google/wiki40b huggingface dataset:
Raimonds Vilkoits

Spēlētāja karjera

Savu profesionālā spēlētāja karjeru Vilkoits uzsāka 2008.—09. sezonā spēlējot Rīgas "Dinamo" fārmkluba HK Rīga 2000 rindās. Arī nākamajā sezonā Vilkoits turpināja spēlēt gan Baltkrievijas Ekstralīgā, gan arī "Dinamo" fārmklubā — Rīgas "Dinamo-Juniors" rindās. Tā rindās sezonas noslēgumā viņš kļuva arī par Latvijas čempionu hokejā. 2010.—11. gada sezonu Vilkoits uzsāka Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga rindās, taču 2010. gada 8. decembrī Raimonds debitēja Rīgas "Dinamo" rindās. Divas dienas vēlāk, spēlē pret Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Vilkoits arī guva savus pirmos vārtus Kontinentālajā hokeja līgā. 2011. gada 12. februārī Vilkoits spēlēja arī Jaunatnes hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. 
2012.—13. gada sezonu Vilkoits uzsāka Baltkrievijas Ekstralīgas kluba Soļigorskas "Shakhter" rindās, taču jau pēc piecām spēlēm pārcēlās uz Slovākijas Ekstralīgas vienību MHC Martin. 2013.—14. gada sezonā spēlēja Mestis līgas vienībā Jokipojat, taču nākamo sezonu aizvadīja jau Kazahstānas čempionāta vienībā Atirau "Beibarys". No 2015. līdz 2017. gadam bija HK Zemgale kapteinis, taču tad pusotru sezonu aizvadīja HK MOGO rindās.
Latvijas hokeja izlases sastāvā aizvadījis piecas spēles.
Latvijas hokeja izlase 2013. gada Pasaules čempionātā

Latvijas hokeja izlasei 2013. gada Pasaules čempionāts ir 17. Pasaules čempionāts augstākajā divīzijā pēc kārtas. Turnīru Latvijas izlase uzsāk ar septiņām spēlēm grupu turnīra H grupā.
Siksta kapela

Vēsture

Siksta kapela, tika uzcelta Galvenās kapelas (itāļu: Cappella Maggiore) vietā, kurā Viduslaikos sanāca pāvesta galms, kas sastāvēja no apmēram 200 biedriem - kardināliem, dažādu reliģisko ordeņu un ietekmīgu ģimeņu pārstāvjiem. Siksts IV raizējās par florenciešu Mediči dinastijas kara draudiem, ar kuriem viņam bija saspringtas attiecības, un par Mahmuda II, kura karaspēki apdraudēja Itālijas austrumu krastus. Tādēļ viņš nolēma nostiprināt šo sanāksmju ēku. Projektu izveidoja arhitekts Bačo Pontelli, bet darbus veica Džordže de Dolči uzraudzībā. Kapela tika iesvētīta 1483. gada 15. augustā - Jaunavas Marijas Debesbraukšanas svētkos.
FS METTA/Latvijas Universitāte

Vēsture

"METTA/Latvijas Universitāte" izveidots 2006. gadā, apvienojot futbola skolas "Metta" un Latvijas Universitātes resursus. 2007. gadā komanda startēja otrajā spēcīgākajā Latvijas futbola čempionāta līmenī — 1. līgā. 2011. gadā komanda uzvarēja 1. līgā, tāpēc 2012. gadā komanda startēja Virslīgā, kur ieguva 8. vietu un saglabāja vietu Virslīgā. Turpmākajās sešās sezonās "METTA/Latvijas Universitāte" ieguva priekšpēdējo vietu virslīgā un bija spiesta aizvadīt pārspēles ar 1. līgas otro spēcīgāko komandu. Visas sešas reizes METTA/LU uzvarēja divu spēļu summā un saglabāja vietu virslīgā.
Oskars Jankus

