google/wiki40b huggingface dataset:
Domkrats

Domkrats (IPA: [dɔmkrats͡]; no krievu: домкрат — no nīderlandiešu: dommekracht) ir stacionārs, pārnēsājams vai pārvietojams mehānisms virs tā novietotu kravu pacelšanai nelielā augstumā. Pēc uzbūves izšķir sviru, skrūves, zobratu, jūgrāmja, zobstieņa, hidrauliskus un pneimatiskus domkratus. Mehānisms parasti konstruēts, lai paredzamo smagumu varētu pacelt, izmantojot viena vai vairāku cilvēku roku spēku.
Visbiežāk sastopamais šī mehānisma veids ir skrūves vai vītnes automobiļu domkrats, kas paredzēts automobiļa pacelšanai riteņa nomaiņai.
Svārstības

Svārstības ir kustības, kuras precīzi vai aptuveni atkārtojas pēc noteiktiem laika intervāliem. Ja kustība atkārtojas precīzi, tad tādu kustību sauc par periodisku kustību. Tātad svārstības ir kustība, kad ķermenis periodiski novirzās gan uz vienu, gan uz otru pusi. Dabā visbiežāk svārstības ar laiku pavājinās (norimst).

Svārstību veidi

Ir divu veidu mehāniskās svārstības: brīvās svārstības un uzspiestās svārstības.

Uzspiestās svārstības

Uzspiestās svārstības ir svārstības, ko veic ķermeņi periodiski mainīgu ārējo spēku iedarbībā. Šīs svārstības nenorimst, kamēr darbojas ārējais spēks, piemēram, šūpoļu iešūpināšana ar periodiskiem grūdieniem.

Svārstību kustības dinamika

Ķermeņa kustības vienādojums, ja ķermenis svārstās elastības spēka ietekmē

Ķermeņa paātrinājuma projekcija a ir tieši proporcionāla tā koordinātai x, kas ņemta ar pretēju zīmi.
, kur a - paātrinājuma projekcija uz x asi; k - atsperes stinguma koeficients; m - masa.
Matemātiskā svārsta kustības vienādojums
Matemātiskā svārsta gadījumā , kur g - brīvās krišanas paātrinājums; l - diega garums; s - loka garums.

Harmoniskās svārstības

Harmoniskās svārstības ir fizikāla lieluma periodiskas maiņas atkarība no laika, kuras norisinās pēc sinusa vai kosinusa likuma.
Paātrinājums ir koordinātas otrais atvasinājums pēc laika.
Amplitūda - ķermeņa vislielākās novirzes no līdzsvara stāvokļa modulis.
Jelgavas pilsētas bibliotēka

Jelgavas pilsētas bibliotēka (līdz 2016. gada 27. aprīlim — Jelgavas Zinātniskā bibliotēka) ir kultūras iestāde, kas pilda savas funkcijas saskaņā ar Latvijas Republikas bibliotēku likumu un citiem Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem. Jelgavas pilsētas bibliotēka ir Jelgavas pilsētas pašvaldības iestāde, reģiona galvenā bibliotēka, Zemgales lielākā publiskā bibliotēka. Bibliotēkai ir trīs filiāles — Miezītes bibliotēka, Pārlielupes bibliotēka un bērnu bibliotēka "Zinītis". Bibliotēka ir konsultatīvais un metodiskais centrs 28 Jelgavas un Ozolnieku novadu pašvaldību bibliotēkām un starpbibliotēku abonementa centrs Zemgales reģionā.
Bibliotēkas ēka Jelgavā, Akadēmijas ielā 26 ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Ēkas fasādi rotā čuguna lējuma mežģīnes.

