur to sauc par gopņikiem (krievu: гопники), bet Anglijā savukārt ir sastopami čavi (angļu: chav). Urlu subkultūrai Latvijā raksturīgs neformāli obligāts krievu valodas lietojums. Piemēram, ja latviešu valodā runājošs jaunietis vēlas būt urla, viņam ir ne vien jāpiekopj urlu ģērbšanās stils un dzīvesveids, bet arī jārunā krievu valodā. Paši urlas līdz ar to mēdz sevi dēvēt Krievijas subkultūras pārstāvju vārdā — par gopņikiem. 
No sporta apģērbu zīmoliem urlu un arī gopņiku subkultūrā īpašu vietu ieņem Adidas, kas Padomu Savienībā lielu popularitāti ieguva pēc 1980. gada Maskavā notikušajām olimpiskajām spēlēm, kurās Adidas sporta apģērbu un apavus valkāja PSRS sportisti, bet jo īpaši 1990. gados, kad no Ķīnas un Turcijas masveidā ieplūda lēti un plaši pieejami Adidas pakaļdarinājumi. Treniņtērpus bija pieņemts valkāt komplektā ar balles kurpēm jeb tā sauktajām laķenēm.
Subkultūrai veltīta tīmekļa vietne urlas.lv, kurā galvenokārt krievu valodā publicēti dažādi izklaidējoši raksti, attēli un video, kā arī notiek ar subkultūru saistītas diskusijas. Vietne gan izpelnījusies kritiku par cilvēku apvainošanu, bez atļaujas tajā pārpublicējot viņu fotogrāfijas un pretvalstiskiem uzsaukumiem, ko daži vērtē kā starptautu naida kurināšanu.

Attieksme

Mūsdienu latviešu vidū pret urlu subkultūru attiecas ļoti negatīvi un bieži vien izteikumus par urlām mēdz saistīt ar nacionālismu. 2013. gadā savā Twitter kontā Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" valdes loceklis Jānis Iesalnieks par „noziedzīgu urlēnu” netieši nodēvēja ASV apsūdzēto Latvijas hakeri Denisu Čalovski, piebilstot, ka no tādiem atbrīvoties atbilstu VL-TB/LNNK nostādnēm, par to izpelnoties negatīvu sabiedrības reakciju.
Latviešu jauniešu vienkāršrunā par „urlām” tiek dēvēti visbiežāk treniņtērpā ģērbušies intelektuāli un kulturāli zema līmeņa krievu jaunieši. Tāpat latviešu leksikā par urlām nievājoši tiek dēvēti arī „jaunieši ar inteliģences neskartām sejām” un nekulturāli, bezkaunīgi huligāni.
Mihails Šišovs

Biogrāfija

Pēc profesijas bijis inženieris celtnieks. Piecas reizes uzvarējis Gruzijas PSR šaha čempionātos: 1944., 1948., 1952., 1955. un 1956. gadā. 1951. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 1955. gadā bijis otrais PSRS šaha čempionāta Aizkaukāza republiku zonas turnīrā. 1958. gadā uzvarējis PSRS sporta biedrības Lokomotiv šaha čempionātā. 
Pazīstams kā šaha treneris. No 1957. līdz 1965. gadam bijis Nonas Gaprindašvili treneris. Bijis viņas sekundants 1962. gada mačā par pasaules čempiones titulu, 1965. gada mačā par pasaules čempiones titulu un 1969. gada mačā par pasaules čempiones titulu. 1962. gadā apbalvots ar PSRS Nopelniem bagātā trenera nosaukumu.
Hī kvadrāta kritērijs

Hī kvadrāta kritērijs ir biežāk izmantotais no neparametriskās statistikas rādītājiem. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot Hī kvadrāta kritēriju, to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.
Hī-kvadrāta (x2) kritēriju izmanto, lai pārbaudītu, vai:
~ Empīriskais sadalījums atbilst teorētiskajam sadalījumam (piemēram, normālajam, binomiālajam, Puasona, vienmērīgajam.);
~ Divas statistiskās pazīmes ir neatkarīgas viena no otras.
Nareva

Pilsētas Narevas krastos

Suraža - Horošča - Tikocina - Lomža - Novogroda - Ostrolenka - Pultuska - Serocka
Hatora