Biogrāfija

Oskars Jankus piedzima 1905. gada 4. janvārī Liepājā. Nav ieguvis augstāko izglītību.
1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta. Liepājas apgabaltiesa viņam piesprieda 4 gadus cietumā par šķiru naida sludināšanu, taču Jankus sodu tā arī neizcieta. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā. Ilgu laiku neapmeklēja sēdes, jo bija slims ar tuberkulozi. 1932. gada oktobrī no mandāta atteicies. Devies uz PSRS.
1936. gada 19. novembrī arestēts par dalību "pretpadomiskā trockiskā teroristu organizācijā". 1937. gada 3. augustā viņam piespriests un izpildīts nāvessods nošaujot. Apglabāts masu kapā Maskavas Donas kapsētā. 1964. gada 23. janvārī ar PSRS Augstākās Padomes Kara kolēģijas lēmumu reabilitēts.
Ass valstis

Ass valstis ir termins, ko pamatā attiecina uz nacistu Vāciju, fašistu Itāliju un Japānas impēriju. Ass valstu līgumam 1940.-1942. gadā pievienojās vairums no Vācijas un Japānas sabiedrotajām valstīm.

Izveide

Terminu pirmo reizi lietoja Benito Musolini 1936. gada 2. novembrī, kad pēc Itālijas un Vācijas draudzības līguma parakstīšanas viņš runāja par Romas-Berlīnes asi, ap kuru pārējās Eiropas valstis varēs riņķot.
Šis pakts tika parakstīts pēc tam, kad Itālija, kas sākotnēji bija opozīcijā Vācijai, saņēma starptautisku nosodījumu Nāciju līgā par tās iebrukumu Etiopijā. Abas valstis arī kopīgi sniedza atbalstu Fransisko Franko vadītajai armijai Spānijas pilsoņu kara laikā. 1939. gada maijā šo līgumu pārveidoja par militāru aliansi, kuru Musolini ierosināja saukt par "Tērauda paktu" (itāļu: Patto d'Acciaio, vācu: Stahlpakt). 1940. gada 27. septembrī Berlīnē tika parakstīts Trīspušu līgums starp Vāciju, Itāliju un Japānu. Novembrī tam pievienojās arī Ungārija, Rumānija un Slovākija.
Otrā pasaules kara sākuma posmā pēc Molotova—Ribentropa pakta un Austrumeiropas sadalīšanas ietekmes zonās 1940. gada 13.-14. novembrī pēc Staļina iniciatīvas Berlīnē notika Molotova un Ribentropa sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm un visas pasaules sadalīšanu ietekmes zonās. Pēc Vācijas piedāvājuma PSRS pienācās Britu Indija un Vidējie Austrumi, ieskaitot Irānu un Persijas līča arābu zemes. Tomēr PSRS pieprasīja arī Turciju un Balkānu valstis, tādēļ sarunas nenoveda pie PSRS pievienošanās Ass valstu militārajai savienībai.
1941. gada martā Ass valstu paktam pievienojās arī Bulgārija un Dienvidslāvija, kas bija krasā pretstatā PSRS priekšlikumiem par interešu zonu sadali Balkānos. Jau pēc divām dienām ar angļu palīdzību Dienvidslāvijas valdība tika gāzta un 6. aprīlī Vācija sāka militāru iebrukumu Dienvidslāvijā un Grieķijā, kas beidzās ar abu valstu okupāciju.

Pretinieki

1942. gada 1. janvārī Apvienotā Karaliste, ASV, Ķīnas Republika, PSRS ("Lielais četrinieks"), 9 Centrālamerikas un Karību reģiona valstis, 5 Britu Sadraudzības valstis un 8 okupēto valstu trimdas valdības parakstīja pret Ass valstīm vērstu Apvienoto Nāciju deklarāciju, kurai vēlāk pievienojās lielākā daļa citu valstu valdību.
Palīguzsvars

Palīguzsvars ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru, kas latviešu valodā parasti ir uz pirmās zilbes. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā palīguzsvaru apzīmē ar [ˌ]. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – [ˈmɛiteˌniːte].
Niks Podosinoviks