Vēsture

Jelgavas Valsts zinātniskā bibliotēka lasītājiem tika atvērta 1947.gada 15. janvārī. Sākotnējā iecere par zinātniskas bibliotēkas veidošanu netika īstenota, tā saglabājusies vienīgi nosaukumā – Jelgavas Valsts zinātniskā bibliotēka.
1984. gadā Jelgavas pilsētas centrālā zinātniskā bibliotēka pārcelta uz ēku Akadēmijas ielā 26.
2016. gada 28.aprīlī tika pieņemts lēmums par Jelgavas Zinātniskās bibliotēkas nosaukuma maiņu, atjaunojot vēsturisko nosaukumu – "Jelgavas pilsētas bibliotēka". Nosaukums godina 1920. gadā atvērto Jelgavas pilsētas bibliotēku, kas bija pirmā pašvaldības dibinātā un uzturētā bibliotēka Jelgavā.

Krišjāņa Barona zāle

Bibliotēkā atrodas Krišjāņa Barona zāle, tā atklāta 1986. gadā par godu Krišjāņa Barona 150 gadu jubilejai. Zāle restaurēta 2017. gadā, zāles galvenā restauratore ir Natālija Jātniece. Zāles sienu gleznojumu autors ir Jelgavas mākslinieks Andrejs Zvejnieks. Mākslinieks zāles sienu gleznojumu kompozīcijas centrā uzgleznoja Krišjāni Baronu ar ozolu fonā. Izvēloties atbilstošas dainas, mākslinieks astoņās ainās vēsta par cilvēka mūžu no piedzimšanas līdz aiziešanai veļu valstībā. Katra aina papildināta ar dainu četrrindi, ar kādu latvju rakstu zīmi, kas iekomponēta auseklī, ko savukārt ieskauj saules aplis un ozolu vainags.
Bibliotēkas zāles logu un durvju vitrāžu autore ir Rīgas māksliniece Estere Bormane, kuras darbi redzami arī Jelgavas Valsts ģimnāzijā.
Greivuļi (Vērēmu pagasts)

Vēsture

1888. gadā Makašānu pagasta Greivuļos tika atklātas ūdensdzirnavas, kuras pārstrādāja labību, apstrādāja vadmalu un vilnu. 1935. gadā Greivuļos darbojās Staņislava Klišāna ūdensdzirnavas, J. Pulenčika kaļķu ceplis, ka arī A. Litaunikas un A. Gorsvānes pārtikas un citu preču tirgotavas.
Taškorgana

Vēsture

Taškorgana ir sena pieturvieta Zīda ceļā. Zināma jau 2000 gadus no Haņu dinastijas laikiem kā Puli karalistes centrs. Tiek uzskatīts, ka Taškorganas cietoksnis minēts jau Ptolemaja darbos. Agrīnajos viduslaikos pilsēta bija Sarikolas karalistes centrs ar Sarikolas nosaukumu. Pie cietokšņa izrakumos atrasts arī zoroastriešu templis.
Tamazs Georgadze

Biogrāfija

1969. gadā Drēzdenē PSRS izlases sastāvā uzvarējis Pasaules studentu šaha komandu čempionātā. Trīs reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos, kuros labāko rezultātu sasniedzis 1978. gadā Tbilisi, kad aiz Mihaila Tāla, Vitālija Ceškovska un Ļeva Polugajevska ieņēmis augsto 4. vietu. 1972. gadā uzvarējis Gruzijas šaha čempionātā.
Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā bijis otrais Havīržovā (1968), dalījis otro vietu Dečīnā (1975), uzvarējis Dortmundā (1979), bijis otrais Hanoverā (1983) un dalījis pirmo vietu Salamankā (1989). Par panākumiem turnīros FIDE 1975. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1977. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 
Pazīstams arī kā šaha treneris. Bijis Maijas Čiburdanidzes sekundants 1978. gada mačā par pasaules čempiones titulu.
1992. gadā beidzis profesionālā šahista karjeru un vairs nav piedalījies FIDE rīkotajos turnīros.
Kapitālsabiedrība

