google/wiki40b huggingface dataset:
Oļu pagasts

Vēsture

Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. Izveidots uz Apeltienas muižas (Appeltheen, Appelthen) zemes. 1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Oļu ciema padomi. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Madonas rajonā. Mūsdienās Oļu pagasta teritorija iekļauta Cesvaines novada Cesvaines pagastā un Madonas novada Aronas pagastā.
Pagasta vecākais bija Jānis Banders. Pagastā atradās pamatskola, bibliotēka, pienotava. Pagasts slavens ar teātra spēlēšanas tradīcijām. Kara laikā pagasts tika stipri izpostīts.
Rahiva

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1447. gadā. Līdz pat Pirmajam pasaules karam ietilpa vēsturiskajā Ungārijā. Trianonas līgums iekļāva Rahivu Čehoslovākijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara Piekarpatu Krievzeme (Підкарпатьска Русь) tika atdalīta no Čehoslovākijas, un izveidots Aizkarpatu apgabals PSRS (Ukrainas PSR) sastāvā. No 1991. gada - neatkarīgās Ukrainas pilsēta.
Skepticisms

Skepticisms (franču: scepticisme, no grieķu: σκεπτικός (skeptikōs)) jeb pīronisms ir jēdziens filozofijā, kas apšauba vispāratzītu, neapstrīdamu zināšanu iespējamību. Senā Grieķijā skepticisma pamatus lika Pīrons no Elīdas. Mūsdienās skeptiķi nodarbojas ar "kritiskas, zinātniskas, racionālas un loģiskas domāšanas un lēmumu pieņemšanas veicināšanu."

Raksturojums

Turpinādams sofistu praksi un apšaubot stoiķus, hellēnists un "ārsts" Seksts Empīriķis un citi skeptiķi piesauca veselo saprātu, apgalvodami, ka cilvēka izziņas spējas ir relatīvas un patiesības nav formāli vai loģiski pierādāmas. Dogmas un patiesības esot atkarīgas no apstākļiem, sajūtu orgānu stāvokļa, tradīciju ietekmes un blakusnosacījumiem. Skeptiķi saskatīja visos savstarpējo pierādījumu ķēžu sākumos nepierādāmus apgalvojumus. Antīko skeptiķu dzīves māksla un prakse iekļāva un piekopa atturēšanos no spriedumiem, lai sasniegtu dvēseles mieru (ataraksi). Apgalvots, ka skepticisma nostādnes bija Arkesilaja (Arkesilajs no Pitanes), Karneada (Karneads no Kirēnas), Ainesidēma (Ainesidēms no Knosas) un romieša Agripa Skeptiķa mācībās.
Par skepticisma izdzīvošanu un ietekmi Viduslaikos pētnieki strīdas, bet saskata skepticismu Eiropas humānismā, agnosticismā un protestantismā un piemin Monteņa, Šarona (Pierre Charron), Beila (Pierre Bayle) un citu domātāju traktātus. Šķiet, Paskāla, Hjūma, Kanta un citu filozofu "skepticisms" apšaubīja pilnīgas prāta izziņas spējas. Mūsdienās reizēm atšķir klasisko, akadēmisko, filozofisko, zinātnisko un reliģisko skepticismu.
1974. gada laikapstākļi Latvijā

Jūlijs

Rīgā mēneša nokrišņu summa sasniedza 110,4 mm.
Žemīna

Žemīna (lietuviešu: Žemyna) lietuviešu mitoloģijā ir zemes dieve un zemes personificējums, viena no galvenajām lietuviešu dievēm. Žemīna bija Perkūna sieva un Žemepata māsa, iespējams, dvīņumāsa. Latviešu mitoloģijā pazīstama kā zemes māte.
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Madonas novadā

Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Madonas novadā.
 Kultūras pieminekļu karte
Šis saraksts tiek veidots no Vikidatiem, to periodiski atjaunina bots.
Dentāls līdzskanis

