Dūmakainais leopards

Izplatība

Dūmakainais leopards sastopams, sākot ar Nepālu un Indiju izplatības areāla rietumos un virzienā uz austrumiem pāri Ķīnas dienvidu daļai, sasniedzot Mjanmu, Butānu, Taizemi, Malakas pussalu un Indoķīnu. Neliela populācija mājo Bangladešas mūžzaļajos mežos ziemeļu un dienvidu austrumos. Dūmakainais leopards ir izmiris Taivānā, kur kādreiz mājoja vietējā pasuga Formozas dūmakainas leopards (Neofelis nebulosa brachyurus). Pēdējais pierādījums par dūmakainā leoparda eksistenci saņemts 1989. gadā. No 2002. līdz 2004. gadam Taivānas dienvidos tika uzstādas meža kameras, lai fotografētu savvaļas dzīvniekus. Neviens dūmakainais leopards netika nofotografēts.
Indijā dūmakainais leopards sastopams Rietumbengālē, Sikimā, Arunāčala Pradēšā, Manipurā, Mizorāmā, Nāgālendā un Tripurā. Himalajos dūmakainais leopards ar mežā uzstādītām kamerām fiksēts 2500 - 3720 metru augstumā. Ilgstoši valdīja uzskats, ka dūmakainais leopards Nepālā ir izmiris, bet tas tika atkal atklāts 1987. un 1988. gadā Čitvanas Nacionālajā parkā un Poharas ielejā. Šie novērojumi paplašināja dūmakainā leoparda izplatību rietumu virzienā.
Dūmakainais leopards ir mežu iemītnieks un vislabāk jūtas biezajos tropu lietus mežos, kā arī to var novērot skrajākos un sausākos tropu mežos Mjanmā un Taizemē.

Izskats un īpašības

Dūmakainais leopards ir viens no mazākajiem no visiem lielajiem kaķiem. Tā ķermenis ir spēcīgs un kompakts, kājas proporcionāli īsas ar platām ķepām, bet biezā aste ļoti gara, gandrīz vienā garumā ar ķermeni. Tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. Ķermeņa garums, galvu ieskaitot, tēviņam ir 81 - 108 cm, astes garums 74 – 91 cm, mātītei ķermenis ir 68,6 – 94 cm, astes garums 61 – 82 cm. Dūmakainā leoparda augstums skaustā ir 50 – 55 cm, svars 11,5 - 23 kg.
Dūmakainā leoparda kažoks ir dzeltenīgi pelēks ar lieliem, mākoņiem līdzīgiem rakstiem, kuru ārējā mala ir melna, bet centrs kļūst gaišāks. Raibumi uz kājām un pavēderē toties ir pilnībā melni, kā arī uz kakla mugurpusē ir divas melnas garensvītras, asti rotā melni gredzeni. Viena no galvenajām dūmakainā leoparda iezīmēm ir garie ilkņi, kas proporcionāli pret plēsēja augumu ir garākie no visiem kaķiem. Tā augšējie ilkņi sasniedz 4 cm garumu. Lai arī dūmakainais leopards nav tuvu radniecīgs zobenzobu tīģerim, tā zobi un žokļa anatomija ir ļoti līdzīga senajam plēsējam.

Uzvedība

Dūmakainais leopards ir ļoti izveicīgs kāpējs kokos, tā veiklību kokā mēdz salīdzināt ar mērķaķa izveicību. Līdzīgi kā mērkaķis tas spēj karāties zarā, ar kājām apķerot zaru, un pat karāties zarā, to apķerot tikai ar pakaļkājām un asti. Šādi ar muguru uz leju tas spēj rāpties uz priekšu pa horizontāliem zariem, spēj veikt īsus lēcienus uz priekšu un atšķirībā no citiem lielajiem kaķiem spēj skriet pa koka stumbru uz leju ar galvu pa priekšu. Līdzsvaru kokā tam palīdz noturēt garā aste. Kokos dūmakainais leopards ne tikai atpūšas un guļ, bet arī medī. Netipiski kaķiem tas ir arī ļoti labs peldētājs un to reizēm var novērot nelielās salās, kas atrodas kontinenta krasta tuvumā.
Dūmakainais leopards ir vientuļnieks, izņemot mātītes un tās mazuļus vairošanās sezonas laikā. Tomēr pētniekiem trūkst datu par dūmakaino leopardu ieradumiem savvaļā un lielākā daļu faktu, ko cilvēki zina par šiem plēsējiem ir iegūta zoodārzos, novērojot dzīvniekus nebrīvē. Zoodārzos ir novērots, ka dūmakainais leopards ar urīnu iezīmē savu teritoriju, visticamākais, ka tas tā tiek darīts arī savvaļā. Savstarpēji šie plēsēji ir ļoti vokāli un spēj veidot dažāda veida skaņas, sākot ar ņaudēšanu un šņākšanu un beidzot ar skaļiem rēcieniem.

Barība

Medībās dūmakainais leopards dodas krēslas stundās un naktī. Medījumu tas izseko uz zemes vai tam uzbrūk no koka. Ilgstoši dabas pētnieki uzskatīja, ka dūmakainā leoparda garie ilkņi liecina par to, ka šis plēsējs medī lielus zālēdājus, tomēr pēdējo gadu pētījumos noiskaidrojies, ka leopards medī visdažādākos gan uz zemes, gan kokos dzīvojošus dzīvniekus, primātus, putnus, zemes vāveres, zvīņnešus, dzeloņcūkas un Indoķīnas aksisbriežus ieskaitot.

Vairošanās

Dūmakainajiem leopardiem tikpat kā nepiemīt dzimumu dimorfisms. Mātītes ir nedaudz mazākas. Abi dzimumi dzimumbriedumu sasniedz 26 mēnešu vecumā un gadā mātītei ir viens metiens. Pārošanās parasti notiek laikā no decembra līdz martam. Tēviņi pārošanās laikā ir ļoti agresīvi, sapārošanās brīdī tēviņš iekožas mātītei kaklā, to pieturot. Pāris riesta laikā sapārojas vairākas reizes, pēc tam tas šķiras un tēviņš mazuļu audzināšanā nepiedalās. Grūsnības periods ilgst 86 - 93 dienas.ref name=ark/> Piedzimst 1 - 5 mazuļi, visbiežāk piedzimstot 3 mazuļiem. Katrs no tiem sver 150 - 280 g. Mazuļi piedzimst ar tumšiem raibumiem, akli un nevarīgi. Sasniedzot 10 dienu vecumu, tiem atveras acis, 5 nedēļu vecumā tie kļūst aktīvi un spēj sekot mātei, bet ar pienu māte tos zīda 3 mēnešus. Ārēji pieaugušus leopardus tie sāk atgādināt 6 mēnešu vecumā un, iespējams, neatkarīgi tie kļūst 10 mēnešu vecumā. Nav zināms, cik ilgi dūmakainie leopardi dzīvo savvaļā, bet nebrīvē tie var sasniegt 17 gadu vecumu, bet vidēji tie ir 11 gadi.