EEZ un Norvēģijas finanšu instrumenti

Vēsture

Eiropas Ekonomikas zonas līguma ietvaros Islande, Lihtenšteina un Norvēģija ir Eiropas Savienības (ES) partnervalstis un tas nodrošina preču, pakalpojumu, cilvēku un kapitāla brīvu kustību iekšējā tirgū.
EEZ līgumā ir iekļauts arī kopējs mērķis samazināt sociālās un ekonomiskās atšķirības Eiropā. Tādējādi, kopš līgums stājās spēkā 1994. gadā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija ir sniegusi savu ieguldījumu sociālās un ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanā nabadzīgākajās ES un EEZ valstīs.
Šis ieguldījums tiek sniegts, izmantojot īpaši šim mērķim izveidotos finanšu instrumentus katrā konkrētajā laika posmā: 1994-1998, 1999-2003, 2004-2009 un 2009-2014.
Sākot ar 2004. gadu tika izveidoti divi atsevišķi instrumenti — EEZ finanšu instruments un Norvēģijas finanšu instruments. Norvēģija ir lielākā donorvalsts abos instrumentos (EEZ finanšu instruments: 95,8% un Norvēģijas finanšu instruments: 100%).
Līgumos par finanšu instrumentiem 2009-2014 paralēli sociālo un ekonomisko atšķirību mazināšanai kā vispārējs mērķis tika noteikta arī divpusējo attiecību stiprināšana starp donorvalstīm un saņēmējvalstīm.
Kad konkrētais finansējuma periods beidzas, donorvalstis un ES izvērtē nepieciešamību turpināt atbalsta sniegšanu sociālo un ekonomisko atšķirību mazināšanā vienotajā EEZ un vienojas par finansiālā ieguldījuma apjomu.

Tiesības uz atbalstu

Tiesības uz finanšu instrumentu sniegto atbalstu tiek noteiktas saskaņā ar tiem pašiem kritērijiem, kādi ir ES Kohēzijas fondā — tās ir valstis, kuru nacionālais bruto ienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90% no ES vidējā rādītāja. Taču valstis, kuras Eiropas Savienībā iestājās pirms 2004. gada, nevar saņemt atbalstu no Norvēģijas finanšu instrumenta.

Kā tas darbojas

Donorvalstis un ES vienojas par kopējo finansiālo ieguldījumu, kā arī par finansējuma sadali starp saņēmējvalstīm.
Tad donorvalstis un katra saņēmējvalsts atsevišķi vienojas par nacionālā piešķīruma novirzīšanu konkrētu programmu izveidei, par to mērķiem un programmu finansējuma apjomu. Vienošanās balstās nacionālajās vajadzībās un saņēmējvalstu prioritātēs, kā arī ņem vērā sadarbības apjomu ar donorvalstīm konkrētajā jomā.
Katrā saņēmējvalstī Nacionālā vadošā iestāde ir atbildīga par vispārējo programmu pārvaldību. Programmu apsaimniekotāji, bieži vien sadarbībā ar partneri no donorvalstīm, izstrādā un ievieš programmas, kā arī piešķir finansējumu konkrētiem projektiem. Lielākoties projekti tiek izvēlēti atklātos projektu konkursos, kurus izsludina Programmas apsaimniekotājs.

EEZ un Norvēģijas finanšu instrumenti 2014-2021

2015. gada 20. jūlijā Norvēģijas Ārlietu ministrija paziņoja, ka Norvēģija un Eiropas Savienība ir parakstījušas vienošanos par jaunu EEZ un Norvēģijas finanšu instrumentu periodu. Līdz šim publiski ir bijusi pieejama ļoti minimāla informācija. Ir zināms, ka finansējuma periods ir pagarināts no pieciem līdz septiņiem gadiem. Norvēģijas finanšu instrumenta (Norvēģija ir vienīgā donorvalsts) apjoms būs 179,1 miljons eiro gadā, un EEZ finanšu instrumenta apjoms būs 221,2 miljoni eiro gadā laika periodā no 2014. līdz 2021. gadam.
Saskaņā ar Norvēģijas Ārlietu ministrijas izsūtīto paziņojumu presei finansējums tiks novirzīts inovāciju un izaugsmes veicināšanai, atbalstot pētniecību, izglītību un mobilitāti Eiropas darba tirgū. Norvēģija arī paplašinās savu sadarbību ar saņēmējvalstīm tieslietu un iekšlietu jomā, tai skaitā būs vienoti centieni risināt Eiropas izaicinājumus migrācijas jomā.
Tiks izveidots arī reģionāls fonds, kura finansējums būs 850 miljoni norvēģu kronu. Ar fonda palīdzību tiks risināti pārrobežu izaicinājumi Eiropā.

Atbalsta jomas

Finansējums ir piešķirts 150 programmām šādās prioritārajās jomās:
• Vides aizsardzība un pārvaldība
• Klimata pārmaiņas un atjaunojamā enerģija
• Oglekļa uztveršana un uzglabāšana
• Pētniecība un stipendijas
• Inovācijas “zaļās” ražošanas jomā
• Tieslietas un iekšlietas
• Pilsoniskā sabiedrība
• Humānā un sociālā attīstība
• Kultūras mantojums un apmaiņa
• Cienīgs darbs un trīspusējais dialogs
EEZ un Norvēģijas finanšu instrumentu 2009-2014 programmas var tikt īstenotas līdz 2017. gadam. Vairāk kā 80 programmas tiek īstenotas sadarbībā ar donorvalstu valsts iestādēm. Vairāk kā 20% projektu ir iesaistīts partneris no Norvēģijas, Islandes vai Lihtenšteinas. Pilns projektu pārskats ir atrodams EEZ un Norvēģijas finanšu instrumentu projektu portālā.