Karjera

Ar badmintonu Niks sācis nodarboties 10 gadu vecumā, pirms tam viņš trenējas basketbolā, taču izvēlējās par labu badmintonam, jo tajā viņš labāk var izpausties individuāli. Pirmoreiz par Latvijas čempionu vienspēlēs pieaugušajiem kļuva 16 gadu vecumā 2015. gadā. 2018. gadā pirmoreiz kļuva par absolūto Latvijas čempionu (uzvaras visās kategorijās).
No 2017. gada septembra dzīvo, spēlē un trenējās Dānijā, Eiropas vadošajā valstī badmintonā. Tur viņš izturēja atlasi un pievienojās Eiropas badmintona organizācijas (Badminton Europe) Izcilības centram Holbekā.
Ernsts Fērmanis

Dzīvesgājums

Dzimis 1972. gada 1. martā Pēterburgā Aleksandra Fērmaņa un viņa sievas Amālijas, dzimušas Štālas, ģimenē. Mācījās vācu Sv. Pētera ģimnāzijā Pēterburgā (1882-1889), studēja Tērbatas Universitātes medicīnas fakultātē (1889-1890) un Pēterburgas kara medicīnas akadēmijā (1890-1896).
Dienēja Krievijas Impērijas armijā kā kara ārsts Cehanovā un Varšavā, pēc tam kara flotes ārts Kronštatē (1901-1911). 1907. gadā aizstāvēja dr. med. grādu, strādāja kā asistents Lielkņazienes Jeļenas Pavnovnas ārstu tālākizglītības klīniskajā institūtā (1911-1914).
Pirmā pasaules kara laikā darbojās kā vecākais ordinators jūras kara flotes lazaretēs Tallinā (1914), Samsalā (1915), tad Tallinas karaostas sanitārajā inspekcijā (1916-1917). Igaunijas brīvības cīņu laikā dienēja Tallinas zemessardzē un Krievijas Ziemeļrietumu armijas sanitārajā inspekcijā (1918-1919). 1920. gadā strādāja par Tērbatas Universitātes Higiēnas institūta asistentu.
1921. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes docentu, vēlāk par higiēnas profesoru (1927) un mikrobioloģijas profesoru (1930). 1929.-1939. gadā profesors E. Fērmanis docēja mikrobioloģiju Higiēnas institūta Higiēnas un mikrobioloģijas katedras Mikrobioloģijas nodaļā Kronvalda bulvārī 9. Katedras darbinieki nodarbojās ar darba un ūdens higiēnas jautājumiem, pētīja Daugavas ūdens sastāvu, pievērsās tuberkulozes un vēdertīfa apkarošanai Latvijā.
1939. gadā vācbaltiešu izceļošanas laikā pārcēlās uz dzīvi okupētajā Polijā, kur bija ierēdnis Poznaņas medicīnas pētniecības iestādē (1940-1943). Pēc Otrā pasaules kara beigām dzīvoja Holšteinas zemē Rietumvācijā. 
Miris 1947. gada 7. oktobrī Groshansdorfā (Großhansdorf) VFR.
Itālija

Ģeogrāfija

Itālija atrodas Dienvideiropā, tās dabiskā robeža nedaudz atgādina zābaku (Apūlijas dienvidi veido formu kā papēdim, bet Kalabrijas reģions veido purngalu). Tā robežojas ar Šveici un Austriju ziemeļos, ar Franciju ziemeļrietumos, ar Slovēniju austrumos. Itālija austrumu, dienvidu un rietumu pusē robežojas ar jūrām — ar Ligūrijas un Tirēnu jūru rietumos, Adrijas jūra austrumos, Jonijas jūru un Vidusjūru dienvidos. Itālijai pieder divas lielas salas: Sicīlija un Sardīnija, kā arī vairākas mazākas salas, no kurām lielākā ir Elba. Sicīlija un Sardīnija ir arī divas vislielākās salas Vidusjūrā.
Itālijas ziemeļos slejas Alpu kalni, bet no ziemeļiem līdz dienvidiem Itālijas centrālajā daļā - Apenīni. Itālijas dienvidi ir vulkanoloģiski aktīvs reģions. Sicīlijas austrumdaļā atrodas lielākais aktīvais vulkāns Eiropā — Etna, kas paceļas 3340 metru augstumā v.j.l., savukārt netālu no Neapoles atrodas Vezuvs, kas savulaik nopostīja Pompeju pilsētu. Itālija savu augstāko virsotni - Monblānu (itāliski - Monte bianco) -, kas paceļas 4807 metrus v.j.l., dala ar Franciju. Tā ir vienlaikus arī augstākā virsotne Eiropā.

