Jelgavas Tehnoloģiju vidusskola

Vēsture

Skolas pirmsākumi izsekojami līdz 1775. gadam, kad dibināta Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija. Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas  1919. gadā skola no jauna dibināta kā Jelgavas I valsts vidusskola, vēlāk pārdēvēta par Jelgavas 1. Valsts ģimnāziju. 
No 1934. līdz 1940. gadam skola nesa Hercoga Pētera ģimnāzijas vārdu un darbojās bijušās akadēmiskās ģimnāzijas «Academia Petrina» ēkā. 1925. gada 20. septembrī, atzīmējot tās dibināšanas 150 gadadienu, skolā ieradās agrākie skolnieki un skolotāji ne tikai no Latvijas, bet arī no Lietuvas un Polijas. Bijušos ģimnāzijas skolnieku apsveikumi pienāca arī no Anglijas, Francijas, Vācijas un Serbu, horvātu un slovēņu karalistes. No Lietuvas bija ieradusies ekskursija ar bijušo ministru prezidentu Mikolu Slezeviču priekšgalā, daudzi ministri un universitātes profesori. Jubilejas svinībās piedalījās valsts prezidents Jānis Čakste, 13 esošie vai bijušie ministri, kā arī Polijas un Lietuvas sūtņi, kas apsveica skolu savu valdību vārdā. Klasiskās ģimnāzijas kollēģija par saviem goda biedriem ievēlēja valsts prezidentu J. Čaksti, Latvijas Satversmes sapulces prezidentu F. Veismani, doc. L. Ausēju, doc. L. Bērziņu, Dr. I. Brensonu, pirmo Lietuvas prezidentu A. Smetonu, doc. A. Daugi, savu bijušo skolotāju Detlofu, prof. Denferi, prof. J. Endzelīnu, doc. J. Jablonski (Kauņa), bijušo direktoru Jupatovu, K. Kundziņu sen., prof. J. Plāķi, prof. A. Spekki, doc. K. Straubergu un V. Ļutoslavski (Polija). 
Skolas devīze taja laikā bija Sapiente, musis et patriae (gudrībai, mākslām un tēvzemei).
Pēc 1940. gada okupācijas skolu pārdēvēja par Jelgavas Valsts 1. vidusskolu, 1940. gada 25. oktobrī par pretpadomju aģitāciju tika arestēti un uz Sibīriju izsūtīti 14 tās audzēkņi, nelegālās organizācijas «Brīvā Latvija» dalībnieki, kas 1940. gada oktobrī izplatīja pretpadomju uzsaukumus.nacistiskās Vācijas okupācijas laikā tika atjaunots iepriekšējais nosaukums, mācību gads ilga no 1. oktobra līdz 15. aprīlim un katram skolēnam divi vasaras mēneši bija jāpavada darba dienestā laukos, lai pildītu Ostlandes okupācijas varas ekonomisko politiku. 
1944. gada jūlija kauju rezultātā ģimnāzija tika sabombardēta un pēc kara tika pārcelta uz divstāvu koka ēku, kas līdz 1960. gadu beigām atradās Pulkveža O. Kalpaka  (tolaik - J.Gagarina) un Svētes (Slimnīcas) ielas stūrī. Vēlāk izmantoja ēku Skolotāju ielā 5, tad skolu pārcēla uz Sarmas ielu 2, tagadējās 2. pamatskolas ēku.
1989. gadā Jelgavas 1. vidusskolas skolnieki izveidoja grupu «Prāta vētra» un skolā notika grupas pirmie koncerti. 1991. gada 15. augustā skolai tika atjaunots ģimnāzijas statuss. 
2003. gadā skolas absolvente aktrise Elza Radziņa uzdāvināja savai skolai apmēram divsimt grāmatu no personīgās bibliotēkas.
2008./2009. mācību gadā skolā mācījās 770 skolēni, no tiem 374 pamatizglītības programmā. Tajā strādāja 78 pedagogi (97% ar augstāko pedagoģisko izglītību, no tiem 40% ar maģistra grādu). Skolā bija arī psihologs un sociālais pedagogs, 34 tehniskie darbinieki. Skolas devīze ir "Mūža darbu Latvijai".
2012. gada decembrī Jelgavas domes deputāti nolēma Jelgavas 1. ģimnāziju pārveidot par Jelgavas Tehnoloģiju vidusskolu. Jaunās mācību iestādes attīstības stratēģijā kā prioritāte tika noteikta iespēja skolēniem iegūt padziļinātas zināšanas un prasmes informācijas tehnoloģiju un inženierzinātnes jomā.