Izšķir divu veidu kapitālsabiedrības  –

- sabiedrības ar ierobežotu atbildību (abreviatūra – SIA), 
- akciju sabiedrības (abreviatūra – AS).
SIA ir slēgta sabiedrība, kuras daļas nav publiski apgrozības objekti. AS var būt gan slēgta, gan atklāta sabiedrība, kuras daļas (akcijas) var būt vai nebūt publiskas apgrozības objekts.
SIA un AS ir juridiskas persona. Gan SIA, gan AS uzskatāma par nodibinātu un iegūst juridiskās personas statusu kopš dienas, kad tiek ierakstīta komercreģistrā.
Dalībnieks ir persona, kam sabiedrībā pieder viena vai vairākas daļas (akcijas). Ar jēdzienu “dalībnieks” saprot gan sabiedrības ar ierobežotu atbildību dalībnieku, gan akciju sabiedrības akcionāru.
Veronika Strēlerte

Biogrāfija

Mācījusies Jelgavas 4. pamatskolā, Auces pamatskolā, Jelgavas 2. Valsts ģimnāzijā un Rīgas 2. pilsētas vidusskolā, 1941. gadā absolvējusi Latvijas Universitātes Romāņu filoloģijas nodaļu. Pirmais Strēlertes vīrs bija vēsturnieks un rakstnieks Arveds Švābe. 1944. gadā izbrauca uz Vāciju, kur pavadījusi aptuveni pusgadu, kad atgriezusies Latvijā, tomēr 1945. gadā īsi pēc nacistiskās Vācijas kapitulācijas emigrējusi uz Zviedriju. 
Zviedrijā strādājusi fizisku darbu, vēlāk bijusi korektore un tulkotāja apgādā "Daugava", lasījusi lekcijas par latviešu valodu un literatūru Stokholmas universitātē. 1947. gadā apprecējusies ar kultūras vēsturnieku un rakstnieku Andreju Johansonu, abiem piedzimst dēls Pāvils Johansons, divu dzejoļu krājumu autors. Atdzejojusi J.V. Gētes, Stefana Georges, Šarla Bodlēra un citu autoru dzeju.
Rīgā tika izdoti divi Strēlertes dzejoļi krājumi: "Vienkārši vārdi" (1937) un "Lietus lāse" (1940). Krājums "Mēness upe" (1945), kas gandrīz pabeigts vēl Latvijā, iznāca pirmajos trimdas mēnešos, tā ir sērijas "Universālā bibliotēka" otrā grāmata. Turpmāk Strēlertei iznākuši krājumi "Gaismas tuksneši" (1951) un "Žēlastības gadi" (1961, Ziemeļamerikas latviešu Kultūras fonda prēmija), uz 70 gadu jubileju tika izdota neliela dzejas un atdzejas grāmata "Pusvārdiem" (1982, PBLA Kultūras fonda prēmija). 1980. gados vēl presē parādījās retas dzejas publikācijas.
Sastādījusi latviešu dzejas antoloģiju "Likteņi" (1942) un mīlas dzejas antoloģiju "Paradīzes meklētāji" (1964)
HTTP

Piemērs

Zemāk ir redzams saziņas piemērs starp HTTP klientu un HTTP serveri, kas darbojas uz www.google.lv 80. porta.
Klienta pieprasījums:
GET / HTTP/1.1
Host: www.google.lv
(papildināts ar rindas pārnesumu)
Servera atbilde:
HTTP/1.1 200 OK
Content-Length: 3059
Server: GWS/2.0
Date: Sat, 11 Jan 2003 02:44:04 GMT
Content-Type: text/html
Cache-control: private
Set-Cookie: PREF=ID=73d4aef52e57bae9:TM=1042253044:LM=1042253044:S=SMCc_HRPCQiqy
X9j; expires=Sun, 17-Jan-2038 19:14:07 GMT; path=/; domain=.google.lv
Connection: keep-alive
(papildināts ar rindas pārnesumu un Google sākumlapas HTML kodu)
HTTP 1.0 klients sūta pieprasījumu serverim un serveris sūta atbildi atpakaļ klientam. Pēc tā savienojums tiek izbeigts. Savukārt HTTP 1.1 atbalsta pastāvīgos savienojumus. Tas ļauj klientam nosūtīt pieprasījumu serverim, saņemt atbildi, un tad nosūtīt papildu pieprasījumus un saņemt papildu atbildes nekavējoties. Šo atkārtoto pieprasījumu laikā TCP savienojums netiek izbeigts, līdz ar to papildu datu plūsma TCP dēļ ir mazāka.