Klimats

Itālijā valda mērens un subtropisks klimats. To lielā mērā nosaka Alpu kalnu masīvs, kas aiztur ziemeļu vējus, kā arī atrašanās pie Vidusjūras. Ja Itālijas ziemeļos klimats ir mērens ar subtropu klimata iezīmēm, tad dienvidos tas ir izteikti subtropisks. Ziemeļos vasarās pārsvarā ir karsts laiks ar jūlija vidējo temperatūra no +22 °C līdz +24 °C, bet ziemas ir mēreni aukstas ar vidējo janvāra temperatūru 0 °C. Dienviditālijai ir raksturīgs Vidusjūras klimats - karstas un sausas vasaras ar vidējo jūlija temperatūru +26 °C, bet ziemas ir daudz maigākas nekā ziemeļos, ar vidējo janvāra temperatūru +8 °C līdz +10 °C. Sniegs Itālijas dienvidos ir reta parādība, kaut arī kalnu masīvos virs 1500 metriem tas ir sastopams gada aukstajā sezonā.

Demogrāfija

Itālijā 2010. gadā dzīvoja 60,6 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir ceturtā lielākā valsts Eiropas Savienībā un 23. lielākā pasaulē. Iedzīvotāju blīvums (201 cilvēks uz km²) ir piektais lielākais Eiropas Savienībā. Visvairāk cilvēku dzīvo Ziemeļitālijā, kur koncentrējas aptuveni viena trešdaļa no visiem iedzīvotājiem.
Eiroskeptiķu Rīcības partija

Vēsture

2004. gada Eiroparlamenta vēlēšanās partija ieguva 0,95% balsu. 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās "Eiroskeptiķi", paliekot organizatoriski patstāvīgi, piedalījās "Dzimtenes" un LSP apvienotajā sarakstā, neiegūstot nevienu mandātu. Apvienotais saraksts ieguva 11,5% balsu. 2006. gada 9. Saeimas vēlēšanās partija saņēma 0,37% balsu.
2008. gadā partija pārdēvēta par Rīcības partiju. 2009. gada Eiroparlamenta vēlēšanās partija ieguva 0,43% balsu (3415 derīgas vēlēšanu zīmes), bet 2013. gada Rīgas domes vēlēšanās — 0,24% balsu.
Ikaluita

Klimats

Ikaluitā ir vērojams tipisks arktiskais klimats. Tur ir garas, aukstas ziemas un īsas vasaras, kas ir pārāk aukstas, lai nodrošinātu koku augšanu. Tomēr tur ir sastopami augi, kas tiek klasificēti kā koki. Ziemā temperatūra ir noslīdējusi pat zem 45 grādiem pēc Celsija skalas, bet maksimālā temperatūra ir bijusi 25,8 grādi.
Staņislavs Šķesters

Biogrāfija

1982. gadā Šķesters pabeidza Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju inženiera-mehāniķa specialitātē.
No 1994. līdz 2002. gadam bija Mākoņkalna pagasta padomes priekšsēdētājs. Togad, 8. Saeimas vēlēšanās, ievēlēts par Saeimas deputātu. 8. Saeimā darbojies Eiropas lietu komisijā, kā arī bija Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšsēdētājs. 2006. gadā piedalījies 9. Saeimas vēlēšanās un atkārtoti ievēlēts par deputātu. Togad kļuvis arī par Centrālās zemes komisijas priekšsēdētāju. Bijis arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas un Eiropas lietu komisijas biedrs.
2009. gadā kandidējis Eiroparlamenta vēlēšanās, taču nav ievēlēts. 2010. gadā Šķesters piedalījās 10. Saeimas vēlēšanās, tika ievēlēts Saeimā no Latgales vēlēšanu apgabala. 10. Saeimā Šķesters darbojas Ārlietu komisijā, kā arī Eiropas lietu komisijā. 2011. gadā bija viens no pieciem deputātiem, kas Valsts prezidenta vēlēšanās virzīja Andra Bērziņa kandidatūru, ko ievēlēja par Latvijas prezidentu.
11. Saeimas vēlēšanās ar pirmo numuru kandidēja no ZZS saraksta Latgales apgabalā, tomēr netika ievēlēts, piekāpjoties R. Eigimam un J. Klaužam. 2012. gada februārī iecelts par Zemgales plānošanas reģiona izpilddirektoru.

