Niedru stērste

Izplatība

Niedru stērste plaši izplatīa Ziemeļeiropā un tālāk uz austrumiem fragmentāri Sibīrijā, Vidusāzijā, Mongolijā, Ķīnas ziemeļos, Kamčatkā, Sahalīnā un Japānā. Dienvideiropā izplatība fragmentēta, lokalizētas populācijas Vidusjūras reģionā, iespējams, sastopama arī Marokā. 
Ziemeļeiropas populācijas ziemo Eiropā: Lielbritānijā, Spānijā un citur Vidusjūras reģionā, Ziemeļāfriku ieskaitot. Dienvidu un centrālās Eiropas populācijas pārsvarā ziemo ligzdošanas areālā, migrācija mazāk izteikta.

Latvijā

Niedru stērste Latvijā ir parasta ligzdotāja. Sastopama galvenokārt ūdenstilpju tuvumā, krūmainās pļavās un gar niedrājiem. Diezgan bieži novērojama arī ceļošanas laikā. Atsevišķi īpatņi regulāri pārziemo. Latvijā ligzdo un caurceļo nominālpasuga E.s. schoeniclus.

Izskats

Niedru stērste ir vidēji liela stērste ar proporcionāli lielu galvu un garu asti, apmēram zvirbuļa lielumā. Ķermeņa garums 13,5—16,5 cm, spārnu plētums 21—26 cm, svars 10—28 g.
Abiem dzimumiem ir sarkanbrūna mugurpuse ar tumšu svītrojumu un balts vai bāli dzeltens vēders ar brūnām svītriņām. Tēviņam ir melna galva, pakakle un krūtis, balta apkakle (kakla aizmugurējā daļā) un "ūsas". Mātītei galvas virsa un vaigi ir pelēkbrūni, kurus no pakakles norobežo brūnibaltas "ūsas". Pakakle balta. Jaunie putni līdzīgi mātītei. Knābis, kājas un acis tumši brūnas. Pasugas viena no otras atšķiras ar knābja biezumu un apspalvojuma krāsu intensitāti.

Uzvedība

Niedru stērste galvenokārt sastopama mitrās vietās ar biezu un zemu veģetāciju. Tie var būt upju krasti, dīķmalas, krūmainas pļavas, niedrāju malas vai dumbrāji. Sibīrijā tā ligzdo applūdušās kārklu un vītolu biežņās. Dažviet niedru stērste uzturas arī sausākos apvidos, piemēram, jaunaudzēs un lauksaimniecības tīrumos (kukurūzas, graudaugu un rapša tīrumos). Izvairās no bieziem mežiem un tipiskām atklātām ainavām, kā arī no kailām, akmeņainām vai sasalušām vietām. Migrācijas pārlidojumus veic gan dienā, gan naktī.

Barība

Ligzdošanas sezonas laikā niedru stērste galvenokārt barojas ar bezmugurkaulniekiem, pārējā laikā ar sēklām un citām augu daļām. Barību meklē uz zemes starp zemiem augiem vai veģetācijā tuvu zemei. Ārpus ligzdošanas sezonas niedru stērstes var novērot graudaugu tīrumos.

Ligzdošana

Ligzdošanas sezona ilgst no aprīļa sākuma līdz augusta beigām. Parasti veido monogāmus pārus, kas ligzdo samērā tuvu viens otram. Tomēr katram pārim ir sava teritorija. Ligzdu būvē mātīte. Tā parasti atrodas uz zemes, reizēm krūmos, niedrēs (nelielā augstumā no zemes) vai uz purva ciņa. Ligzda vīta no sausas zāles, zariņiem, niedru gabaliņiem un lapām, no iekšpuses izklāta ar saknītēm, matiem, sūnām un niedru šķiedrām. 
Dējumā 2—6 gaiši brūnas olas ar melniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 11—15 dienas. Perē un par mazuļiem rūpējas abi vecāki, lai gan galvenokārt perē mātīte. Sezonā 2—3 perējumi. Ja pirmais dējums iet bojā, tas tiek atkārtots. Ja ligzdai tuvojas iespējamais ienaidnieks, viens no vecākiem to cenšas aizvilināt, izliekoties ievainots. Mazuļi tiek baroti ar bezmugurkaulniekiem. Jaunie putni ligzdu atstāj 8—12 dienu vecumā, pēc dažām dienām tie sāk lidot. Dzīves ilgums savvaļā var sasniegt 12 gadus.