Darbība

Klients sūta pieprasījumu serverim. Pieprasījums satur atslēgvārdu (verb) un pieprasītā resursa adresi (kā failsistēmas ceļu), un var saturēt papildu headerus (formātā nosaukums:vērtība), un vēl dažu atslēgvārdu (ne GET) gadījumā var saturēt datus.
Servera atbilde satur atbildes kodu (cik veiksmīgi pieprasījums tika izpildīts), papildu headerus un var saturēt atbildes datus.
Traķēnes zirgs

Izskats

Mūsdienās Traķēnes zirga tipiskais augstums skaustā ir 1,57 - 1,73 m. Tam ir vissmalkākā uzbūve no visiem siltasiņu zirgiem, bet kauli ir blīvi un spēcīgi. Zirgam ir skaistas gaitas, viegli, atsperīgi rikši, mīksti un līdzsvaroti lēkši. Gaitu vieglumu nodrošina traķēniešu uzbūve, slīpie pleci, spēcīgie krusti un labi veidotās kāju locītavas un muskuļainais augums. Zirgam ir labi veidots garš, arkveidīgs kakls.
Traķēnietim ir līdzsvarots temperaments, tas ir uzmanīgs, pietiekami enerģisks un inteliģents, labprāt sadarbojas ar cilvēku. Traķēnes zirgs var būt jebkurā krāsā. Bēra, sirma, ruda un melna ir visbiežāk sastopamās krāsas, bet zirgs var būt arī salns un dārks.

Vēsture

Traķēnes zirga dzimtene ir Prūsija, šķirnes galvenā audzētava tika nodibināta 1732. gadā Traķēnē (kopš 1945. gada Jasnaja Poļana, Kaļiņingradas apgabals). To dibināja karalis Fridrihs Vilhelms I. 1739. gadā karalis audzētavu atdeva kroņprincim Fridriham II. Šķirnei ir dots tās slavenākās audzētavas vārds. Un visu mūsdienas Traķēnes zirgu ciltsrakstus var atšķetināt līdz šai audzētavai. 
Iesākumā prūšu vietējie zirgi (šveiki) bija masīvi, kompakti un spēcīgi, un ātri, bet nelieli, tādēļ Prūsijas kavalērijas vajadzībām tika nolemts veidot armijas jājamzirgu, krustojot vietējo šķirni ar spāņu un arābu zirgiem, lai iegūtu lielāku augumu un elegantāku izskatu. Šķirnes attīstība nopietni aizsākās 1800.
gados, kad tika iepirkti augstākās klases tīrasiņu zirgi un arābu zirgi. Tika iepirkti arī divi Donas zirgu ērzeļi Aibars un Baku un ahalteke ērzelis Turkmenatti. Krustošana notika ļoti pārdomāti, un asinis tika jauktas klāt nelielās devās. Mērķis bija radīt zirgu ne tikai, kurš būtu enerģiskāks un straujāks, bet arī saglabāt vietējā zirga labākās īpašības, kā izturību un spēku. Jo zirgu lietoja ne tikai kā jājamzirgu karaspēka vajadzībām, bet arī kā zemnieku darba zirgu miera laikā. Ciltsgrāmata tika izveidota 1877. gadā. Sākot ar šo gadu, šķirnei svešas asinis tika piejauktas ļoti reti, un tika pieļautas tikai tīrasiņu zirgu un arābu zirgu krustojumi.
Pēc 2. pasaules kara Traķēnes zirgu šķirne bija gandrīz iznīkusi. Karam beidzoties, zirgi tika evakuēti uz Vācijas rietumiem, un galamērķi sasniedza kādi 1000 zirgi. 1956. gadā zirgu reģistrā bija 602 ķēves un 45 ērzeļi. Šķirni izglāba dedzīgi šķirnes mīļotāji un entuziasti. 1960.
gados zirga pielietojums mainījās, tas no kavalērijas zirga kļuva par sporta zirgu
Mūsdienās šķirnes vaislai ir atļauti tikai traķēnieši, un ļoti retu reizi īpaši piemeklēti tīrasiņu zirgi, angloarābu zirgi vai arābu zirgi. Mūsdienās Traķēnes zirgu audzē visā pasaulē, tā ir ļoti populāra šķirne. Šķirnei ir raksturīga elegance un līdzsvarotība kustībās. To plaši izmanto trīscīņas, iejādes un konkūra sportā. Traķēnes šķirne ir devusi izcilus zirgus, kas uzvarējuši daudzās augstākā ranga sporta sacīkstēs, Olimpiskās spēles ieskaitot.
Kārlis Šmits (farmaceits)