Privātā dzīve

Staņislavs Šķesters ir dzimis 1958. gada 17. decembrī. Precējies, ir seši bērni. Dzīvo Rēzeknes rajona Mākoņkalna pagastā.
Mušķērāju apakšdzimta

Latvijā

Latvijā sastopama viena mušķērāju apakšdzimtas suga — pelēkais mušķērājs (Muscicapa striata).

Kopīgās īpašības

Mušķērāju apakšdzimtas sugas ir nelieli putni ar apaļu galvu un lielām acīm. Ķermeņa garums apmēram 12 cm. Kājas smalkas un tieviņas, samērā vājas. Mušķērāji tās izmanto tikai, lai pieķertos pie koka zara. Knābis īss vai vidēji garš ar platu pamatni, nāsis novietotas plati. Aste īsa vai vidēji gara.

Sistemātikas izmaiņas

Mušķērāju apakšdzimta tiek iedalīta divās ciltīs: mušķērāju ciltī (Muscicapini), kurā apvienotas 5 ģintis, un žagatstrazdu ciltī (Copsychini) ar 2 ģintīm. Līdz ar jaunākajiem DNS atklājumiem sistemātika pēdējos gados ir mainījusies vairākas reizes. Šajā rakstā atspoguļota 2010. gada sistemātika.
Tautas saskaņas partija

Vēsture

Tautas saskaņas partija (TSP) tika izveidota 1994. gadā, sadaloties 5. Saeimas frakcijai "Saskaņa Latvijai — atdzimšana tautsaimniecībai". No 1998. līdz 2003. gadam TSP bija apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" locekle. 2005. gadā TSP bija politiskās apvienības "Saskaņas centrs" izveides iniciatore. 2010. gadā apvienojās ar divām citām SC loceklēm (SDP un JC), izveidojot partiju "Saskaņa".

Vadība

No partijas izveides līdz 2005. gadam tās priekšsēdētājs bija Jānis Jurkāns. Līdz brīdim, kad tika izveidota partija "Saskaņa", tās vadītājs bija Jānis Urbanovičs. Partijas valdes priekšsēdētājs no 2006. gada bija Ivans Ribakovs (agrāk — Aivars Dātavs).
Baierlija turku zirgs

