Olkiluoto atomelektrostacija

Pirmais un otrais energobloks

Pirmie divi energobloki sastāv no BWR tipa kodolreaktoriem ar jaudu 880 MW (1.) un 890 MW (2.).
Tos uzbūvēja Zviedrijas ASEA-Atom (tagad ABB).
Elektroaprīkojumu piegādāja Oy Strömberg Ab (tagad ABB Oy).
Pirmā energobloka Olkiluoto 1 celtniecība sākās 1974. gadā, un 1978. gadā sākta elektrības ražošana. Olkiluoto 2 celtniecība sākta 1975. gadā, un tas tika pieslēgts valsts energotīklam 1980. gadā.
2010. un 2011. gadā abiem energoblokiem veikta modernizācija, nomainot turbīnas, ģeneratorus, izolācijas ventiļus, elektriskos slēdžus un jūras ūdens sūkņus. Rezultātā elektroenerģijas ieguve palielinājās par 20 MW un sasniedza 880 MW.
2017. gadā tika uzlabots un modernizēts 2. energobloks, jaudu palielinot līdz 890 MW.

Trešais energobloks (nepabeigts)

Trešajā energoblokā Olkiluoto 3 tiek izmantots European Pressurized Reactor (EPR) tipa reaktors. Tā jauda būs 1600 MW. Šis energobloks būs pirmais jaunais reaktors Eiropā (izņemot Krieviju) kopš Černobiļas atomelektrostacijas avārijas 1986. gadā.
Energobloka galvenais uzņēmējs ir Framatome. Sākotnēji tas bija Francijas Areva un Vācijas Siemens kopuzņēmums ar nosaukumu Areva NP, bet vēlāk mainīja īpašniekus.
Olkiluoto 3 sāka celt 2005. gada 12. septembrī.
Vēlāk Siemens izstājās no projekta. Sākumā tika plānots, ka šo reaktoru pabeigs būvēt 2009. gadā, bet tā pabeigšanas datums vairākkārt pārcelts. 2018. gada jūnija novērtējums ir sākt reaktora ekspluatāciju 2019. gada septembrī.
Šajā reaktorā izkušanas risks būs samazināts vismaz desmitkārt, un, pat ja tas notiek, iespējamās nelabvēlīgās sekas ir būtiski ierobežotas.
Ja reaktora dzesēšanas sistēma sabojājas, tā serdenis ar kodoldegvielu strauji sakarstu līdz 3000 °C temperatūrai un tad tas sāktu kust. Tas atomelektrostacijā ir pats lielākais iespējamais negadījums, taču, ja Olkiluoto atomelektrostacijas trešajā reaktorā rastos šāda situācija, izkusušais metāls ar radioaktīvajām vielām iztecētu un tiktu savākts lielā betona tvertnē ar īpašu pārklājumu, kas spēj izturēt augstu temperatūru. Tādējādi tiktu novērsta radioaktīvo vielu izplatīšanās un vienlaikus būtu iespējams atdzesēt metālu ar ūdeni no reaktora baseina. Lai novērstu jebkādus izkušanas draudus, reaktors ir aprīkots ar četrām savstarpēji savienotām dzesēšanas iekārtām, kas katra atrodas savā celtnē.
Reaktors, vadības telpa, betona tvertne un divas no dzesēšanas iekārtām turklāt tiks ievietotas divos dzelzsbetona apvalkos ar kopējo biezumu līdz 2,6 m. Katrs apvalks spēj izturēt gan tiešu lidmašīnas trāpījumu, gan augsto temperatūru kušanas laikā. Lai nodrošinātos pret zemestrīci, reaktors būvēts uz sešus metrus biezas betona pamatnes. Jaunais reaktors spēs nodrošināt ar elektroenerģiju apmēram divus miljonus iedzīvotāju.

Ceturtais energobloks (atcelts)

Teollisuuden Voima 2007. gada 28. martā paziņoja, ka uzsākta ietekmes uz vidi novērtēšana sakarā ar Olkiluoto atomelektrostacijas iespējamā ceturtā reaktora būvi. Bija plānots, ka ceturtā reaktora elektriskā jauda būtu 1000—1800 MW, siltumjauda — 2800—4600 MW. Jaunam kodolreaktoram bija nepieciešams valsts padomes veikts un parlamenta pieņemts principiāls lēmums, ka kodolreaktors ir sabiedrībai nepieciešams.
2010. gadā Somijas parlaments atbalstīja Olkiluoto ceturtā energobloka būvi. To būtu plānots uzcelt līdz 2020. gadam.
2014. agda septembrī, aizkavējoties Olkiluoto trešā energobloka celtniecībai, Somijas valdība atcēla plānu būvēt ceturto energobloku.

Radiācija uz apkārtni

2006. gadā atmosfērā un jūrā no izmešiem saņemtās radiācijas devas apkārtnes iedzīvotājiem bija aptuveni 0,27 mikrozīverti uz cilvēku. Olkiluoto atomelektrostacijas izmešu pieļaujamā maksimālā radiācijas deva ir 100 mikrozīvertu gadā.