Dzīvesgājums

Dzimis 1822. gada 13. jūnijā Jelgavas aptiekāra Kristofa Heinriha Šmita (1787–1866) un viņa sievas Karolīnes Dorotejas Adelheides (1803–1835) ģimenē. 
Mācījās Jelgavas ģimnāzijā. Studēja ķīmiju un medicīnu Berlīnes universitātē (1842-1943) un Gīsenes universitātē (1843-1844), kur 1844. gadā pie Justusa fon Lībiga aizstāvēja Dr. phil. par augu gļotu pētījumu. Pabeidza medicīnas studijas Getingenes universitātē (1844-1845), kur 1845. gadā ieguva dr. med. grādu.
Strādāja Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā (1845), 1847. gadā kļuva par Tērbatas Universitātes privātdocentu, 1850. gadā viņu ievēlēja par ārkārtas profesoru un Farmaceitiskā institūta vadītāju, 1852. gadā par medicīnas ķīmijas profesoru.    
Miris 1894. gada 11. martā Tērbatā.
Eridana (ģeoloģija)

Eridana, saukta arī par Baltijas upes sistēmu, ir vairs neeksistējoša upe, kas pirms daudziem miljoniem gadu tecēja līdzenumā, kur tagad atrodas Baltijas jūra. Tā ir bijusi lielākā zināmā upe Eiropā. Vārds tai dots pēc sengrieķu mitoloģiskās Eridanas upes.
Lai gan tiešu pierādījumu (piemēram, erozijas ielejas) par milzīgas upes eksistenci Baltijas jūras vietā nav, toties ir ģeoloģiski pierādījumi (piemēram, nogulsnes, kas norāda uz nosēdumiem deltā), kas liecina, ka tāda ir eksistējusi.

Paleogēnā

Tiek uzskatīts, ka Eridana eksistējusi jau paleogēna sākumā pirms 60 miljoniem gadu. Tad Baltijas jūras vietā atradās līdzenums, kurā no Skandināvijas kalniem, Somijas un Baltijas vienā straumē satecēja daudzas upes. Šī lielā upe ietecēja seklā Ziemeļrietumeiropas jūras līcī tagadējās Polijas teritorijā. Eridanas delta atradās mūsdienu Gdaņskas līča vietā. Šajā vismaz 115 km platajā deltā, kas nosaukta par Gdaņskas deltu, ir atrasti lieli dzintara krājumi. Tur tie nokļuva paleogēnā, kad plašā Ziemeļeiropas teritorijā bija stabils subtropu — tropu klimats un auga tā sauktais dzintara mežs. No kokiem (visticamāk, priedes Pinus succinifera) izdalījās sveķi. Šos sveķainos kokus ieskaloja upēs un tie tika aiznesti līdz jūrai. Deltā sveķi uzkrājās anaerobā stāvoklī un miljonu gadu laikā transformējās par dzintaru. Eksistē arī tēze, kas apgalvo, ka dzintara sakopojumam šajā vietā galvenais iemesls bijis jūras transgresija, nevis (vai mazākā mērā) transportēšana pa upi.
Oligocēnā notika Eiropas centrālās daļas pacelšanās, kas izraisīja jūru regresiju. Perioda beigās Polijas teritorija atkal kļuva sausa, līdz ar to Eridanas izteka novirzījās.