Baierlija turku zirgs bija viens no trijiem ērzeļiem - ciltstēviem, no kuriem izveidoja Anglijas tīrasiņu zirgu šķirni. Otri divi bija Godolfīna arābu zirgs un Derlija arābu zirgs. Leģenda vēsta, ka kapteinis Roberts Baierlijs 1688. gadā Budas kaujas laukā (Ungārijā) ir noķēris kāda turku karavīra zirgu, kas kļuva par kapteiņa kara zirgu. Ir uzskats, ka tajā laikā zirgam bija 8 gadi. 1689. gadā kapteinis nokļuva Īrijā, kur piedalījās karaļa Viljama karā. Zirgs esot izglābis kapteiņa dzīvību Boinas kaujas laukā. 1690. gadā Īrijā notika zirgu skriešanās sacīkstes, kurās uzvarēja Baierlija zirgs. Pēc kara, Baierlijs demobilizējās un atgriezās mājās Midridžā, Anglijā.
1696. gadā kapteinis Baierlijs apprecējās ar savu māsīcu Mēriju Vartonu, kuras dzimtai piederēja Goldboroholla. Pēc kāzām jaunais pāris pārcēlās dzīvot uz Goldborohollu, Jorkšīrā. Baierlija ērzelis līdz savai nāvei kļuva par Goldborohollas staļļa vaislas ērzeli. Tas nomira 1706. gadā. Lai arī Goldboroholla vairs nepieder Baierliju ģimenei, tā joprojām ir privāts īpašums, kas nav pieejams publiskai apskatei, bet goda viesiem nakšņošanai tiek piedāvāta Baierlija guļamistaba. 
Ir daudz diskusiju par to, kādas šķirnes zirgs bija Baierlija ērzelis. Ir pieņemts domāt, ka tas bija arābu zirgs. Tomēr daudzi uzskata, ka Baierlija zirgs ir bijis turkmēņu zirgs vai ahaleteke. Ērzelis bija dūkanbērs ar karstasiņa smalkumu un temperamentu. Lielākā daļa ērzeļa pēcnācēju ir bēri vai melni.
Relatīvi neliels skaits mūsdienu tīrasiņu zirgu ir Baierlija zirga pēcnācēji (3,3%), tomēr joprojām starp čempioniem ir sastopami Baierlija ērzeļa pēcnācēji. Visslavenākais Baierlija pēcnācējs bija daudzu sacīkšu čempions Basto, kā arī divas visslavenākās tīrasiņu šķirnes ķēves, kas ir izveidojušas ģimeņu ciltslīnijas 1 un 3. Starp pēcnācējiem ir 12 Derbija čempioni, 10 Santlegeras čempioni, 12 Ouks čempioni un 27 citu sacensību čempioni, kas ir cēlušies no ciltslīnijas viens. Ciltslīniju trīs reprezentē 12 Ouks čempioni, 12 Derbija čempioni, 10 Santlegeras čempioni un 28 citādu sacensību un šovu čempioni.
Guru Josh

"Infinity"

1989. gadā Guru Josh izdeva savu debijas singlu "Infinity" vai pazīstamu arī kā "Infinity (1990s... Time for the Guru)" no tāda paša nosaukuma albuma. Dziesma guva negaidīti labus panākumus visā Eiropā, ieskaitot Vāciju, Apvienoto Karalisti un Austriju.

Citi darbi

Guru Josh 1990. gados izdeva vairākus citus singlus, kā piemēram "Freaky Dreamer", "Holographic Dreams" un "Whose Law (Is It Anyway?)", kurš sasniedza Apvienotās Karalistes Singlu topa 26. un Vācijas Singlu topa 12. vietu. "Hallelujah" tika izdots 1991. gadā.
Emīls Lencs

Dzīvesgājums

Emīls Lencs ir dzimis 1804. gada 12. februārī Tērbatā. Pēc Tērbatas ģimnāzijas beigšanas viņš no 1820. gada studēja ķīmiju un fiziku Tērbatas universitātē. 1823. - 1826. gadā piedalījās Oto fon Kocebū vadītajā ekspedīcijā apkārt pasaulei un pētīja sālsūdens fizikālās īpašības. 
No 1826. gada Lencs strādāja Sanktpēterburgas universitātē, kur no 1831. gada pētīja elektromagnētismu un vienlaicīgi ar Džeimsu Džoulu ap 1840. gadu publicēja novērojumus par elektriskās strāvas atšķirīgo spēju paaugstināt dažādu vadītāju temperatūru. Kopā ar Moricu fon Jakobi viņš 1839. gadā aprakstīja elektropārklāšanas tehnoloģiju. 
E. Lencs bija Pēterburgas universitātes Matemātikas un fizikas fakultātes dekāns (1840-1863) un rektors (1863-1865).
Miris 1865. gada 10. februārī no smadzeņu insulta ceļojuma laikā Romā.
Babītes pagasts

Upes

Dzilnupe, Miglupīte, Neriņa.

Ezeri

Babītes ezers

Vēsture

1935. gadā Babītes pagasta (līdz 1925. gadam Piņķu pagasts) platība bija 359 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Babītes, Mazcenu un Trenču ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Babītes ciemam pievienoja Trenču ciemu. 1974. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Rīgas pilsētai. 1977. gadā pievienoja likvidēto Salas ciemu un daļu Kalnciema ciema. 1989. gadā daļu Babītes ciema iekļāva jaunizveidotajā Gātes ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Babītes pagastu apvienoja ar Salas pagastu izveidojot Babītes novadu.