Transkribēšana Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā

IPA dentālos līdzskaņus lielākoties attēlo at attiecīgo alveolāro līdzskaņu burtiem, pievienojot tiem dentālās artikulācijas zīmi / ̪/. Izņēmums ir nesibilantie dentālie berzeņi, kuriem ir piešķirti atsevišķi burti [θ] un [ð].
Kristaps Strautmanis

Biogrāfija

Dzimis skolotāja ģimenē. No 1873. līdz 1877. gadam mācījās Jelgavas reālģimnāzijā. 1884. gadā nolicis apriņķa skolotāja eksāmenu. No 1890. līdz 1893. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē un 1893. gadā Jelgavā nokārto konsistorijas eksāmenu. No 1895. līdz 1896. gadam — skolotājs Irlavas skolotāju seminārā.
No 1896. gada jūlija līdz savai nāvei Bauskas latviešu draudzes mācītājs, kļūstot par pirmo latvieti šajā amatā. Darbojies Latviešu literārā biedrībā, kur no 1904. līdz 1911. gadam bija Kurzemes direktors un sniedzis bibliogrāfiski kritiskus pārskatus.
Izceļoties Pirmajam Pasaules karam Strautmanis paliek Bauskā, taču ļauj savai sievai ar bērniem evakuēties uz Krieviju. Veicot mācītājmuižā kratīšanu, lielinieki uzgāja paslēptu labību, Strautmanis tiek pasludināts par izzadzēju, kas laupot darba tautas maizi. Tuvojoties landesvēra spēkiem, mācītājmuižā tiek nomitināts milicis, kam jānovērš Strautmaņa bēgšana no pilsētas. 1919. gada 16. martā Strautmanis notur pēdējo sprediķi Bauskas Sv. Gara baznīcā. 19. martā lielinieki pamet Bausku, taču atkāpjoties tie arestē un līdzi ņem gūstekņus. Arī Strautmanis tiek apcietināts un nošauts Vecsaules mežā. 23. martā Bausku ieņem landesvēra vienības. Strautmanis apglabāts Bauskas pilsētas kapos.
Auseklis (laikraksts)

Laikraksta rašanās

Franča Trasuna piekritēju garīdznieku grupa izlēma, ka nepieciešams jauns laikraksts ar katolisku ievirzi un politiku, atbilstošu Trasuna piekritējiem pirms Krievijas I Domes vēlēšanām. Šī iecere realizējās 1906. gada 17. martā, kad tika izdots jaunās avīzes „Auseklis” pirmais numurs. Šajā laikā latgaliešiem bija pieejami trīs laikraksti – „Gaisma”, „Sākla” un „Auseklis”.

Laikraksta mērķi un mērķauditorija

Avīzes mērķauditorija bija līdzīga kā līdz šim iznākušiem laikrakstiem - vienkārši ļaudis jeb zemnieki, muižu kalpi, fabriku strādnieki, kuriem laikraksts solīja kļūt par to interešu aizstāvi, publicēt par tautas grūto dzīvi un dot zināšanas viņu apstākļu uzlabošanai. „Auseklis” aptvēra plašāku lasītāju reģionu, nekā „Gaisma” un „Sākla”.
Laikraksts „Auseklis” informēja par mērķiem, kas nebija kopumā atšķirīgi no „Gaismas” un „Sāklas” mērķiem. Avīze solīja gādāt par ticību un tikumību, kā arī gādāt par laicīgām vajadzībām – zemi un saimniekošanu, skolām un izglītību, savas valodas kopšanu un godā turēšanu, kā arī turēšanos pie savas tautības.