Miocēnā

Pirms 12 miljoniem gadu miocēnā upe sasniedza Ziemeļjūras apgabalu, kur sāka veidoties milzīga delta ar sanešiem. Eridana kā upe izzuda vidējā pleistocēna sākumā, kad apledojuma ledājs izraka Baltijas jūras gultni.
Fleksija (valodniecība)

Ar vārdu fleksija (latīņu: flectere - saliekties, salocīties) valodniecībā apzīmē izmaiņas vārdā, lai atspoguļotu gramatisku attieksmju maiņu, jeb, citiem vārdiem, vārda locīšanu. Valodas, kam fleksija raksturīga sauc par fleksīvām valodām. Atsevišķi izšķir iekšējo fleksiju, kas ir skaņu mija vārda saknē. Sintētiskas valodas var nosacīti iedalīt fleksīvās un aglutinatīvās valodās, kur fleksīvas valodas maina kādu morfēmu (visbiežāk galotni), lai atspoguļotu gramatiskas attieksmes, turpretī aglutinatīvas valodas pievieno aizvien jaunus afiksus. Somu valodai raksturīgs daudz aglutinācijas pievienojot afiksus vārda saknei, taču tā nevar tikt uzskatīta par tīri aglutinatīvu valodu, jo vārdu saknēs bieži notiek skaņu mija. Nav iespējams novilkt pilnīgi striktas robežas, kuras ir fleksīvas un kuras aglutinatīvas valodas.
Apollo (portāls)

Portāla saturs

Portāla Apollo tekstuālo saturu veido aktualitātes politikā, pasaulē, informācijas tehnoloģijās, zinātnē, sportā, izklaidē, ekonomikā un nekustamo īpašumu tirgū. Šeit atrodama lasāmviela par ģimeni, attiecībām, bērniem, karjeru un ezotēriskām lietām, kā arī aktuāli jaunumi par vietējām un pasaules slavenībām. Portālā var arī apskatīt un pievienot sludinājumus. Tāpat portālā atrodami multimediju faili ar daudzveidīgu saturu — video un interneta televīzija, radio, fotogalerijas un daudzveidīga flash spēļu izvēle. Savukārt reģistrētajiem lietotājiem pieejami tādi pakalpojumi kā e-pasts, personīgās foto un video galerijas, dokumentu uzglabāšana un iepazīšanās internetā.

Vēsture

Portālu Apollo 1997. gada 28. februārī dibināja Latvijas fiksēto sakaru uzņēmums Lattelekom (tagad Tet). Portālam vairākas reizes ir mainīts vizuālais izskats un papildināts saturs. Visstraujāko attīstību portāls piedzīvojis laikā no 2004. līdz 2007. gadam.
2011. gada septembrī portālu iegādājās Somijas mediju koncerns Sanoma News.
Kopš 2012. gada marta portāls Apollo ir lasāms arī krievu valodā.
2014. gada 28. martā paziņots, ka Sanoma pārdevusi portālu Apollo Latvijā reģistrētam uzņēmumam SIA TV NET, kurš pieder Igaunijas holdingam AS Eesti Meedia.
30. maijā Apollo integrēts tvnet.lv domēnā (apollo.tvnet.lv), tam mainīts vizuālais izskats un logotips. Pirms tam portāla adrese bija www.apollo.lv.

