Ford Motor Company

Vēsture

1903. gadā Henrijs Fords nodibināja auto koncernu, nosaucot to savā vārdā - "Ford". Kompānija Ford bija pirmais ražošanas uzņēmums, kas uzsāka izmantot klasisko autoražotnes konveijeru, lai atvieglotu ražošanu, palielinātu apjomus, samazinātu izmaksas..
Pirmais masveidā veiksmīgais kompānijas modelis bija Ford Model T, ko ražoja no 1908. līdz 1926. gadam.
1914. gada 5. janvārī uzņēmums ieviesa astoņu stundu darba diena un dubultoja algu (5 $) par darba dienu.
1920. gadu beigās PSRS valdība noslēdza ar Ford kompāniju līgumu par palīdzību rūpnīcas izveidē Ņižņijnovgorodā. Pirmie rūpnīcas modeļi GAZ-A un GAZ-АА, bija licencētas Ford automobiļu kopijas.
Latvijā 1930. gadu beigās rūpnīcā Ford-Vairogs tika ražoti automobiļi pēc Ford licences.
Mūsdienās lielajā koncernā ietilpst astoņas auto markas: Ford, Mazda, Lincoln, Volvo Cars, Mercury, Jaguar Cars, Land Rover. Ford pieder 57 rūpnīcas 16 dažādās pasaules valstīs, 2002. gadā tika izveidota rūpnīca Krievijā.
2007. gada otrajā kvartālā Ford Motor Company pārdeva apakšuzņēmumu Aston Martin. Bet 2008. gadā kompānija Jaguar Cars un Land Rover pārdeva Indijas kompānijai Tata Motors. 2010. gadā Ford pārdeva arī Volvo Cars Ķīnas kompānijai Zhejiang Geely.
2003. gadā Ford atzīmēja 100 gadu pastāvēšanas jubileju.

Īpašnieki un vadība

Kompāniju Ford Motor jau vairāk ka 100 gadus kontrolē Fordu ģimene. Tomēr Ford Motor Company ir publiska kompānija, kuras akcijas kotējās Ņujorkas fondu biržā. Fordu ģimenei 2010. gada oktobrī piederēja 40% akciju, pārējās atradās brīvajā apgrozījumā.
Direktoru padomes priekšsēdētājs ir Viljams Fords, jaunākais, prezidents — Alans R. Malalijs.

Darbības sfēra

Kompānija ražo plašu vieglo un komerctransporta Ford markas automobiļu spektru.
Kompānija ir sadalīta trīs struktūrvienības pēc ģeogrāfiskā stāvokļa: Ford North America, Ford Asia Pacific un Ford of Europe. Iepriekš katrai struktūrvienībai bija savs modeļu sortiments, bet 2006. gadā kompānijas vadība nolēma par labu "Vienotai Ford" stratēģijai, pēc kuras vadoties Ford pamazām sāks ražot globālus automobiļus, kopīgus visiem tirgiem, un par pirmo kļuva Ford Focus III modelis. Ford uzņēmumi atrodas ASV, Krievijas Federācijā, Kanādā, Meksikā, Vācijā, Brazīlijā, Argentīnā, Spānijā, Ķīnā un citās valstīs.
Ford of Europe galvenais birojs atrodas Ķelnē (Vācija). Struktūrvienības prezidents un ģenerāldirektors ir Stīvens Odels.

Sports

Kompānija Ford aktīvi piedalās sporta sacensībās visā pasaulē. Kompānijai ir pašai sava rallija komanda un tā piedāvā dzinējus citām komandām.

NASCAR

Ford ir viens no četriem ražotājiem trijās lielākajās NASCAR sērijās: Sprint Cup Series, Nationwide Series un Camping World Truck Series. Pamatkomandas ir Roush Fenway Racing, Yates Racing un Richard Petty Motorsports.

Rallijs

Ford ir sena rallija vēsture, Ford komanda piedalās Pasaules rallija čempionātā no pašiem tā pirmsākumiem 1973. gadā. Ford komandu 1979. gadā pārstāvēja Hannu Mikola, Bjorns Valdegards un Āri Vatanens, Ford Escort RS1800 piloti. B grupā Ford panākumus guva ar Ford RS200. 1999. gadā, dažādos etapos, Ford izmantoja dažādas Ford Focus WRC versijas. 2006. gadā, BP-Ford World Rally Team kļuva par otro Ford rallija komandu pēc Focus RS WRC 06.

Formula 1

Ford Kompānija bija viena no dzinēju piegādātājām Formula 1 sacīkšu automobiļiem (Cosworth markas dzinēji) 37 gadu garumā (1967—2004). 2000. gadā kompānija iegādājās Stewart Grand Prix komandu, pārsaucot to par Jaguar Racing. 2004. gadā komanda tika pārdota koncernam Red Bull, savukārt uzņēmums Cosworth — Džeraldam Forsaitam un Kevinam Kalhovenam. Ford ar savas markas dzinējiem ir uzvarējusi 176 Grand Prix sacensībā laika periodā no 1967. līdz 2003. gadam, kopā ar Lotus Cars un McLaren F1 komandām.