Decimāldaļa

Daļas, kuru saucējā ir 10, 100, 1000 utt. un kuras pieraksta īpašā veidā bez saucēja, sauc par decimāldaļām. Ciparus pa labi no komata sauc par skaitļa decimālcipariem.
Piemēri:

Decimāldaļu paplašināšana un saīsināšana

Decimāldaļu lielums nemainās, ja tām beigās pieraksta vai atmet nulles. Atmetot beigu nulles, decimāldaļa tiek saīsināta, pierakstot nulles, - paplašināta. 
Paplašināšana:
Saīsināšana:
Ja decimāldaļa izsaka naudas daudzumu, tad to parasti raksta ar diviem decimālcipariem (kaut arī šo daļu varētu saīsināt).
Piemēri:
Ls 1,40 (nevis 1,4)
Ls 3,00 
Ls 2,20

Decimāldaļu salīdzināšana

Lai salīdzinātu decimāldaļas, vienādo decimālciparu skaitu (ciparu skaitu aiz komata) un salīdzina skaitļus, ko veido cipari, kas atrodas aiz komata.
Piemērs: 
Salīdzināsim 5,345 un 5,36. 
Šajā nolūkā abām daļām vienādosim decimālciparu skaitu, t.i., 5,36 labajā pusē pierakstīsim nulli: 5,360.
Tā kā 345<360, tad 5,345<5,360 jeb 5,345<5,36

Skaitļus salīdzinot, var spriest arī šādi: 
No diviem skaitļiem lielāks ir tas, kam veselo skaits ir lielāks; ja veselo skaits ir vienāds, tad lielāks tas, kam vairāk desmitdaļu; ja arī desmitdaļu skaits ir vienāds, tad lielāks tas, kam vairāk simtdaļu, utt.

Piemēri:
1,5897>0,5897 
2,147>2,145
0,24<0,3

Galīgas un bezgalīgas decimāldaļas

Tādas decimāldaļas, kurās decimālciparu skaits ir ierobežots jeb galīgs, sauc par galīgām decimāldaļām. 
Piemēri:  
0,34 
52,00376 
0,412850067  
Decimāldaļas, kurās decimālciparu skaits ir neierobežots jeb bezgalīgs, sauc par bezgalīgām decimāldaļām. Lai norādītu, ka skaitlī decimālciparu skaits ir bezgalīgs, mēdz uzrakstīt dažus pirmos no tiem, bet aiz tiem raksta daudzpunkti. 
Piemēri:  
1:6=0,166... 
2:7=0,286... 
5:9=0,555...

Saskaitīšana un atņemšana

Decimāldaļas rakstos saskaita vai atņem līdzīgi kā naturālos skaitļus, dotos skaitļus parakstot citu zem cita, tā, lai veselie būtu zem veselajiem, desmitdaļas zem desmitdaļām, simtdaļas zem simtdaļām utt. Citādi sakot, komatu zem komata. (Veselam skaitlim komatu var iedomāties beigās.) Saskaitīšanu vai atņemšanu iesāk ar zemākajām šķirām. 
Piemēri: 
   2 5 , 1 2
+    0 , 0 7
————————————
   2 5 , 1 9   
   5 2 , 7 8
-  1 4 , 2 3
————————————
   3 8 , 5 5
  ¹
  2,7
+ 5,9
 ————
  8,6

Reizināšana un dalīšana ar 10, 100, 1000 utt.

Reizinot decimāldaļu ar 10, 100, 1000 utt., decimāldaļa kļūst lielāka un komats ir jāpārceļ pa labi tik vienību, cik nuļļu ir reizinātājā.
Ja pārceļot komatu pa labi, dotajā skaitlī ciparu pietrūkst, tad to vietā pieraksta nulles.
Piemēri: 
Dalot decimāldaļu ar 10, 100, 1000 utt., decimāldaļa kļūst mazāka un komats ir jāpārceļ pa kreisi tik vienību, cik nuļļu ir reizinātājā. 
Piemēri:

Decimāldaļas reizināšana un dalīšana ar decimāldaļu

Decimāldaļas reizina kā veselus skaitļus, neievērojot komatu, pēc tam reizinājumā atdalot ar komatu tik decimālciparu, cik tos ir abos reizinātājos kopā.
Piemēri: 
 (naturālo skaitļu divi un trīs reizinājums ir seši, un divi cipari aiz komata, jo abiem reizinātājiem kopā ir divi cipari aiz komata) 
   
Skaitli dalot ar decimāldaļu, dalītājā komatu atmet, bet dalāmajā to pārvieto par tik cipariem pa labi, cik decimālciparu bija dalītāja. Pēc tam dala kā ar veselu skaitli. 
Piemēri:

Kāpināšana

Tieši tāpat, izmantojot likumus par reizināšanu, kāpina decimāldaļas.
Piemēri:
 (rezultātā divi cipari aiz komata, jo divi cipari aiz komata ir abos reizinātājos kopā)
(rezultātā trīs cipari aiz komata, jo trīs cipari aiz komata ir visos reizinātājos kopā)