Harijs Herisons

Biogrāfija

Harijs Herisons ir dzimis 1925. gada 12. martā Stemfordā, Konektikutā. Herisona māte dzimusi Rīgā, taču uzaugusi Sanktpēterburgā; viņa tēvs pēc tautības bijis īrs un ģimenes uzvārdu nomainījis uz "Herisons" neilgi pēc dēla dzimšanas. Pats Herisons uzauga Kvīnsā. Brīvajā laikā viņš labprāt lasīja komiksus un zinātnisko fantastiku.
1943. gadā 18 gadu vecumā Herisons tika iesaukts ASV armijas gaisa spēkos, kur dienēja četrus gadus. Viņš strādāja ar slepeniem militārajiem datoriem, darbojās arī kā šaušanas instruktors. Herisons saņēma arī medaļu par precizitāti šaušanā. Herisons ir pacifists un uzskata, ka "Vjetnama ir viens no lielākajiem Amerikas grēkiem". Dienēdams armijā, Herisons sāka interesēties par esperanto, kas vēlāk parādās vairākos viņa darbos.
Atgriezies no armijas, Herisons izlēma studēt mākslu Ņujorkas Hantera koledžā, kur mācījās pie amerikāņu gleznotāja Džona Blomšīlda. Studijas pametis, viņš pie mākslinieka turpināja mācīties vēl divus gadus, kā arī apmeklēja Karikatūristu un ilustratoru skolu. Herisons sāka ilustrēt zinātniskās fantastikas žurnālus un kļuva par The Hydra Club locekli. Šajā laikā Deimons Naits viņu nolīga ilustrēt žurnālu Worlds Beyond. Herisons saslima ar gripu un kakla infekciju, tāpēc nevarēja zīmēt, taču pievērsās rakstīšanai un radīja īso stāstu I Walk Through Rocks. Deimons Naits par to samaksāja 100 dolārus; stāsts parādījās Worlds Beyond 1951. gada februāra numurā ar nosaukumu Rock Diver. Apmēram šajā laikā Herisons sastapa Džounu Merkleri, dizaineri un baletdejotāju. 1954. gadā viņi apprecējās. 
1957. gada augustā Herisona septītajā publicētajā īsajā stāstā parādījās "Nerūsējošās tērauda žurkas" cikla galvenais varonis. Šajā laikā Herisons strādāja arī pie sava pirmā romāna, "Nāves pasaule" (Deathworld). Par romānu viņš saņēma 2100 dolārus. Pirmā romāna daļa parādījās žurnāla Astounding 1960. gada janvāra numurā. 
1965. gadā tika publicēts romāns "Bils, galaktikas varonis" (Bill, the Galactic Hero), lai arī ar darba iznākšanu bija grūtības — izdevēji nevēlējās apvienot zinātnisko fantastiku ar satīru. 1966. gadā tika publicēts viens no nozīmīgākajiem Herisona darbiem — romāns "Pavirzieties! Pavirzieties!".
Herisons kādu laiku dzīvojis Meksikā, Itālijā, Dānijā, Anglijā un ASV, taču visbeidzot pārcēlies uz Īriju, kur dzīvoja līdz mūža galam. Miris 2012. gada 15. augustā.

Literārā darbība

Par nozīmīgāko Herisona darbu mēdz uzskatīt antiutopisko romānu "Pavirzieties! Pavirzieties!". Romāna darbība risinās 1999. gadā (pats darbs tika uzrakstīts 1966. g.). Darbā apskatīta pārapdzīvotības problēma: pasaules iedzīvotāju skaits romānā sasniedzis 7 miljardus iedzīvotāju, kā rezultātā pilsētas ir pārblīvētas un trūkst iztikas līdzekļu.

Saistība ar Latviju

Vairāki Herisona darbi izdoti arī latviešu valodā. 1973. gadā Z. Ineša tulkojumā izdots prozas krājums "Fantastiskā sāga", kurā iekļauts arī romāns ar šādu pašu nosaukumu (oriģinālā Technicolor Time Machine), vēlāk arī romāns "Rietumos no Ēdenes" (West of Eden) un divas grāmatas ciklā "Nerūsējošā tērauda žurka". Herisona stāsts "Nirējs klintīs" (Rock Diver) 1977. gadā publicēts zinātniskās fantastikas stāstu krājumā "Civilizācijas skatlogs".
2006. gada maija nogalē Harijs Herisons viesojās Rīgā, kur nolasīja lekciju "Kāpēc šodien mums fantastika vajadzīga vairāk nekā jebkad".