Laikraksta darbība

Avīze „Auseklis” bija konservatīvi reliģisks laikraksts ar samērā sausu un pasmagu valodu. Līdzīgi "Gaismai" tā bija tautiska un politiska. Izstrādāta avīze bija labi un pēc satura tā bija salīdzinoši līdzīga savām priekšgājējām – „Gaismai” un „Sāklai’, apskatot kā garīgas, tā arī laicīgas tēmas. Tēmās par zemi, pretēji „Gaismā” paustiem viedokļiem, „Auseklis” neatzina piespiestu zemes atsavināšanu, kaut arī tas tiktu veikts pret samaksu, lai vēlāk to pārdotu zemniekiem, pamatojot to ar privāta īpašuma aizskaršanu. Daiļliteratūras avīzē bija maz, tā vietā daudz rakstu tika veltīti pirmo Kristum ticīgo dzīves aprakstiem un leģendām. Oriģināldarbi publicēti netika. Tika publicēti raksti par cīņu par tautas tiesībām, sevišķi skolu un valodas jomā un dažādi citi politiski raksti.
Laikrakstu, atšķirībā no citām pieminētajām avīzēm, subsidēja tautiski domājoši Latgales garīdznieki, Trasūna politikas piekritēji. „Auseklis” tika izdots pusotru gadu, vienlaicīgi radīdams Franča Trasuna platformu Krievijas I domes laikā.

Laikraksta norieta laiks

Laikraksta popularitāte pakāpeniski kritās, jo daudzi zemnieki avīzi nelasīja tās grūtās valodas dēļ un bieži vien politiskā virziena dēļ, kas zemniekiem nebija atbilstošs. Atlaižot Krievijas I Domi, apsīka politiskie uzdevumi. Šajā laikā avīze „Gaisma” likvidējās, tajā pašā laikā tās līdzstrādnieki nepārgāja strādāt uz „Ausekli”, bet „Auseklim” tāpat kā pārējām līdz šim izdotām avīzēm galvenokārt bija jāiztiek no redaktora pūlēm. Šis apstāklis redaktoram Trasunam izrādījās par smagu un 1907. gada septembrī „Ausekli” pārstāja izdot. 20. septembrī izdeva pēdējo 35. numuru.
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Pārgaujas novadā

Šajā lapā apkopoti valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Pārgaujas novadā.
 Kultūras pieminekļu karte
Šis saraksts tiek veidots no Vikidatiem, to periodiski atjaunina bots.
28. šaha olimpiāde

28. šaha olimpiāde notika no 1988. gada 12. novembra līdz 30. novembrim Grieķijas pilsētā Salonikos.

Vispārīgs apskats

Olimpiādē piedalījās 107 vīriešu un 56 sieviešu komandas.
Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmās 2 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 20 gājieni.
Gregs Odens

Karjera

Pēc izcilas augstskolu basketbola karjeras Ohaio Valsts universitātē G. Odens tika izraudzīts 2007. gada NBA drafta pirmajā kārtā ar pirmo numuru. Diemžēl Portlendas "Trail Blazers" nācās vilties, jo drafta pirmais numurs izlaida visu sezonu labās kājas ceļgala traumas dēļ. NBA G. Odens debitēja pārbaudes spēlēs pirms 2008.—2009. gada sezonas, tomēr gan pārbaudes spēlēs, gan pēc tam regulārās sezonas spēlēs guva vairākas traumas un pagaidām savu potenciālu pilnībā nav parādījis. Vienu no savām veiksmīgākajām spēlēm G. Odens aizvadīja 2009. gada 19. janvārī pret Milvoki "Bucks", uzvarētā spēlē gūdams karjerā lielāko punktu skaitu — 24 un izcīnīdams 15 atlēkušās bumbas zem groziem. Kopā sezonā viņš piedalījās 61 spēlē, no tām 39 izgāja sākuma sastāvā. "Trail Blazers" sekmīgi cīnījās arī izslēgšanas spēlēs, tomēr G. Odens tajās devās laukumā kā rezervists un viņa ieguldījums komandas panākumos bija neliels. 2009.—2010. gada NBA sezonā G. Odena spēle kļuva produktīvāka un rezultativitāte pieauga, sezonas pirmajā ceturtdaļā viņš visas spēles sāka komandas pirmajā pieciniekā. Tomēr decembra sākumā gūtā trauma neļāva G. Odenam veiksmīgi aizvadīt arī šo sezonu. Nākamās divās sezonās viņš traumu dēļ oficiālās spēlēs nepiedalījās.
2012. gada martā "Trail Blazers" atlaida G. Odenu, tomēr aktīva spēlētāja karjeru viņš nebeidza. 2013. gada janvārī tika izplatīta informācija, ka par viņa iekļaušanu sastāvā interesējas vairāki NBA klubi. 2013. gada augustā G. Odens noslēdza līgumu ar Maiami "Heat". "Heat" sastāvā viņš piedalījās 23 NBA spēlēs (pirmā oficiālā spēle pēc daudzu gadu pārtraukuma, kurā viņš izgāja laukumā, gan bija tikai nākamā gada 23. februārī). Komanda sasniedza NBA finālsēriju, kurā piekāpās Sanantonio "Spurs", taču G. Odens spēlēja tikai trīs play-off spēlēs.
Vēlākie G. Odena mēģinājumi atgriezties NBA nebija sekmīgi un 2015. gada vasarā viņš pievienojās Ķīnas Basketbola asociācijas klubam Dzjansu "Dragons", kur saņēma 1,2 miljonu dolāru gadā lielu atalgojumu. Pēc vienas sezonas Ķīnā G. Odens paziņoja par karjeras beigām.
Jenakijeve