Interneta televīzija

Viens no inovatīvākajiem portāla resursiem ir interneta televīzija — sākotnēji saukta par "Apollo TV", tagad — "Lattelecom iTV". Interneta televīzija sāka darboties 2005. gada beigās, un tā bija pirmā interneta televīzija Latvijā. "Lattelecom iTV" var skatīties televīzijas kanālus, izmantojot datoru ar "Lattelecom" interneta pieslēgumu.
Helena (mitoloģija)

Helena (sengrieķu: Ἑλένη, Helénē), pazīstama arī kā Trojas Helena, sengrieķu mitoloģijā bija spartiešu valdniece, Zeva un Lēdas meita. Grieķu mītos tika uzskatīta par skaistāko sievieti pasaulē. Bija precējusies ar Menelāju, tādējādi bija Lakonijas karaliene. Viņai bija meita Hermione.
Helenu nolaupīja Trojas princis Parīds (Trojas valdnieka Priama dēls). Saskaņā ar Homēra "Iliādu" šis notikums izraisīja Trojas karu. Netālu no Spartas atradusies viņas svētnīca. Rodas salā tikusi godāta ar pavārdu "Dendrīta" ("koka").
Helenas tēls daudzreiz ticis izmantots tēlotājā mākslā, literatūrā, mūzikā.
Pludmales iela (Rīga)

Sabiedriskais transports

Vasaras sezonā pa Pludmales ielu kursē 29. un 58. maršruta autobusi kā arī 300. maršruta mikroautobusi.
Teogonija

Teogonija (sengrieķu: Θεογονία, "Dievu izcelšanās") ir Hēsioda poēma, kurā ir aprakstīta dievu izcelšanās un raduraksti. Hēsiods grieķu mītiem piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar ģenealoģiskiem uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap 700 p.m.ē.
TM-XML

Vēsture

TM-XML izstrādāja darba grupa, kuru 2003. gada jūnijā izveidoja Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs.
Pirms galīgās 1.0. versijas publicēšanas 2006. gada 26. maijā, TM-XML tīmekļa vietnē TM-XML.org. tika publicētas astoņas projekta versijas apspriešanai (0.1. līdz 0.7. versija un 1.0. projekts).
TM-XML galīgā 1.0. versija ir izvirzīta par pamatu WIPO standarta ST.66 radīšanai, kuru apstiprināja Informācijas tehnoloģiju pastāvīgā komiteja / Standartu un dokumentācijas darba grupa (SCIT/SDWG) 2007. gadā no 19. — 22. martam Ženēvā 8. sesijas laikā.
Viduslatgales Profesionālā vidusskola

Viduslatgales Profesionālā vidusskola bija profesionālās izglītības mācību iestāde. Darbojās no 2011. gada līdz 2015. gadam šādās izglītības programmu īstenošanas vietās (IPĪV): Dagdā, Preiļos, Jaunaglonā un Višķos.
Mācības notika dienas (budžeta) un neklātienes (maksas) veidā. Budžeta studenti saņēma stipendiju. Mācību ilgums bija no 1 līdz 4 gadiem (atkarībā no mācību programmas). Skolā iestāties varēja pēc 8. klases, 9. klases vai 12. klases.

Vēsture

Viduslatgales Profesionālā vidusskola (VPV) izveidota 2011. gadā, apvienojot Dagdas arodvidusskolu, Jaunaglonas vidusskolu, Preiļu arodvidusskolu un Višķu Profesionālo vidusskolu.
No 2012./2013. mācību gada iesniegumu uzņēmšanai Viduslatgales Profesionālajā vidusskolā varēja aizpildīt elektroniski, VPV mājas lapā.
Vidusskolā 2014. gada 1. oktobrī mācījās 484 izglītojamie (no tiem — 229 izglītojamie valsts budžeta finansētās grupās; izglītojamo skaits no valsts budžeta finansētajās vietās nepārtraukti samazinājās).

IPĪV Dagda

Adrese: Brīvības iela 3, Dagda.

IPĪV Preiļi

Adrese: Preiļi, Preiļu pagasts, Preiļu novads.

IPĪV Jaunaglona

Adrese: Ezera iela 4, Jaunaglona, Aglonas pagasts, Aglonas novads.
Jaunaglonā mācību korpuss bija paredzēts 600 izglītojamiem (2014. gadā bija aizpildītas 128 vietas).

IPĪV Višķi

Adrese: Višķi, Višķu pagasts, Daugavpils novads.
Višķos mācību korpuss bija paredzēts 500 izglītojamiem (2014. gadā mācījās 339 jaunieši).