Apdzīvotās vietas

Lielākās apdzīvotās vietas ir Babīte, Piņķi (pagasta un novada centrs), Spilve, Mežāres, Brīvkalni, Dzilnuciems, Sēbruciems, Skārduciems, Klīves, Kalnciema masīvs.
Kapitālsabiedrība (Somija)

Kapitālsabiedrība (somu: osakeyhtiö) Somijā ir ekvivalenta akciju sabiedrībai vai sabiedrībai ar ierobežotu atbildību citās valstīs. Saīsināti to raksta Oy (oː yː), un uzņēmuma nosaukumam to pieraksta vai nu pirms vai pēc. 
Dažkārt, ja uzņēmumā tiek lietota arī zviedru valoda, nosaukumam vēl pievieno Somijas zviedru valodas ekvivalentu "Ab" (aktiebolag; Zviedrijā šis saīsinājums tiek rakstīts "AB"). Ja galvenā valoda ir somu, tad raksta, piemēram, Oy Suomi Ab vai Suomi Oy Ab, bet ja galvenā ir zviedru valoda, tad Ab Finland Oy vai Finland Ab Oy.
Osakeyhtiö pamatkapitālam jābūt vismaz 2500 EUR.
Savukārt julkinen osakeyhtiö nozīmē "publiska kapitālsabiedrība", ar saīsinājumu Oyj (IPA: [o ː y ː ji ː]). Julkinen osakeyhtiö var savas akcijas piedāvāt biržā NASDAQ OMX Helsinki. Somijas zviedru valodas ekvivalents ir "Abp" (publikt aktiebolag; Zviedrijā tas ir "AB (publ)"). 
Julkinen osakeyhtiö pamatkapitālam jābūt vismaz 80 000 EUR; tam jābūt rīkotājdirektoram un vismaz trīs padomes locekļiem.
Kuveitas administratīvais iedalījums

Kuveitas administratīvo iedalījumu veido 6 muhāfazas.
Oto fon Tranzē-Rozeneks

Dzīvesgājums

Dzimis 1806. gada 28. aprīlī Ērgļos muižnieka Ērika fon Tranzē-Rozeneka (1758—1819) un viņa sievas Sofijas, dzimušas Īgelštrēmas (Igelström) ģimenē. 
1875. gadā pēc viņa pasūtījuma Heinrihs Šēls uzcēla Tranzē dzimtas pilsētas namu tagadējā Brīvības bulvārī 32 (tolaik Aleksandra bulvārī 3a) Rīgā, bet 1878. gadā pabeidza celt Jaungulbenes muižas pili kā jauno dzimtas lauku rezidenci. 
Viņa dēls Pauls fon Tranzē-Rozeneks Jaungulbenes muižas pilī iekārtoja bagātīgu gleznu, skulptūru, grafikas, mēbeļu kolekciju, ko atdāvināja Rīgas mākslas muzejiem.
Miris 1879. gada 14. aprīlī Jaungulbenes muižā.
Sergejs Pavlovs

Biogrāfija

Divkārtējais Kijevas šaha čempionāta uzvarētājs (2005, 2008). 2009. gadā Kijevā uzvarējis Vladimira Nabokova šaha memoriālā. 2010. gadā Aluštā uzvarējis Ukrainas šaha čempionātā. Tajā pašā gadā šaha kluba Rivne Forest Bisons sastāvā 17. Ukrainas komandu šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu. 2013. gadā šaha kluba Bratstvo Kyiv sastāvā izcīnījis 20. Ukrainas komandu šaha čempionātā 3. vietu.
2017. gada augustā izcīnījis 2. vietu Rīgas šaha festivāla "RTU Open" "A" turnīrā.
Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Pavlovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.
Bukaiši