Vēsture

Apdzīvotā vieta sākusi veidoties 1783. gadā kā Razdoļskas un Sofijevkas ciemi. 1858. gadā atklātas Sofijevkas akmeņogļu raktuves, bet netālu izveidota čuguna lietuve. 1895. gadā inženieri Fjodors Jenakijevs un Boļeslavs Jaloveckis kopīgi ar beļģu uzņēmējiem dibina Krievu-beļģu metalurģisko biedrību. 1898. gadā pie rūpnīcām un šahtām izveidojušos ciematus apvieno un nosauc par godu inženierim Jenakijevam. Mūsdienās ievērojams akmeņogļu ieguves un metalurģijas centrs.
Pilsētas tiesības kopš 1925. gada. 1928. gadā pārdēvēta par Rikovu par godu komunistu partijas funkcionāram Aleksejam Rikovam. Pēc Rikova aresta 1937. gadā pilsētu pārdēvē par Ordžonikidzi par godu citam komunistu funkcionāram Grigorijam Ordžonikidzem. 1943. gadā pilsētai atgriezts sākotnējais nosaukums.
Spēlmaņu nakts 2016/2017

Spēlmaņu nakts 2016/2017 balvu pasniegšana ceremonija norisinājās 2017. gada 23. novembrī, Dailes teātrī. Ceremonijas laikā tika  apbalvotas 2016./2017. gada teātra sezonas izrādes un to veidotāji, kā arī pasniegtas balvas par mūža ieguldījumu teātra mākslā un skatītāju simpātijas balvas. Balvas tika pasniegtas 18 kategorijās.
Ceremonijas režisors ir Mārtiņš Meiers, mākslinieks Jānis Noviks un video māksliniece Zane Zelmene. Ceremoniju vadīja aktrises Indra Burkovska un Inese Ramute.
Ceremonijas tiešraide tika translēta LTV1 un Latvijas Radio 1.

Žūrija

Šogad žūrijas komisijas sastāvā bija pieci teātra kritiķi: Atis Rozentāls, Henrieta Verhoustinska, Edīte Tišheizere, Valda Čakare un Silvija Radzobe. Nominācijas kategorijā "Gada sasniegums laikmetīgajā dejā" un laureātu izvirza Laikmetīgās dejas horeogrāfu asociācija Latvijā un apstiprina Spēlmaņu nakts žūrijas komisija, bet nominācijas kategorijā "Gada sasniegums baleta mākslā" izvirza Latvijas Profesionālā baleta asociācija, savukārt kategorijā "Gada sasniegums oriģināldramaturģijā (teksts, luga vai scenārijs)" nominanti tiek izvirzīti sadarbībā ar Latvijas Dramaturgu ģildi.
Jeruzaleme

