Aleksejs Loskutovs

Izglītība

Aleksejs Loskutovs 1979. gadā pabeidzis Rīgas 21. vidusskolu. 1984. gadā ar izcilību absolvējis Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti. 1991. gadā Krievijas Federācijas Iekšlietu ministrijas juridiskajā neklātienes augstskolā ieguvis juridisko zinātņu kandidāta zinātnisko grādu, 1993. gadā Latvijas Universitātē ieguvis tiesību doktora grādu. 1995. gadā Helsinku universitātē ieguvis tiesību maģistra akadēmisko grādu. Turpmākajā dzīvē tiesību jomā papildinājis zināšanas daudz dažādos kursos, semināros un konferencēs.

Juridiskā karjera

No 1984. līdz 1987. gadam A. Loskutovs strādāja Rīgas pilsētas Iekšlietu pārvaldē kā izmeklētājs, vēlāk Iekšlietu ministrijas Sodu labošanas iestāžu pārvaldē kā instruktors. 1991. gadā uzsāka pedagoģisko darbību Latvijas Policijas akadēmijā kā asistents, vēlāk lektors, docents un asociētais profesors. Vairākus gadus lasījis lekcijas un vadījis akadēmisko darbu izstrādi arī citās augstskolās: Biznesa institūtā "RIMPAK Livonija", Baltijas Starptautiskajā akadēmijā, Biznesa augstskolā "Turība" un Daugavpils Universitātē.
No 1993. līdz 1997. gadam bijis Latvijas Kriminoloģisko pētījumu centra vadošais kriminologs. No 2003. līdz 2004. gadam strādājis par Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) Korupcijas analīzes un pretdarbības metodikas izstrādes nodaļas vadītāju. 2004. gada 27. maijā tika iecelts par KNAB priekšnieku. 2007. gada 24. septembrī Ministru prezidents Aigars Kalvītis A. Loskutovu no amata atstādināja, sakarā ar Valsts kontroles atklātiem pārkāpumiem. Pēc prokuratūras domām, neatkarīgi no lietas būtības, atstādināšanas veids nebija likumīgs un drīzāk liecināja par mēģinājumu izdarīt politisku spiedienu uz KNAB darbu. Pēc sabiedrības protestiem A. Kalvītis atkāpās no amata.
9. novembrī A. Loskutovs tika atjaunots amatā. 2008. gada 29. jūnijā Saeima, saskaņā ar KNAB likuma 4. panta pirmo daļu un 5. panta sestās daļas 12. punktu, pamatojoties uz ģenerālprokurora vadītās komisijas atzinumu un ievērojot Ministru kabineta ieteikumu, pieņēma lēmumu atbrīvot A. Loskutovu no KNAB priekšnieka amata.
2009. gadā A. Loskutovs kļuva par zvērinātu advokātu. 2010. gada maijā, pēc tam, kad sakarā ar VID datu noplūdi tika aizturēts Ilmārs Poikāns, A. Loskutovs uzņēmās viņa aizstāvību. Līdz ar ievēlēšanu Saeimā A. Loskutovs vairs nedrīkst strādāt kā zvērināts advokāts.

