MODO (programmatūra)

Vēsture

Modo radīja tās pašas grupas programmatūras inženieri, kas iepriekš izveidotas vadošo 3D lietotņu LightWave 3D, kas sākotnēji tika izstrādāta uz Amiga platformas un komplektā ar Amiga balstītas Video Toaster darbstacijas, kas bija populārs televīziju studijās 1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā . Tie atrodas Mountain Wiev, Kalifornijā.
2001. gadā, NewTek senioru vadība (Lightwave veidotāji) un to galvenie Lightwave inženieri nepiekrita attiecībā par pilnīgu LightWave jēdziena darba plūsmu un tehnoloģijas jēdziena pārrakstīšanu. NEWTEK 3D attīstības viceprezidents, Brad Peebler, galu galā pameta NewTek, lai izveidotu Luxology, un pievienojās Alens Hastings (Allen Hastings) un Stjuarts Fergusons (Stuart Ferguson) (vadošie LightWave attīstītāji), kopā ar dažiem no Lightwave programmēšanas komandas biedriem.
Pēc vairāk nekā trīs gadu darba attīstības, MODO tika demonstrēts Siggraph 2004. gadā un izlaists tā paša gada septembrī. 2005. gada aprīlī, augstākās klases vizuālo efektu studija Digital Domain integrēja Modo savā ražošanas produkciju klāstā. Citas studijas, lai pieņemtu Modo, iekļauj Pixar, Industrial Light & Magic, Zoic Studios, id Software, Eden FX, Studio ArtFX, The Embassy Visual Effects, Naked Sky Entertainment un Spinoff Studios.
Modo 201 jau tika iepriekšpaziņots SIGGRAPH 2005. Tas solīja daudzas jaunas funkcijas, ieskaitot spēju gleznot 3D (à la ZBrush, BodyPaint 3D), daudzslāņu tekstūru jaukšanu, kā redzams Lightwave, un vissvarīgākais, renderēšanas risinājumu, kas solīja fiziskās bāzes ēnojumu, lēcas izkropļojumu , Anizotropā atspoguļojuma izplūdumu un iebūvētu poligona piemēru. Modo 201 tika izlaists 2006. gada 24. maijā.
Modo 201 bija “Apple Design Awards” uzvarētājs par labākās grafikas izmantošanu Mac OS X 2006. gadam. 2006. gada oktobrī, Modo arī ieguva "Labākā 3D / Animācijas programma" no MacUser žurnāla. 2007. gada janvārī, Modo uzvarēja spēļu izstrādātāja (game developer) Frontline balvu “Labākais mākslas rīks” ("Best Art Tool").
Modo 202 tika izlaists 2006. gada 1. augustā. Tas piedāvāja ātrāku renderēšanas ātrumu un vairākus jaunus instrumentus, tostarp spēju pievienot biezumu ģeometrijai. Bija pieejama programmatūras 30 dienu pilnfunkciju izmēģinājuma versija.
2007. gada martā, Luxology izlaiž Modo 203 kā bezmaksas atjauninājumu. Tajā iekļauti jauni UV rediģēšanas rīki, ātrāka renderēšana un jauns DXF tulkotājs.
2007. gada 10. septembrī tika izlaists MODO 301, kam pievienoja animācijas un veidošanu tā rīku komplektam. Animācijas instrumenti ietver spēju stimulēt kameras, gaismas, morfus un ģeometriju, kā arī ir iespēja importēt .mdd failus. Veidošana Modo 301 tiek veikta, izmantojot uz tīklu un attēla balstītas veidošanas (vektora nobīde kartēs) vai abu slāņveida kombināciju.
Modo 302, tika izlaists 2008. gada 3. aprīlī ar rīku atjauninājumiem, vairāk rendērēšanas un animācijas īpašībām un fiziskajām debesīm un saules modeli. Modo 302 bija pieejams kā bezmaksas atjauninājums esošajiem lietotājiem. Modo 303 tika izlaistas par labu Modo 401 attīstībai.
Modo 401 tika nosūtīts 2009. gada 18. jūnijā. Šai versijai ir daudz animācijas un renderēšanas uzlabojumi un ir pieejams uz 64 bitu Windows sistēmas. 2009. gada 6. oktobrī tika izlaistsModo 401 SP2, kam sekoja Modo 401 SP3 2010. gada 26. janvārī un SP5 14. jūlijā, tajā pašā gadā.
Modo 501 tika nosūtīts 2010. gada 15.decembrī. Šī versija bija pirmā versija, kas darbojas uz 64 bitu Mac OS X sistēmas. Tas satur atbalstu Pixar apagšgrupu virsmām, ātrāka renderēšana un vizuālās savienojuma redaktors, lai radītu otrreiz lietojamas animācijas iekārtas.
Modo 601 tika nosūtīts 2012.gada 29.februārī. Šī versija piedāvā papildu animācijas tēla rīkus, dinamiku, vispārējas nozīmes sistēmu deformerus (deformers), atbalsts retoloģijas (modeļa pārbūvēšanas process spēļu vai animācijas videi) modelēšanai un daudzus renderēšanas uzlabojumus.
Modo 701 tika nosūtīts 2013.gada 25.martā. Tas piedāvāja audio atbalstu, Python API, lai rakstītu papildinājumus (plugins), papildu animācijas rīkus un izkārtojumu, vairāk cieši integrētu dinamiku, un procesuālo daļiņu sistēmu kopā ar citiem renderēšanas uzlabojumiem, piemēram, pilnvaru renderēšana un vides nozīmes paraugu ņemšanu. Turpmāko servisa paku laikā, tika pievienots FBX 2013 atbalsts, un tika veikti daudz lieli veiktspējas uzlabojumi (piemēram, flīžu EXR lietošana kļuva par vairākām kārtām ātrāka, lai atbilstu konkurencei).
Modo 801 tika nosūtīts 2014.gada 15.aprīlī. Tas izraisīja attiecināšanas sistēmas pārstrādi; rendērēsanas uzlabojumi, centrālā tonēšana; UDIM atbalsts (priekš MARI iekšējām operācijām – vēl viens Foundry produkts); dinamikas un daļiņu uzlabojumi; doformēšanas atjaunijāmi (Bezier, Wrap, Lattice); kustības uztveršanas pārnešanas (caur IKinema bibliotēkām, kuras izmanto, lai sniegtu pilnu ķermeņa IK kopš 601 versijas). Turklāt, animāciju darba plūsma tika uzlabota, pamatojoties uz pielāgojumiem klasiskajiem animatoru rīkiem (galējībām, dalījumiem, u.c.).
Modo tika izmantots mākslas filmu producēšanā, piemēram, Stealth, Ant Bully, Dzelzs Vīrs (Iron Man), un Wall * E.