Vēsture

Bukaiši pirmoreiz vēstures avotos minēti 1605. gadā. 1649. gadā Bukaišu muiža (Fockenhof) tika piešķirta hercoga Jēkaba sievai Luīzei Šarlotei. 1740. gadā Bukaišos dzimis Kurzemes politiķis Oto Hermanis fon der Hovens (1740-1806). 1901. gadā šeit tika uzcelts Biedrības nams. Pēc lidojuma uz Gambiju īpašumu Bukaišos piešķīra lidotājam un vēlākajam holokausta dalībniekam Herbertam Cukuram (1900-1965).
Tokija

Vēsture

Pilsēta dibināta 1457, gadā, kad daimjo (daimyō) Ota Dokans uzcēla Edo pili. 1590. gadā Edo pili sjoguns Tokugava Iejasu (Tokugawa Ieyasu) izvēlējās par savu rezidenci, un Edo kļuva par Japānas faktisko galvaspilsētu. Tomēr imperatora rezidence palika Kioto. Edo perioda laikā pilsēta vairākkārtīgi gandrīz pilnīgi nodega. Jau XVIII gadsimtā Edo iedzīvotāju skaits pārsniedza 1 miljonu.
1869. gadā Meidži perioda sākumā 17 gadus vecais imperators Meidži atjaunoja imperatora varu, pārcēlās uz Edo un pārsauca to par Tokiju. Tomēr Tokija kļuva par galvaspilsētu tikai de facto, imperators nekad formāli nav akceptējis galvaspilsētas pārcelšanu uz Tokiju.
1923. gadā notika Lielā Kanto zemestrīce, kura gandrīz pilnībā nopostīja Tokiju, jo izcēlās daudzi ugunsgrēki. Pēc aplēsēm zemestrīcē gāja bojā vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju.
Lielus postījumus Tokijai nodarīja arī Sabiedroto uzlidojumi 2.pasaules kara laikā un pilsētas bombardēšana ar degbumbām, kuras iznīcināja veselus kvartālus.
1964. gadā Tokijā notika Vasaras Olimpiskās spēles.

Ģeogrāfija

Tokija atrodas Japānas centrālajā daļā, Honsju salā pie Klusā okeāna Tokijas līča. Tokija ir nozīmīgākais Japānas politiskais, ekonomiskais, finanšu un kultūras centrs. Tokija ir arī viena no globālas nozīmes pasaules pilsētām. Tokijas aglomerāciju var uzskatīt par lielāko pilsētu pasaulē.
Administratīvi Tokija nav pilsēta, bet valsts prefektūra. Austrumtokija iedalās 23 speciālajos rajonos (tokubetsu-ku), katrs ar savu pašvaldību, bet Rietumtokija - 26 atsevišķās pilsētās (shi), pēc tiesībām pielīdzinātām citām Japānas pilsētām. Administratīvi Tokijā ietilpst arī piekrastes salas, pat 1850 km attālumā no piekrastes.

Ekonomika

Tokija ir pasaulē lielākā vienas pilsētas ekonomika, tās IKP ir lielāks kā Kanādai (8. ekonomika pasaulē).
Tokijā ir labi attīstīta sabiedriskā transporta sistema, kaut arī maksimumstundās sabiedriskais transports parasti ir pārpildīts, jo ikdienas iedzīvotaju plūsma ir ārkārtīgi liela - trijos centrālajos Tokijas rajonos iedzīvotaju skaits naktī ir 300 000, bet dienā - virs 2 miljoniem.
Līdz 2006. gadam Tokija 14 gadus pēc kārtas bija pasaules dārgākā pilsēta.
Ģimenes albums

Sižets

Irma Rande ir spēcīga rakstura darbīga sieviete, kas ar savu darbu kā vecmāte slimnīcā ieguvusi visdziļāko cieņu un autoritāti. Viena pati izaudzinājusi dēlu un audzina mazdēlu. Viņa ir ģimenes tradīciju sargātāja un par katru cenu grib piespiest dēlu Ivaru turpināt pārtrauktās medicīnas studijas, jo viņas tēvs - slavens ķirurgs ir vēlējies, lai viņa darbam būtu turpinātāji. Kādreiz par tradīcijas turpinātāju viņa vēlējās redzēt vīru Egonu, kas pameta sievu ar bērniem.