Statuss

Pilsētas statuss ir neviennozīmīgs — 1949. gada pamiera līnija starp Izraēlu un Palestīnas Rietumkrastu iet cauri Jeruzalemei. Kopš Izraēlas uzvaras 1967. gada Sešu dienu karā tā kontrolē visu pilsētu un ir pasludinājusi to par savu sastāvdaļu. Izraēlas Jeruzalemes likums pasludina to par Izraēlas galvaspilsētu, kaut arī daudzas valstis to neatzīst un uztur vēstniecības Telavivā. Palestīnieši arī uzskata Jeruzalemi (Austrumjeruzalemi) par galvaspilsētu nākotnes Palestīnai.
2017. gada 6. decembrī ASV prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka ASV atzīst Jeruzalemi par Izraēlas galvaspilsētu, tādējādi atsakoties no desmitgadēm ilgās politikas šajā jautājumā. 
Savukārt Turcijā notiekošajā Islāma sadarbības organizācijas ārkārtas samitā vairāk nekā 20 dalībvalstis atzina Austrumjeruzalemi par Palestīnas galvaspilsētu.

Ģeogrāfija

Jeruzaleme atrodas aptuveni 60 km uz austrumiem no Telavivas un Vidusjūras. Savukārt vēl aptuveni 35 km attālumā uz austrumiem atrodas Nāves jūra. Aptuveni 10 km uz dienvidiem atrodas Bētleme.
Jeruzalemē pēc Kopena klimata klasifikācijas valda Vidusjūras klimats ar karstām un sausām vasarām (Csa). Janvāris ir vēsākais mēnesis ar vidējo gaisa temperatūru +9,1 °C, bet karstākais mēnesis ir augusts, kad vidējā temperatūra ir +24,5 °C. Vidējais nokrišņu daudzums gadā ir 62,0 mm, kas galvenokārt nokrīt ziemas mēnešos.

Sports

Populārākie sporta veidi ir futbols un basketbols. Beitar Jerusalem F.C. ir viens no slavenākajiem Izraēlas futbola klubiem. No basketbola klubiem slavenākais ir Hapoel Jerusalem B.C..
Kopš 2011. gada ik gadu martā notiek Jeruzalemes maratons.
Paredzēts, ka 2018. gada Giro d'Italia sacensības sāksies ar posmu Jeruzalemē un vēl diviem Izraēlā.
20. augusts

20. augusts ir gada 232. diena pēc Gregora kalendāra (233. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 133 dienas.
Andrejs Stūris

Bērnība un jaunība

Andrejs Stūris dzimis Valles pagastā zemnieku ģimenē. 1915. gadā, Pirmajam pasaules karam sasniedzot Krievijas impēriju, ar vācu armijas ienākšanu Kurzemē devās bēgļu gaitās uz Rīgu.

Pirmajā pasaules karā

Jau neilgi pēc 1915. gada augusta sākumā uzsāktās strēlnieku bataljonu formēšanas, 19. augustā, Stūris pieteicās kā brīvprātīgais un tika nosūtīts uz apmācībām Mīlgrāvī, Cīzes kuģu būvētavā. Tur Stūri ieskaitīja 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljona 3. rotā, ko komandēja virsleitnants Dardzāns.
18. oktobra vakarā, nepilnus divus mēnešus vēlāk, Stūris līdz ar visu 3. rotu tika nosūtīts uz fronti, sākotnēji ar mērķi likvidēt frontes pārrāvumu pie Olaines, taču tā kā situāciju izdevās stabilizēt bez latviešu strēlnieku iesaistes, 3. rota līdz ar 2. rotu novietojās Kraslovsku māju pozīcijās Tīreļpurvā. Rota guva ugunskristības 1915. gada 25. oktobrī, vācu spēki trīsreiz uzbruka ierakumiem, taču tika sekmīgi atvairīti un cieta ievērojamus zaudējumus; pirmie trīs kritušie bija arī latviešu pusē.
Šajā pirmajā latviešu strēlnieku kaujā 1915. gada 25. oktobrī krita arī strēlnieks Andrejs Stūris.