Skolas vadītāji

Viduslatgales profesionālā vidusskola: Aivars Skrinda (2011 — 2015) 
IPĪV Dagda: Ināra Zavadska (2011 — 2015) 
IPĪV Jaunaglona: Visvaldis Kursītis (2011 — 2015) 
IPĪV Preiļi: Biruta Podskočija (2011 — 2015) 
IPĪV Višķi: Aivars Skrinda  , Anna Vasiļjeva
Sušrutas samhita

Sušrutas samhita (sanskritā: सुश्रुतसंहिता) jeb Sušrutas sakopojums ir Sanskritā uzrakstīts ķirurģijas un medicīnas traktāts, kas apkopo Senās Indijas zināšanas par ķirurģiskajiem instrumentiem un ārstnieciskajiem preparātiem no aptuveni 10. gadsimta p.m.ē. līdz 1. gadsimtam m.ē. Tas tiek uzskatīts par vienu no Ājurvēdas pamattekstiem.

Rašanās

Par sakopojuma pirmautoru tradicionāli uzskata Kaši (Vārānasī) un Taksilas (tagadējā Pakistānā) universitātēs strādājošo ārstu ķirurgu Sušrutu, kas tajā apkopojis sava guru Divodāsas mācību. Pēdējā laika pētījumi liecina, ka sākotnējo tekstu papildinājuši vairāki autori pēc Maurju impērijas sabrukuma, piemēram, Nāgārdžuna Kušānu valsts pastāvēšanas laikā.
Aiks Karapetjans

Biogrāfija

Mācījies Rīgas 9. vidusskolā (1990—1997) un Rīgas 22. vidusskolā (1997—2000). Ieguvis bakalaura grādu mākslas zinātnē Latvijas Mākslas akadēmijā (2005). Studējis Latvijas Kultūras akadēmijā kinorežiju, iegūstot maģistra grādu (2007), kā arī Parīzes kinoskolā "ESEC" (2007-2008).
Īsfilma "Dubultdzīve" ieguvusi 2. vietu Bavārijas televīzijas Starptautiskajā kino augstskolu festivālā (Vācijā, 2007). 2007. gadā diplomdarba filma "Riebums" tika atzīta par labāko studentu filmu festivālā "Lielais Kristaps". A. Karapetjana pirmā pilnmetrāžas spēlfilmas „Cilvēki tur” pirmizrāde notika Karlovi Varu starptautiskajā kinofestivālā 2012. gadā. Filma nominēta balvai "Lielais Kristaps" 2 kategorijās. Otrā filma „M.O.Ž.” tika izrādīta Fantāzijas filmu festivālā Monreālā un "FantasticFest" Ostinā. 
2017. gadā Parīzē, žanra filmu festivālā "L'Étrange" notika filmas „Pirmdzimtais” pirmizrāde. Filma nominēta balvai "Lielais Kristaps" 11 kategorijās, tai skaitā A. Karapetjans nominācijā "Labākais spēlfilmas režisors". 13. novembra ceremonijā filma ieguva balvas trīs nominācijās: "Labākais aktieris", "Labākais komponists" un "Labākais grima mākslinieks".
Latvijas Nacionālajā operā iestudējis Dž. Rosīni operu „Seviljas bārddzinis” (2011), kas saņēma Latvijas Gāzes Gada balvu kā sezonas labākais jauniestudējums, kā arī Š. Guno operu "Fausts" (2016). 2013. gadā Latvijas Nacionālajā teātrī iestudējis V. Šekspīra lugu "Venēcijas tirgotājs".
Kolonna (datubāze)

Kolonna, relāciju datubāzu kontekstā, ir tabulas datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.
Termins kolonna bieži tiek aizstāts ar terminu lauks un daudzi uzskata, ka pareizāk būtu lietot tieši šo terminu, vai vēl precīzāk, terminu lauka vērtība, kas tieši sasaucas iedomātu lauku, kuru veido kolonnas un rindas krustpunkts.