Darba stils

Modo darba stils būtiski atšķiras no daudzām citām ierastajām 3D lietojumprogrammām. Kaut Maya un 3ds Max stress, izmantojot pareizo rīku darbam, Modo mākslinieki parasti izmanto daudz mazāku skaitu pamata rīkus un apvienot tos, lai izveidotu jaunus rīkus priekš “Tool Pipe” un pielāgojamākas darbības centrus un kritumus.

Rīcības centri

Modo ļauj māksliniekiem izvēlēties "griezšanās punkta" rīku vai rēālu darbību vienkārši noklikšķinot kaut kur. Tādējādi, Modo izvairās veidot mākslinieka atsevišķu lūgumu "pielāgošanu griezšanās punkta" režīmā. Turklāt, mākslinieks var pateikt Modo atvasināt rīka asu orientāciju no izvēlētā vai uz noklikšķinātā elementa, apejot vajadzību pēc atsevišķa "pielāgotu rīku ass" režīma.

Kritumi

Jebkurš rīks var tikt mainīts ar pielāgojamu kritumiem, kas maina savu ietekmi un spēku saskaņā ar ģeometriskām formām. Radiāls kritums padarīs pašreizējo rīku ietekmi elementus,kas atrodas centrā izmēru maināmas sfēras visspēcīgāk, kamēr elementi malās būs praktiski neitekmējami, neskarti. Lineāra krituma rīki liks ietekmēt elementus, kuri balstās uz gradientu, kas atrodas gar lietotāja izvēlētu līniju, u.c.