Piemiņa

Stūra, un pārējo pirmo kritušo - Jēkaba Voldemāra Timmas un Jāņa Gavenas - izvadīšana tika izsludināta Rīgas latviešu presē un izvērsās par plašu tautas manifestāciju no Latviešu biedrības nama līdz Meža kapiem, kur priežu mežā Stūri un viņa cīņu biedrus guldīja zemes klēpī. Vēlāk, pievienojoties jauniem kritušajiem, tur izveidojas Rīgas Brāļu kapi. Pēc nāves Stūri apbalvoja ar IV šķiras Svētā Jura krustu un paaugstināja par jefreitoru.
Boriss Pugo

Biogrāfija

Dzimis 1937. gada 19. februārī Kaļiņinā (tagad Tverā) latviešu strēlnieka un PSKP funkcionāra Kārļa Pugo (1896–1955) un viņa sievas Martas, dzimušas Peizumas, ģimenē. 
Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Rīgā, bet 1941. gadā devās bēgļu gaitās uz Kirovu, 1943. gadā uz Maskavu, kur Boriss Pugo sāka skolas gaitas. 1948. gadā viņa vecāku ģimene atkal pārcēlās uz Rīgu, kur viņš 1955. gadā uzsāka studijas Latvijas Valsts universitātē, bet 1958. gadā tās turpināja jaunizveidotajā Rīgas Politehniskajā institūtā, 1960. gadā iegūstot inženiera mehāniķa kvalifikāciju mašīnbūves tehnoloģijas, metālgriešanas darba galdu un instrumentu specialitātē.   
Sāka strādāt inženiera profesijā Rīgas Elektromašīnbūves rūpnīcas (RER) speciālajā konstruktoru birojā, bet vēlāk strauji kāpa pa nomenklatūras kāpnēm. Bija RER komjaunatnes (LĻKJS) pirmorganizācijas sekretārs, no 1961. gada Rīgas pilsētas Proletāriešu rajona LĻKJS otrais un tad pirmais sekretārs.
1963. gadā viņš iestājās PSKP. No 1963. līdz 1968. gadam Boriss Pugo bija VĻKJS CK komjaunatnes organizāciju nodaļas sektora vadītāja vietnieks Maskavā. 1968. gadā Boriss Pugo atgriezās Rīgā un bija LKP Rīgas pilsētas komitejas organizatoriskā darba nodaļas vadītājs, bet 1970. gadā atkal pārcēlās uz Maskavu, kur pildīja VĻKJS CK pirmā sekretāra pienākumus. 1974. gadā viņš atgriezās Rīgā, bija LKP CK partijas organizatoriskā darba nodaļas vadītājs, tad LKP Rīgas pilsētas komitejas pirmais sekretārs un LKP CK biroja loceklis. 
1976. gada 12. oktobrī viņu iecēla par VDK pulkvedi, no 1976. gada 26. oktobra līdz 1977. gada 12. maijam Boriss Pugo izgāja speciālo vadošā valsts drošības struktūru operatīvā sastāva sagatavošanu Feliksa Dzeržinska PSRS VDK Augstākajā skolā Maskavā. 1977. gadā viņu iecēla par PSRS Valsts drošības komitejas (VDK) inspekcijas pārvaldes nodaļas vadītāju, bet tā paša gada jūnijā par VDK priekšsēdētāja pirmo vietnieku Latvijas PSR. 
1980. gadā viņš kļuva par LPSR Valsts  drošības komitejas priekšsēdētāju.
1984. gada 14. aprīlī kļuva par LKP CK pirmo sekretāru. 1986. gadā iekļauts PSKP CK. 1988. gada 4. oktobrī paaugstināts LKP CK pirmā sekretāra amata darbam Maskavā. No 1989. gada septembra līdz 1990. gada jūlijam bija PSKP CK politbiroja locekļa kandidāts. 1990. gada 1. decembrī kļuva par PSRS iekšlietu ministru. Augustā bija viens no puča rīkotājiem. Pēc apvērsuma izgāšanās 22. augustā kopā ar sievu veica pašnāvību.
Par spīti darbībai Latvijas PSR, Pugo bija vājas latviešu valodas zināšanas.
Sadraudzības spēles

