Ventspils osta

Transporta savienojumi

Ventspils osta iekļaujas transporta plūsmā starp ES un NVS valstīm un ir TEN-T transporta pamattīkla osta.
Ventspils ir Eirāzijas transporta sistēmā integrētā Austrumu-Rietumu dzelzceļa koridora sastāvdaļa. Caur Ventspili ved Eiropas nozīmes divjoslu E-22 autoceļš, Ventspils brīvostas teritorijā atrodas arī Ventspils lidosta. Ventspils atrodas ~ 2 stundu braucienā no Latvijas lielākā gaisa satiksmes centra - Starptautiskās lidostas Rīga (RIX)

Prāmju satiksme

Ventspils osta nodrošina 2 prāmju līnijas no Ventspils uz Zviedriju (Nīneshamna) un Vāciju (Traveminde). Kopš 2010.gada prāmju pasažieru skaits ir desmitkāršojies, kā arī būtiski pieaudzis vieglo auto un citu kravu pārvadājumu apjoms.
Regulārus kravu un pasažieru pārvadajumus nodrošina lielākais prāmju operators Eiropā - Stena Line.
Savulaik - No 2006. līdz 2008.gadam veikti prāmju reisi uz Mentu, Igaunijā.Prāmju satiksmi veica Saaremaa Laevakompanii meitas uzņēmums SSC Ferries ar prāmi MS Scania.

Speciālā ekonomiskā zona - nodokļu atvieglojumi

Ventspils brīvosta ir speciālā ekonomiskā zona (SEZ). Ventspils brīvostas uzņēmumiem, izpildot noteiktus kritērijus, var tikt piemēroti nodokļu atvieglojumi. Tiešie nodokļu atvieglojumi nekustamajam īpašumam un uzņēmuma ienākuma nodoklim var sasniegt 80%, savukārt investīciju summas kompensācijas apjoms - 35% (55% mazajiem uzņēmumiem, 45% vidējiem uzņēmumiem).

Rūpnieciskā ražošana

Ventspils brīvostā vairāk kā 500 ha paredzēti rūpnieciskajai ražošanai. Ventspils industriālā parka teritorija ir pielāgojama investoru ražošanas iecerēm un ir nodrošināta ar nepieciešamo infrastruktūru ražošanas uzsākšanai (gatavas ražošanas telpas, elektroenerģija, jaudīgas IT, telekomunikācijas). Zemes nomas maksu pielāgo 0.25-0.5% apmērā no zemes kadastrālās vērtības ar atpirkšanas tiesībām. Uzņēmumu darbības sākumposmā ir pieejams Ventspils Augsto tehnoloģiju parka (VATP) Biznesa inkubatora atbalsts infrastruktūras un pakalpojumu jomā.  
Ventspilī pieejams multilinguāls darbaspēks. Viena no prestižākajām profesionālās izglītības un tālākizglītības iestādēm - Ventspils Tehnikums-Ziemeļkurzemes kompetences centrs un Ventspils Augstskola veic dažādu līmeņu speciālistu apmācību metālapstrāde, mehatronikas, inženiermehānikas, automehānikas, enerģētikas, elektronika, IT, telekomunikācijas, radioastronomijas, inženierzinātnes, mašinbūves u.c. nozarēs. Ventspils industriālajā zonā ir teicama IKT (Informāciju komunikāciju tehnoloģijas) infrastruktūra un labvēlīgi nosacījumi jaudīgu datu centru attīstībai.

Termināļi Ventspils ostā

Ventspils ostas termināļi nodrošina visus lejamkravu, beramkravu un ģenerālkravu apstrādes pakalpojumus. Lejamkravu maksimālais dziļums ir 17.5m, iegrime 15m, kuģu garums 275m. Beramkravu maksimālais dziļums ir 16m, iegrime - 15m un garums - 240m. Ģenerālās, ro-ro, konteinerkravas maksimālais dziļums ir 14.5m, iegrime - 14.1m, kuģu garums - 240m.

Citi ostas pakalpojumi

Ventspils brīvostā 24/7 pieejami visi servisa pakalpojumi: 23 kuģu aģentūras, kuģu bunkurēšana, velkoņu, loču, kuģu remonta, ūdenslīdēju, atkritumu un piesārņoto ūdeņu pieņemšanas u.c. pakalpojumi.

Vēsture

Pirmās rakstiskās liecības par Ventspils ostu ir datētas ar 1263.gadu. Tirdzniecības kuģu vajadzībām 13.gadsimtā tika izveidota vienkārša kuģu piestātne. 
Laikā no 1642.-1682.gadam Ventspils kļuva par Kurzemes hercogistes ostu centru. Aktīvi darbojās kuģu būvētavas, kur tikai pārdoti vairāk kā 135 kuģi. Neaizsalstošās ostas dēļ ap 1795. gadu Krievijas preču imports un eksports caur Ventspils ostu strauji pieauga.
19.gadsimtā Ventspils ostā tika izbūvēti un ierīkoti moli, jaunas piestātnes, noliktavas, pagrabi, ar japāņu iekārtām aprīkoti elevatori un graudu katli. 20.gadsimta sākumā Ventspils iekļāvās Krievijas dzelzceļa tīklā, apsteidzot Liepāju kravu pārvadājumu ziņā. 
Ventspils osta savu nozīmību zaudēja Pirmā un Otrā pasaules kara laikā, bet 20.gadsimta sešdesmitajos gados Ventspils atguva tranzīta centra statusu.
1990.gadu otrajā pusē sākās Ventspils ostas restrukturizācija. Ostas administrācija (kopš 1997.gada - Ventspils brīvostas pārvalde) kļuva par ostas teritorijas apsaimniekotāju un attīstītāju. Kopš 1997.gada līdz pat šodienai SEZ (speciālās ekonomiskās zonas) statuss uzņēmumiem dod iespēju saņemt ievērojamus nodokļu atvieglojumus un attīstīties labvēlīgā investīciju vidē. 2002.gadā Ventspils brīvostas pārvalde sāka mērķtiecīgi paplašināt ostas industriālo zonu, piesaistot darbībai Ventspilī rūpnieciskos ražotājus.
Šodien Ventspils osta darbojas kā reģiona ekonomikas attīstītājs, atbalstot IT, telekomunikāciju, elektronikas, mašīnbūves, rūpnieciskās automatizācijas, datordizaina, kosmosa tehnoloģiju un citu nozaru uzņēmumus, kas specializējas augstas pievienotās vērtības pakalpojumu un produktu radīšanā.