Azerbaidžāna

Etimoloģija

Vārds Azerbaidžāna (precīzāk - Azarbaidžāna) ir arabizētas formas vārds no klasiskā persiešu valodas vārda - Āδarbāδāgān (Āδarbāyagān), viduspersiešu valodā šo teritoriju sauca par Āturpātākān, grieķi par Άτροπατηνη, bet Bizantijas grieķi par Άδραβιγνων. Šis vārds attiecas uz Ahamenīdu dinastijas satrapa Atrapata vārdu.
Pēc tam, kad Irānu no 7. līdz 8. gadsimtam iekaroja Arābu Kalifāts, šis vārds pārveidojās nosaukumā "Azarbaidžāna" (آذربایجان). Vēsturiski galvenā Atropatenas teritorija tiek uzskatīta Irānas, Azerbaidžāna un Dienvidazerbaidžāna ar pilsētu Tebrīzu priekšgalā.
Savukārt nosaukums Azerbaidžāna ir tjurkizētas formas vārds, kas pirmo reizi tika lietots Azerbaidžānas Demokrātiskās Republikas izveidošanā 1918. gada 27. maijā. Šāds nosaukums tika izvēlēts arī tāpēc, lai nosaukums piemērotos mūsdienām.

Ģeogrāfija

Azerbaidžāna atrodas pie Eiropas un Āzijas robežas, tā ir lielākā no Aizkaukāza republikām.  Tās teritorija aizņem 86 600 km², sastāv no 86 100 km² sauszemes un 500 km² ar ūdeni klātas virsmas, ieskaitot Kalnu Karabahu. Tā pēc platības ir 119. lielākā valsts pasaulē. Teritorija ziemeļu-dienvidu virzienā stiepjas 400 kilometru garumā, bet rietumu-austrumu virzienā 500 kilometru garumā. Kopējais valsts zemes robežas garums ir 2648 kilometri, bet piekrastes garums ir 800 kilometri.
Pusi Azerbaidžānas teritorijas aizņem kalni. Ziemeļos atrodas Lielā Kaukāza grēda, Dienvidrietumos Mazā Kaukāza grēda, bet pašos dienvidos Tališu kalni. Augstākais punkts ir Bazardizi kalns ar augstumu 4480 metri virs jūras līmeņa, tas atrodas uz robežas ar Krieviju. Pārējo teritorijas daļu aizņem zemienes: dienvidos Lenkorānas zemiene, vidusdaļā Kūras un Araksas zemienes. Zemākais punkts atrodas Kaspijas jūrā, 26 metrus zem jūras līmeņa.
Tikai divdesmit četras no 8350 valsts upēm ir garākas par 100 kilometriem. Visas Azerbaidžānas upes ietek Kaspijas jūrā. Lielākā upe ir Kūra, kas stiepjas 1515 kilometru garumā, plūstot cauri arī Azerbaidžānas teritorijai, uz tās ir uzbūvētas vairākas hidroelektrostacijas. Savukārt lielākais Azerbaidžānas ezers ir Sarisu, tā platība ir 67 km².
Azerbaidžānas galējie punkti ir ziemeļos esošais Gutona kalns ar augstumu 3648 metrus virs jūras līmeņa. Dienvidu galējais punkts ir Astaras upe, austrumu Naftas akmeņi, bet rietumu galējais punkts ir Džandargela ezers.

Klimats

Azerbaidžānas klimatu pamatā ietekmē aukstās arktiskās gaisa masas, tajā valda dažādas klimatiskās zonas, no siltām līdz maigām un no vēsām līdz sniegainām Kaukāza kalnu virsotnēs. Saskaņā ar vācu izcelsmes krievu ģeogrāfa Vladimira Keppena teikto, Azerbaidžānas teritorijā ir sastopamas 9 no 11 pasaules zināmajām klimatiskajām zonām. Tā kā valsts reljefs nav viendabīgs, šīs gaisa masas ienāk pa dažādiem ceļiem. Tā kā Kaukāzs pasargā zemi no tiešas auksto gaisa masu iedarbības, teritorijām kalnu pakājēs un līdzenumos raksturīgs subtropu klimats.
Maksimālā zemākā temperatūra ir zem -30°C, savukārt vasarā tā mēdz būt pat 45°C. Jūlijā temperatūra svārstās no 5°C un līdz 25°C — 27°C, visbiežāk no 32°C - 35°C, bet citreiz sasniedzot temperatūru līdz pat 40°C, augstkalnu reģionos. Janvāri temperatūra svārstās no −10°C līdz 4°C. Nokrišņu daudzums gadā sasniedz 200 mm, bet kalnu rajonos un Lenkorānas zemienē no 1200 līdz 1700 mm.