Sadraudzības spēles (krievu: Дружба-84) bija starptautiskas vairākdisciplīnu sacensības, kuras notika 1984. gadā deviņās dažādās valstīs ar moto: "Sports, draudzība, miers".
Tās organizēja PSRS un citas Olimpiādi boikotējošās Austrumu bloka sociālistiskās valstis kā alternatīvu 1984. gada Olimpiskajām spēlēm Losandželosā. Piedalījās aptuveni 2300 sportistu no gandrīz 50 valstīm. Atklāšanas ceremonija notika Maskavā Centrālā Ļeņina stadiona galvenajā arēnā, tāpat kā 1980. gada Olimpiskajās spēlēs, aizdedzot lāpu.
Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskola

Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskola ir vispārizglītojoša pamatskola ar profesionālās ievirzes izglītības programmu apguvi. Skola atrodas Alūksnes novadā, Jaunannas pagastā, “Zvaniņos”. Skolai ir divi mācību punkti: Alsviķu mācību punkts, „Strautiņu skola”, Strautiņos, Alsviķu pagastā un Liepnas mācību punkts, „Liepnas vidusskola”, Liepnā, Liepnas pagastā.

Vēsture

Skola 1988. gadā tika dibināta kā bērnudārzs-skola, no 1991. gada darbojās kā Jaunannas pamatskola, bet 2012.gadā, apvienojoties ar Jaunannas Mūzikas un mākslas skolu, tika reorganizēta par Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskolu.
Vilkvālīšu dzimta

Sistemātika

2003. gadā APG II sistēma (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) izdalīja vilkvālīšu dzimtu, kurā izdalīja vienu ģinti Typha. Vēlāk 2009. gadā APG III sistēma iekļāva dzimtā otru ģinti — Sparganium.

Apraksts

Ūdens un mitru vietu lakstaugi ar gariem, ložņājošiem sakneņiem. Stublājs stāvs vai peldošs. 
Lapas lineāras vai lentveida, ar gludu malu, sēdošas un makstainas. Novietotas uz stublāja pamīšus vai blīvi pie stublāja pamata.
Ziedi viendzimuma, vilkvālīšu ģintī — blīvā vālītē stublāja galā, ežgalvītēm — blīvās galviņās, veidojot zarainu ziedkopu. Putekšņlapas 3—6, augļlapa 1, sēklotne apakšēja. Auglis — kauleņveida vai riekstiņš. Vējapputes augi.
Raksturīgā izskata dēļ dabā nekļūdīgi atpazīstami augi.

Izplatība

Ežgalvītes sastopamas Ziemeļu puslodē mērenā un subarktiskā klimata joslā, kā arī Austrālijas — Okeānijas reģionā. Vilkvālīšu ģints izplatīta visā pasaulē, izņemot tuksnešainos apgabalus, galējos ziemeļu reģionus un subantarktiku. 
Latvijā sastopamas 8 vai 9 ežgalvīšu sugas un 2 vilkvālīšu ģints sugas.

Veģetācija

Veido dažāda lieluma audzes ūdeņu piekrastēs un mitrājos. Noteicoša augāja daļa ūdeņu un mitrāju veģetācijā. Dabā diezgan viegli atrodami augi, it sevišķi ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā.
Parlamenta vēlēšanas Latvijā