Politiskā darbība

2009. gada sākumā A. Loskutovs iestājās partijā "Sabiedrība citai politikai" (SCP). Martā notika partijas vadības vēlēšanas un A. Loskutovs kļuva par partijas valdes locekli un ģenerālsekretāru. 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās A. Loskutovs bija SCP saraksta līderis un partijas kandidāts domes priekšsēdētāja amatam. Vēlēšanās saraksts nepārvarēja 5% barjeru un A. Loskutovs domē netika ievēlēts.
2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no "Vienotības" saraksta (saraksta izveidē piedalījās arī SCP) Latgales vēlēšanu apgabalā, kur bija saraksta pirmais numurs. Ievēlēts 10. Saeimā. 2011. gadā Saeimas ārkārtas vēlēšanās ievēlēts 11. Saeimā. 2014. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, toties tika ievēlēts 12. Saeimā.
2017. gada jūlijā izstājies no partijas "Vienotība". Kopā ar bijušajiem "Vienotības" biedriem Ilzi Viņķeli, Lolitu Čigāni, Andreju Judinu un Intu Dālderi 2017. gada 26. augustā dibinājis partiju "Kustība Par!", no kuras izstājies 2018. gada janvārī pēc nesaskaņām ar partijas valdi par partijas stratēģisko darbību. Atkārtoti iestājās partijā "Vienotība" un kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.
Pēc Krišjāņa Kariņa ievēlēšanas Ministru prezidenta amatā, 2019. gadā A. Loskutovs ieņēma viņa vietu Eiropas Parlamentā. A. Loskutovs kandidēja arī 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

Privātā dzīve

Aleksejs Loskutovs ir dzimis Rīgā 1962. gada 22. augustā. Viņš ir precējies un ir četru bērnu tēvs. Viens bērns dzimis pirmajā laulībā ar Larisu, divi - otrajā laulībā un ceturtais — sievai Sandrai Šimkus.

Civilsieva

2004. gadā laikraksts "Diena" vērsās pie ģenerālprokurora Jāņa Maizīša, lūdzot izvērtēt iespējamo A. Loskutova interešu konfliktu, pieņemot lēmumus par savu padoto Sandru Šimkus, ar kuru viņam ir kopdzīve, līdz ar to tieši vai netieši ar lēmumu ietekmējot arī savas personiskās vai mantiskās intereses. Ģenerālprokuratūras pārstāvis tolaik laikrakstam atbildēja, ka kopdzīves esamība pēc Civillikuma nav uzskatāma par laulību, līdz ar to Loskutovu un Šimkus nevarēja uzskatīt par laulātiem.
Interešu konflikts attiecībā pret KNAB darbinieci Šimkus, ar kuru Loskutovam ir kopīgs bērns, tika novērsts 2007. gada maijā, ar premjera rīkojumu funkcijas pieņemt lēmumus par KNAB nodaļas vadītāju Šimku deleģējot KNAB priekšnieka vietniekam.

Naudas iztrūkums

Vēlā 2008. gada pavasarī KNAB publiskoja konstatēto aptuveni 135 000 latu naudas iztrūkumu. Kaut gan naudas nozagšanā tika vainoti divi KNAB darbinieki, Loskutovam tika pārmesta iespējamā viņa kā iestādes vadītāja atbildība, nepietiekami nodrošinot iekšējās kontroles sistēmas, kas palīdzētu šādus pārkāpumus novērst. KNAB priekšnieka atbildības izvērtēšanai pazudušās naudas lietā tika izveidota speciāla komisija, kuru vadīja LR ģenerālprokurors J. Maizītis. Komisijas atzinumā tika norādīts, ka Loskutovs nav nodrošinājis pienācīgu pakļauto amatpersonu darbības kontroli. Tāpat nebija pienācīgi izvērtētas pirms gada Valsts kontroles revīzijas atzinumā norādītās nepilnības, kā arī trūka visaptverošas un efektīvas iekšējās kontroles sistēmas par kriminālprocesos izņemtās naudas glabāšanu, uzskaiti, apriti un saglabāšanu atbilstoši iekšējā audita likumam.
Komisijas balsojums par atzinumu bija vienbalsīgs. A. Loskutovs norādīja, ka par KNAB notikušajiem likumpārkāpumiem jūtas morāli atbildīgs, tomēr neuzskatīja, ka viņam tādēļ jāpamet KNAB priekšnieka amats. Vēlāk prokuratūras izmeklēšanā netika gūts apstiprinājums tam, ka nauda piesavināta provokācijas nolūkos, lai panāktu A. Loskutova atlaišanu. Abiem apsūdzētajiem KNAB darbiniekiem Rīgas apgabaltiesa piesprieda reālus cietumsodus.