Bioloģiskā daudzveidība

Azerbaidžānas teritorijā ir sastopama bagāta un reta flora. Salīdzinoši maza ir tā valsts teritorija, kurā sastopamas dažādas pasaulē izplatītas augu sugas. Azerbaidžānā ir sastopamas 450 augu sugas, no tām 250 sugas sastopamas tikai Azerbaidžānā, bet nav sastopamas nevienā citā Kaukāza Republikā. 
Azerbaidžāna atrodas uz vairākiem zooģeogrāfiskiem poliem, tāpēc ir sastopami daži dzīvnieki no kaimiņvalsts Irānas, Vidusāzijas un Vidusjūras valstīm. Azerbaidžānā ir sastopami 12 tūkstoši dzīvnieku sugu, tajā skaitā 623 mugurkaulnieku sugas, 90 zīdītāju sugas, 350 putnu sugas, 40 rāpuļu sugas, vairāk kā 80 sugu zivis, bet pārējās ir abinieku sugas.
Zemienēs ir plaši izplatīti zaķi, vilki, lapsas, džeirāni. Kūras un Araksas ielejās ir izplatītas meža cūkas, brieži, āpši, šakāļi. Kalnos ir izplatīti brieži, lūši, lāči, Dagestānas tūri, kalnu kazas, meža kaķi, āži. Ir sastopami arī mežonīgie mufloni un leopardi, bet leopardi pēdējā laikā ir kļuvuši par reti sastopamiem. Liela dažādība pastāv starp putniem. Azerbaidžānas teritorijā ir sastopami fazāni, pelikāni, flamingo, dzērves. Azerbaidžānas Sarkanajā grāmatā ir ierakstītas 108 dzīvnieku sugas, tajā skaitā 14 mugurkaulnieku sugas, 36 putnu sugas, 13 abinieku un zīdītāju sugas, 5 zivju sugas, kā arī 40 kukaiņu sugas.
Azerbaidžānā ir 8 nacionālie parki, kas sargā dabu un dzīvniekus, kas pakļauti izmiršanas draudiem. 2003. gadā ir dibināts Zangezuras Nacionālais parks, Širvanas Nacionālais parks un Ag - Gola Nacionālais parks. 2004. gadā dibināti Hirkana Nacionālais parks un Altiagadža Nacionālais parks. 2005. gadā dibināts Apšeronas Nacionālais parks. 2006. gadā dibināts Šahdaga Nacionālais parks, bet 2008. gadā Goigola Nacionālais parks. Lielākais ir Šahdaga nacionālais parks, kura platība ir 115 900 hektāri. Mazākais ir Apšeronas Nacionālais parks, kura platība ir 783 hektāri.

Nahčivānas Autonomā Republika

Nahčivānas Autonomā Republika ir Azerbaidžānas Republikas sastāvdaļa. Anklāvs robežojas ar Irānu, Turciju un Armēniju. Jau kopš Kalnu Karabahas konflikta robeža ar Armēniju ir slēgta. Ir izveidots autobusa maršruts Baku — Nahčivāna un Nahčivānas lidosta.
Nahčivānā ir dzimis bijušais Azerbaidžānas prezidents Heidars Alijevs (azerbaidžāņu: Heydər Aliyev).

Valdība

Valsts galva Azerbaidžānā ir Azerbaidžānas prezidents. Prezidentu ievēl uz 5 gadiem tauta, bet kara darbības gadījumā prezidents valda līdz kara darbības beigām. Pēdējie divi prezidenti bija tēvs Heidars Alijevs un dēls Ilhams Alijevs.
Augstākais likumu orgāns Azerbaidžānā - Milli Medžils, kurš sastāv no 125 deputātiem, kurus ievēl uz 5 gadiem. Pirmās parlamenta vēlēšanas Azerbaidžānā notika 1995. gadā. Lielākā daļa deputātu ir bez partijām, bet daudzi ir partijā Jaunā Azerbaidžāna, Pilsoņu Solidaritāte, Partija Dzimtene.
Kopā Republikā darbojas vairāk par 30 partijām.
Azerbaidžāna uztur diplomātiskās attiecības ar daudzām valstīm. Labākie partneri dažādās jomās Azerbaidžānai ir Izraēla, Turcija, Kazahstāna, Krievija, ASV, Irāna, Itālija. Ar Armēniju diplomātiskās attiecības nav izveidotas sakarā ar Kalnu Karabahas konfliktu. 
Azerbaidžāna piedalās daudzās starptautiskās organizācijās un savienībās: ANO, GUAM, NVS, Tjurku Padome, Melnās jūras organizācija, Islāma Konferences valstis.
Piedalās Austrumu partnerības programmā ar Eiropas Savienības valstīm.