Vēsture

Pirmā vēlētā Latvijas parlamenta — Satversmes sapulces — vēlēšanas notika 1920. gada aprīlī. Pēc diviem ar pusi gadiem tika ievēlēta 1. Saeima. Sākot ar šīm vēlēšanām, Saeimu ievēlēja uz trim gadiem un vēlēšanas notika oktobra pirmajā sestdienā un svētdienā.
1934. gada maijā notika apvērsums, kā rezultātā Saeimas darbība tika pārtraukta. Pēc 1940. gada jūnijā notikušās valsts okupācijas tika rīkotas vairākas vēlēšanas gan Latvijas Republikā, gan Latvijas PSR, tomēr tās bija nedemokrātiskas. Demokrātiskajās 12. sasaukuma LPSR Augstākās padomes vēlēšanās 1990. gadā vairākumu ieguva Latvijas Tautas frontes atbalstītie kandidāti, kas pirmajā AP sēdē pieņēma deklarāciju par Latvijas Republikas neatkarību.
1993. gada jūnijā notika 5. Saeimas vēlēšanas, pirmās demokrātiskās parlamenta vēlēšanas Latvijas Republikā 62 gadu laikā. Juridiskais pamats bija nedaudz grozīts 1922. gada Likums par Saeimas vēlēšanām. 5. Saeimas vēlēšanas bija pirmās Latvijas vēsturē, kurās tika izmantota procentuālā barjera. Tāpat kā Satversmes sapulce, arī 5. Saeima nostrādāja divarpus gadus, lai nākamās vēlēšanas varētu notikt oktobra pirmajā nedēļas nogalē. Sākot ar 1998. gadā notikušajām 7. Saeimas vēlēšanām balsot var tikai sestdien, kā arī parlaments tiek ievēlēts uz četriem gadiem. Sākot ar 10. Saeimas sanākšanu, vēlētājiem ir tiesības rosināt tautas nobalsošanu par Saeimas atlaišanu.
2011. gadā notika 11. Saeimas vēlēšanas — pirmās Saeimas ārkārtas vēlēšanas.
Frodi

Teiksmas atstāsts

Frodi ir dāņu vikingu ķēniņa Hadinga dēls. Pēc tēva nāves kļūstot par valdnieku, ķēniņš Frodi nolemt papildināt ķēniņvalsts bagātību un dodas karagājienā uz Austrumu zemēm. Ar kara viltības palīdzību viņš cīnījās ar kuršu ķēniņu Dorno (Curetum rex Dorno) un rūsu valdnieku Tranonu (Trannones, Rutenae gentis tyrannus). 
Mājupceļā Frodi appludināja rūsu pilsētu Rotalu (urbs Rotala) kādas lielas upes krastā, pēc tam devās uz Polocku (urbs paltisca). Lai apmānītu Polockas valdnieku, kura pili viņš nespēj ieņemt ar kauju, Frodi noslēpjas nomaļā vietā un liek izplatīt ziņas, ka viņš ir miris. Tie veikt apbedīšanas ceremonija un viņa šķietamajā kapa vietā uzbērts kurgāns. Kad Polockas ķēniņš Vespasijs (rex urbis Vespasius) rīko svinības par godu uzvarai, Frodi ar vikingiem ielaužas pilsētā un nogalina tās ķēniņu.(Saxo, lib. II, cap. I:7)
Šo uzvaru iedvesmots Frodi devās karagājienā uz Austrumu lielvalsti (Orientis imperium) un uzbruka Anduana (Andwanus) pilsētai, kurai reiz jau bija uzbrucis viņa tēvs Hadings. Redzot, ka nespēs nosargāt pilsētu, Anduans sakrāva savas bagātības uz kuģa un nogremdēja to. Frodi bildināja ķēniņa meitu un noslēdza savienību ar Anduana valsti, dāvājot tai brīvību. 
Pēc viņā atgriešanās Dānijā sākas nemieri un Frodi atkal dodas jaunā sirojumā uz Londonas vai Lunas (Lundonia) pilsētu. Kritis karā ar zviedru ķēniņu.
Lourensijs

Izotopi

Dabā lourensijs nav sastopams. Ir iegūti lourensija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 251 līdz 266. Stabilākais izotops ir lourensijs-262, kuram pussabrukšanas periods ir aptuveni 4 stundas.