Hatora (ēģiptiešu: ḥwt-ḥr, grieķu: Άθωρ — ‘Hora mājoklis’) ēģiptiešu mitoloģijā ir debesu, mīlestības, skaistuma, prieku, māšu, ārzemju, kalnrūpniecības, mūzikas un auglības dieviete. Viena no nozīmīgākajām un populārākajām dievībām Senajā Ēģiptē. Iespējams, Hatoras vārds nav bijis viņas sākotnējais vārds. Kults attīstījies agrīnajos dinastijas laikos 3. gadu tūkstotī p. m.ē.
Galvenais kulta centrs — Dendera Dienvidēģiptē. Te tikusi dēvēta par "Denderas valdnieci". Denderā tikusi pielūgta kopā ar Horu un viņu dēlu Ihi arī grieķu-romiešu periodā. Vēl tikusi pielūgta 29 vietās Augšēģiptē un Lejasēģiptē. Svētais dzīvnieks — parasti govs. Vairākos solārajos un eshatoloģiskajos mītos veikusi dažādas funkcijas.
Baldones vidusskola

Mācību priekšmeti

Papildus standarta mācību programmai Baldones vidusskolā iespējams apgūt vairākus mācību priekšmetus.

Astronomija

Baldones vidusskolā tiek apgūta astronomija, kuras padziļinātu apguvi atļauj Latvijas Universitātes observatorijas Šmita teleskops. Teleskops ir unikāls liela redzeslauka instruments, lielākais Baltijā un divpadsmitais  lielākais šādas sistēmas teleskops pasaulē.

Programmēšana

Programmēšanas pamatus fakultatīvi iespējams apgūt skolas 8.-12. klašu skolniekiem. Tiek piedāvāts apgūt programmēšanas valodas C++, JavaScript, kā arī algoritmu pamatus.

Sports Baldones vidusskolā

Baldones vidusskola piedalās arī dažādās sporta aktivitātēs. 2017/2018. gada sporta sacensībās skriešanā Riekstukalnā tika izcīnītas arī godalgotās trešās vietas. Sadarbojoties ar skolas vadību, tiek rīkoti dažādi sporta turnīri sporta kompleksā gan pamatskolniekiem, gan vidusskolēniem. Katru gadu tiek rīkota florbola spēle starp vidusskolniekiem un pamatskolniekiem, kas parasti piesaista daudz skolēnu un līdzjutēju. Tiek rīkotas arī telpu futbola sacensības pamatskolēniem, kas ir ieguvušas lielu atsaucību bērnu vidū.

Vēsture

1923. g. — Baldones un Mercendorfas pagasti apvienojās. Baldones centrā, Rīgas ielā 99 uzcēla jaunu skolas ēku — Baldones 6 klašu pamatskolu.
Bijušo Baldones pagasta skolu pārveidoja par 1. pakāpes pamatskolu, kurā mācījās 1.-4. klašu skolēni, bet 5. un 6. klasē viņi mācījās Baldones 6 klašu pamatskolā. 1935. gada janvārī darbu sāka jaunuzceltā skolas ēkā Iecavas ielā 2. Tagad Baldonē ir tikai viena skola. Jaunajā skolā kopā mācās gan Baldones 6 klašu pamatskolas skolēni, gan Baldones 1. pakāpes pamatskolas skolēni.
1955./56. mācību gadā Baldones septiņgadīgo skolu pārveidoja par augošo vidusskolu 8.-11. klasēm Pirmais izlaidums notiek 1959. gadā
1954./55. mācību gadā Baldones vidusskolas telpās mācības uzsāka vakara vidusskola, kuru no 1960./61. mācību gada pārveido par konsultācijas punktu, bet no 1997./98. mācību gada — par Baldones vidusskolas neklātienes grupu.
Baldones vidusskolas ēkai uzceltas 2 piebūves: 1961. gadā — 1. piebūve, bet 1999. gadā — 2. piebūve.
Baldones vidusskolas direktori: Gunārs Gulbis, Jānis Tīkmers, Dzidra Goldberga, Dzintars Taurenis, Indra Vīksna, Gunārs Feldbergs, Sandra Goldberga, Dzintra Knohenfelde.
No 1946. mācību gada Baldones skola ir divplūsmu skola. Mācības notiek latviešu valodā – latviešu plūsmas klasēs un krievu valodā – krievu plūsmas klasēs. Krievu plūsmas klases ir 1.-9. klase.