Rezultāti

Programmu īstenošana turpināsies līdz 2017. gadam, un tiktāl ir bijuši tikai daži pārskati un izvērtējumi. Neatkarīgs NVO programmu izvērtējums liecina, ka programmas ir palielinājušas pilsoniskās sabiedrības kapacitāti Centrāleiropā un Dienvideiropā, tās ir palīdzējušas mobilizēt pilsoņus skaļi paust savas bažas un aktīvi iesaistīties dialogā ar valdību. Papildus citi provizoriskie rezultāti ir pieejami Gada ziņojumos.

EEZ un Norvēģijas finanšu instrumenti 2004—2009

EEZ finanšu instruments: € 672 miljoni
Saņēmējvalstis: Bulgārija (no 2007. gada), Horvātija, Kipra, Čehija, Igaunija, Grieķija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Portugāle, Rumānija (no 2007. gada), Slovākija, Slovēnija un Spānija.
Norvēģijas finanšu instruments: € 567 miljoni
Saņēmējvalstis: Horvātija, Kipra, Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija un Slovēnija.
Bez tam, izmantojot Norvēģijas divpusējās sadarbības programmas, Norvēģija piešķīra 68 miljonus eiro Bulgārijai un Rumānijai, kad 2007. gadā šīs valstis iestājās Eiropas Savienībā.
Norvēģija, būdama lielākā donorvalsts, nodrošināja gandrīz 97% no kopējā finansējuma apjoma trijos finansēšanas instrumentos.
ES un EEZ paplašināšanās 2004. un 2007. gadā prasīja ievērojami palielināt iemaksas Eiropas kohēzijas instrumentos. Lielākā daļa jauno dalībvalstu sociālās un ekonomiskās attīstības ziņā bija ievērojami zem ES vidējā līmeņa. Ilustrācijai — 10 valstīs, kas ES iestājās 2004. gadā, dzīvoja 75 miljoni iedzīvotāju, taču to kopējais IKP bija mazāks par Norvēģijas un Šveices IKP kopā ņemtiem, lai arī šajās divās valstīs kopā dzīvo tikai 12 miljoni iedzīvotāju. Laika periodā no 2004. līdz 2009. gadam Norvēģija, Islande un Lihtenšteina atbalstā sniedza 1,307 miljardus eiro. Valstu piešķīrumi tika aprēķināti, balstoties uz iedzīvotāju skaitu un IKP uz vienu iedzīvotāju, kas Poliju padarīja par lielāko saņēmējvalsti, kurai sekoja Ungārija, Rumānija un Čehija.

Atbalsta jomas

EEZ un Norvēģijas finanšu instrumenti 2004-2009 sniedza finansiālu atbalstu 1250 projektiem, programmām un fondiem. Projekti tika finansēti šādās atbalsta jomās:
• Vide
• Veselība un bērnu aprūpe
• Pētniecība un stipendijas
• Kultūras mantojums
• Institucionālās kapacitātes stiprināšana un cilvēkresursu attīstība
• Šengena un tieslietas
• Pilsoniskā sabiedrība
• Reģionālā attīstība un pārrobežu aktivitātes
Vairāk kā 1 no katriem 5 atbalstītajiem projektiem bija partnerības projekts starp institūcijām saņēmējvalstīs un Islandē, Lihtenšteinā vai Norvēģijā. Visu atbalstīto projektu aprakstu kopsavilkumi, kā arī video un bilžu galerijas ir pieejamas EEZ un Norvēģijas finanšu instrumentu projektu portālā, kurā ir arī meklēšanas funkcija.

Rezultāti

EEZ un Norvēģijas finanšu instrumentu 2004-2009 gala ziņojumā bija secināts: “EEZ un Norvēģijas finanšu instrumenti ir pilnīgi noteikti snieguši ieguldījumu atšķirību mazināšanā Eiropā, lai arī daudz mazākā apmērā nekā ES finansējums.” (2012)
Arī Norvēģijas Valsts kontroles birojs atzina, ka “2004.-2009. gadā īstenotie projekti lielā mērā sasniedza plānotos rezultātus. Tāpat ir arī piemēri tam, ka rezultāti tiek sasniegti vietējā līmenī.” (2013)
Specifiskāki izvērtējumi pa jomām ir atrodami Norvēģijas Ārlietu ministrijas tīmekļa vietnē.

Finanšu instruments 1999-2003

Laika periodā no 1999. līdz 2003. gadam Grieķija, Īrija, Ziemeļīrija, Portugāle un Spānija no EEZ EBTA valstīm — Islandes, Lihtenšteinas un Norvēģijas saņēma 119,6 miljonus eiro. Projekti tika atbalstīti tādās jomās kā vides aizsardzība, pilsētvides atjaunošana, piesārņojums pilsētās, kultūras mantojuma aizsardzība, transports, izglītība un apmācība, akadēmiskā pētniecība. Aptuveni 93% finansējuma tika novirzīti projektiem vides aizsardzības jomā.

Finanšu instruments 1993-1998

Pirmā ekonomiskā atbalsta programma ietvēra Grieķiju, Īriju, Ziemeļīriju, Portugāli un Spāniju. Projekti saņēma atbalstu vides aizsardzības, izglītības un apmācības, kā arī transporta jomā. Papildus 500 miljoniem eiro projektu atbalstam, saņēmējvalstis ieguva procentu atlaides aizņēmumiem 1,5 miljardu eiro apjomā no Eiropas Investīciju bankas (EIB).
Kad 1995 gada 1. janvārī Somija, Zviedrija un Austrija pameta EBTA un iestājās ES, Eiropas Komisija pārņēma atbildību par šo trīs valstu finanšu iemaksām.