3D gleznošana

Modo ļauj māksliniekam gleznot tieši uz 3D modeļiem un pat gleznot eksistējošu tīkli instances uz objekta virsmas. Gleznošanas sistēma lietotājiem ļauj izmantot rīku kombināciju, otas un krāsas, lai sasniegtu daudz dažādus krāsu efektus un stilus. Piemēri no krāsu instrumentiem Modo ir ota, kas ir kā pūšamais flakons, klons, ugunskurs, un izplūšana. Šie rīki ir savienoti ar tavas izvēles otām ( piemēram kā, ar mīkstām vai cietām malām, procesuālo). Visbeidzot, jūs pievienojat tinti jeb krāsu, piemērs, kas ir attēla tinte jeb krāsa, kur jūs glaznojat esošu attēlu uz 3D modeļa. Atbalsta spiedienjutīgu tabletes. Gleznošanas rezultāti tiek glabāti bitkartē un šī mape var vadīt jebko iekš “Modo Shader Tree”. Tādējādi jūs varat gleznot uz kartes, kas darbojas kā sitiens kartē un redzēt šos rezultātu pēc tam reālajā laika logā.

Renderētājs jeb Attēlotājs

MODO renderētājs ir multi-pavediens un mēra gandrīz lineāri papildus procesoriem vai procesora kodoliem. Tas nozīmē, ka astoņu kodolu mašīna spēs renderēt konkrēto attēlu aptuveni astoņas reizes ātrāk kā viena kodola mašīna ar tādu pašu ātrumu kodolā. Modo darbojas līdz pat 32 kodoliem un piedāvā iespēju tīkla renderēšanai.
Papildus standarta renderētājs jeb attēlotājs, kas aizņemt ilgu laik, lai to palaistu ar sarežģītu ainu pat uz ātras mašīnas, Modo ir progresīvs priekškatījuma renderētājs, kas renderē to gala kvalitāte, ja tas tiek atstāts viens. MODO lietotāja interfeiss ļauj konfigurēt darba telpu, kas ietver priekškatījuma rendera paneli, kas fonā nepārtraukti renderējas, kad tiek mainīts modelis ir nepieciešams restartēt renderi katru reizi. Tas dod precīzāku priekšskatījumu ar darba progressu, salīdzinot ar tipisku aparatūras ēnojumu iespējām. Praksē tas nozīmē, ka jūs varat veikt mazāk pilnus renderēšanas testus ceļā uz pilnīga projekta pabeigšanu. Priekšskatījuma renderis iekš MODO 401 piedāvā progresīvu renderēšanu, tas nozīme, ka attēls tiek atrisināts līdz gala attēla kvalitātei, ja jūs to nepārtraucat un ļaujat tam pabeigt iesākto darbu.
MODO materiāla uzdevums tiek izdarīts caur “Shader tree”, kas ir balstīts uz slāņiem nevis mezgliem.
Modo renderis ir fiziski balstīts staru-kopētājs. Tas ietver iezīmes kā dispersijas, stereoskopisko renderēšanu, Fresnel efektus, pazemes izkliedi, izplūdušas refrakcijas (piemēram, matēts stikls), tilpuma apgaismojumu (“Smokey bar” efekts), un Pixar-patentētas dziļās ēnas (Deep Shadows).

Funkcijas

·Rīku truba (Tools Pipe) tiek izmantota pielāgotu rīku veidošanai. ·Skriptēšana (Scripting) - (Perl, Python, Lua) ·Pielāgojama lietotāja savstarpēja sakarība (Customizable User Interface) ·Plaša failu ievade un izvade

Galvenā modelēšanas iespējas

·N-gon modelēšana (iedalīti poligoni ar > 4 punktiiem) ·Tīklu instances (Mesh Instancing) ·Repotoloģijas rīki (Retopology Tools) ·Spēcīgs veidošanas rīku sets

Galvenā animācijas iespējas

·Animē virtuāli jebkāda priekšmeta īpašības (ģeometriju, kameras, gaismas) ·Slāņojamu deformatori ·Morph mērķa animācijas (Morph target animation) ·Takelāža ar pilna ķermeņa atgriezenisko kinemātiku ·Dinamiskā audzināšana

Galvenā renderēšanas iespējas

·Globālā iluminācija ·Fiziskas debesis un saule ·Nobīdes renderēšana ·Interektīvs renderēšanas priekškatījums ·IEEE tekošā punkta precizitāte ·Pazames izkliede ·Instances renderēšana ·Fiziski balstīts ēnojuma modelis ·Kustības aizmiglojums ·Tilpuma renderēšana ·Laukuma dziļums ·Tīkla renderēšana ·3D gleznošanas rīku sets
Modo reiz ietvēra imageSynth papildinājumu, lai radītu bezšuvju tekstūru Adobe Photoshop CS1 vai jaunākā versijā. Šajā saisība beidzās ar Modo 301 izlaišanu. Luxology ir paziņojusi, ka imageSynth papildinājums Photoshop ir aizgājis pensijā.