Valsts simboli

Azerbaidžānas Republikas valsts simboli ir Azerbaidžānas Republikas karogs, Azerbaidžānas Republikas ģerbonis un Azerbaidžānas Republikas himna.
Tagadējais trīskrāsainais valsts karogs kļuva par Azerbaidžānas Demokrātiskās Republikas karogu 1918. gada 9. novembrī un kā valsts simbols tika lietots līdz 1920. gadam. 1990. gada 17. novembrī trīskrāsaino karogu sāka lietot Nahičivānas autonomijas parlaments Milli Medžils un 1991. gada 5. februārī karogs tika atjaunots kā Azerbaidžānas Republikas valsts karogs. Visas trīs krāsas ir novietotas horizontāli un katrai no viņam ir sava nozīme. Zilā krāsa nozīmē piederību pie tjurku grupas un simbolizē tjurku tautas, sarkanā krāsa nozīmē progresu un valsts attīstību, zaļā krāsa un pusmēness nozīmē piederību islāmam, 8 staru zvaigzne simbolizē 8 tjurku (oguzu) tautas un piederību pie tām.
Azerbaidžānas himnas nosaukums Azerbaidžāna! Azerbaidžāna! Himnas melodiju sacerēja Uzeirs Gadžibekovs, bet vārdus uzrakstija Ahmeds Džavads (azerbaidžāņu: Əhməd Cavad). Himnu oficiāli pieņēma 1991. gadā pēc Azerbaidžānas neatkarības pasludināšanas.
Ģerboņa centrā ir attēlots uguns, kas nozīmē Uguns valsti, krāsas, kas attēlotas uz ģerboņa ir Azerbaidžānas Republikas karoga krāsas, 8 starainā zvaigne simbolizē 8 tjurku (oguzu) tautas, ozolu lapas simbolizē Azerbaidžānas bagātību un spēku.

Tautsaimniecība

Nafta un dabasgāze ir nozīmīgākie Azerbaidžānas eksporta produkti, kas uztur 50% valsts ekonomikas. Naftas vads iet no Azerbaidžānas uz Gruziju un no Gruzijas uz Turciju. Šo naftas cauruļvadu sauc par BTD (Baku - Tbilisi - Džejhana) (azerbaidžāņu: Bakı - Tiflis - Ceyhan). 2015. gadā plānots būvēt dabasgāzes cauruļvadu, kas sūtīs gāzi uz Eiropu, cauri Bosfora šaurumam. Teritorijā ir atrodamas dzelzs, rūdas, marmora, alumīnija, dolomīta, molibdēna u.c. atradnes.
Apšeronas pussalā un citos piekrastes rajonos ir liels derīgo izrakteņu (naftas un dabasgāzes) piesārņojums. Tiek stipri piesārņots gaiss un ūdens. Visstiprāk piesārņotā pilsēta Azerbaidžānā un visā pasaulē ir Sumgaita.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaits Azerbaidžānā 2012. gadā sasniedza 9 miljonus. Iedzīvotāju etniskais sastāvs: 93% azerbaidžāņi, 2% krievi, 2% armēņi (Kalnu Karabahā), 3% citas tautības (lezgīni, tališi, udini). 96% iedzīvotāju ir musulmaņi (sunnīti - 15%, šiīti - 85%), 4% pareizticīgo.
Azerbaidžāņu valoda pieder pie tjurku valodu grupas oguzu atzara. Azerbaidžāņu valodā runājošo skaits sasniedz 30 miljonus.
Azerbaidžāņi dzīvo pārsvarā Irānā un Azerbaidžānā. Azerbaidžāņu valoda ir valsts valoda Azerbaidžānā un otrā svešvaloda Irānā.

Kultūra

Azerbaidžānā ir spēcīgas tautas mūzikas tradīcijas. Ļoti populāra ir tautas dziesminieku ašugu mūzika, tās ir improvizētas dziesmas, kuras pavada uz stīgu instrumenta, ko sauc par Kobuz.