Kymmene

Vēsture

1873. gada 21. maijā Aksels Vilhelms Vārens (Axel Wilhelm Wahren) Kūsankoski dibināja celulozes un papīra fabriku Kymmene Aktiebolag (Kymin Osakeyhtiö). Tajā pašā apkārtnē šajā laikā tika uzbūvētas vēl divas fabrikas: Kuusankoski Aktiebolag 1872. gadā dibināja Karls Roberts Mannerheims, Karla Gustava Mannerheima tēvs; Voikkaa fabriku 1896. gadā dibināja Rudolfs Elvings. Šāda konkurence paaugstināja izejvielu cenu un rezultātā arī gala produkcijas cenu, un uzņēmumiem kļuva grūti izdzīvot. 
1904. gadā Kuusankoski Aktiebolag un Voikkaa apvienojās ar Kymmene, pretī saņemot akcijas. Uzņēmums kļuva par lielāko kapitālsabiedrību Somijā un lielāko papīra ražotāju Skandināvijā. Voikkaa fabrika nodega 1906. gadā, bet 1907. gadā tika atjaunota. Šajā laikā Krievijā tika ieviesta cenzūra, līdz ar to samazināts laikrakstu skaits un samazinājās pieprasījums pēc papīra. Kymmene neatlaida strādniekus, bet saīsināja darba dienas ilgumu no 12 līdz 8 stundām. Pirmā pasaules kara laikā palielinājās pieprasījums pēc papīra, un uzņēmumam ātri izdevās uzlabot finansiālo stāvokli. 1915. gadā Juankoski tika nopirkta papīrfabrika Juantehdas Oy; 1916. gadā Kimi nopirkts kokapstrādes uzņēmums Halla Oy. Kymmene 1916. gadā Sanktpēterburgā dibināja uzņēmumu Kauppaosakeyhtiö Kymmene Aktiebolag, kas izveidoja tirdzniecības birojus Krievijas lielākajās pilsētās.
Pēc Somijas neatkarības iegūšanas Kymmene no Krievijas tirgus pārorientējās uz Rietumeiropu un ASV. 1930. gadā Apvienotajā Karalistē tika iegādātas vairākuma akcijas uzņēmumā Star Paper Mill Co. Ltd., kuram piederēja papīrfabrika Blekbērnā. Nākamajā gadā tika iegūta Yorkshire Paper Mills Ltd. Bērneslejā. 1933. gadā tika iegādāta Somijas metalurģijas rūpnīca Högforsin Tehdas. 1935. gadā tika nopirkts papīra ražošanas uzņēmums Oy Läskelä Ab un līdz ar to 100 000 hektāru meža Lādogas ezera ziemeļos. Otrā pasaules kara laikā Padomju Savienībai tika atdotas Somijas teritorijas, un līdz ar to Kymmene zaudēja Läskelä fabrikas un vairumu meža.
Pēc kara Somijai nācās maksāt reparācijas PSRS, un Kymmene bija lielākais koksnes produkcijas eksportētājs.
1966. gadā, Kymmene kopā ar Kaukas Oy Rietumvācijā dibināja papīrfabriku Nordland Papier GmbH, kas darbu sāka 1969. gadā. 1960. gadu beigās Kanādā, Britu Kolumbijā Kymmene (25 %) kopā ar Enso-Gutzeit (50 %) un Tampella (25 %) realizēja kokapstrādes un papīra ražošanas projektu Eurocan Pulp & Paper Ltd.. Vēlāk Eurocan piedzīvoja finansiālas grūtības, un Tampella pārdeva savas akcijas Kymmene, bet 1979. gadā tās pārpirka Enso-Gutzeit.
1960. gadu beigās uzņēmums dibināja tirdzniecības organizāciju Kymmene-Star, pārtraucot dalību Somijas papīrfabriku asociācijā. 1970. gadu sākumā Kymmene darbība bija organizēta septiņās nozarēs: papīrs, celuloze, konversija, ķīmiskās vielas, metālapstrāde, koku zāģētavas un plākšņu ražošana. 1970. gadā Kymmene kopā ar Apvienotās Karalistes Laporte Industries Ltd. un Beļģijas Solvay & Cie S.A. dibināja kopuzņēmumu Oy Finnish Peroxides Ab, lai nodrošinātu vajadzību pēc peroksīda.
1970. gados ASV, Misisipi Kymmene dibināja meitas uzņēmumu River Forest Products Inc. 1975. gadā tika iegādāts Sawmill and Brick Works ar tā meitas uzņēmumu Star Paper Mill Co. Ltd. 1977. tika iegūts vairākums Francijas uzņēmumā Papeteries Boucher SA.
Pēc 1973. gada naftas krīzes kritās pieprasījums pēc papīra izstrādājumiem, un Kymmene piedzīvoja finansiālas grūtības. Pēc markas devalvācijas 1970. gadu beigās eksports uzlabojās.
1976. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz Kymi Kymmene Oy.
1980. gadu sākumā kokrūpniecībā un metalurģijā notika pārmaiņas.
1981. gadā tika slēgta Bērnesleja papīrfabrika, kas bija nerentabla.
1982. gada beigās Kymmene ieguva vairākumu elektroaprīkojuma ražošanas uzņēmumā Oy Strömberg Ab. 1983. gadā abi uzņēmumi apvienojās, izveidojot Kymi–Strömberg Oy. Uzņēmumu apvienošanās nedeva cerētos rezultātus, un 1986. gadā Strömberg daļa tika pārdota Zviedrijas uzņēmumam ASEA (tagad ABB). Uzņēmuma nosaukums tika mainīts uz Kymmene Oy. 1980. gadu vidū Kymmene pārdeva savas metālapstrādes operācijas (Högforsin), turpmāk koncentrējoties tikai uz koksnes pārstrādi. Francijā slēgta Boucher fabrika.
1986. gada janvārī Kymmene apvienojās ar papīra ražotāju Kaukas Oy. 1987. gadā tika nopirkts Caledonian Paper plc. 1988. gadā Kymmene apvienojās ar finiera un celulozes ražotāju Oy Wilh. Schauman Ab. Uzņēmums nolēma darboties tikai divās nozarēs, tādēļ tika pārdota Juankoski plākšņu fabrika, Kouvola drukāšanas operācijas un paškopējošā papīra ražošanas fabrika. 1980. gadu beigās Kymmene kļuva par lielāko kokapstrādes uzņēmumu Somijā. 1990. gadā tika nopirkts Chapelle Darblay S.A.
1991. gadā no Nokia tika iegūtas 50 % daļas ķīmisko vielu ražošanas uzņēmumā Finnish Chemicals Oy.
1990. gadu sākumā Kymmene plānoja apvienoties ar korporāciju Repola. Abu uzņēmumu akcionāri to atbalstīja un arī Eiropas Komisija to akceptēja. Abi uzņēmumi sāka darboties kā vienota vienība 1995. gada novembrī, bet oficiāli apvienošanās stājās spēkā 1996. gada 1. maijā. Jaunā uzņēmuma nosaukums bija UPM-Kymmene.