Andris Ameriks

Biogrāfija

Dzimis 1961. gada 5. martā Jūrmalā. 
Mācījās Jūrmalas 1. vidusskolā, ieguva meistara titulu dambretē. 1984. gadā viņš absolvēja Rīgas Politehniskā institūta Automātikas un skaitļošanas tehnikas fakultāti, iegūstot inženiera-sistēmtehniķa kvalifikāciju, savukārt 1987. gadā pabeidza Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti tautsaimniecības plānošanas specialitātē, iegūstot ekonomista kvalifikāciju. 1980. gados darbojies komjaunatnē, bijis RPI komjaunatnes sekretārs.
Pirmajos gados pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas A. Ameriks nodibināja uzņēmumu "Letonija", kas, ņemot kredītus ar procenta likmēm līdz 35% gadā, pirka denacionalizētos īpašumus, tos ieķīlāja, meklēja pārpircējus, palīdzēja cilvēkiem sakārtot īpašumu atgūšanas dokumentus. Šajā laikā Andris Ameriks kļuva par miljonāru.

Darbība Saeimā

1993. gadā A. Ameriks no "Saskaņa Latvijai — Atdzimšana tautsaimniecībai" saraksta tika ievēlēts 5. Saeimā. 1994. gadā pievienojies jaunizveidotajai Tautas Saskaņas partijai (TSP) un tās Saeimas frakcijai. Bijis Saeimas Ārlietu, kā arī Saimnieciskās komisijas biedrs.
1995. gadā no TSP saraksta tika ievēlēts 6. Saeimā un tās pirmajā sēdē kļuva par vienu no diviem Saeimas priekšsēdētājas Ilgas Kreituses biedriem. Bijis Saeimas Ārlietu komisijas, kā arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas biedrs. 6. decembrī, kad Saeimā bija ieplānots balsojums par Ziedoņa Čevera piedāvāto Ministru kabinetu, tas tika pārcelts uz sēdes beigām, lai uz balsojumu paspētu ierasties arī A. Ameriks. Par spīti tam valdība netika apstiprināta.
1996. gadā Andris Ameriks TSP pieprasīja apvienoties ar Demokrātisko partiju "Saimnieks" (DPS), pretējā gadījumā draudot partiju pamest. Priekšlikums tika noraidīts un Ameriks izstājās no TSP, pievienojoties DPS. No partijas saraksta kandidējis 7. Saeimas vēlēšanās 1998. gadā, tomēr saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

Darbība Rīgas domē

Pēc zaudējuma vēlēšanās Z. Čevers atkāpās no DPS vadītāja amata un 1998. gada 30. novembrī A. Ameriks tika ievēlēts par partijas jauno priekšsēdētāju. Līdzšinējais līderis Z. Čevers nepretendēja uz partijas amatiem, uzņemoties atbildību par DPS sakāvi vēlēšanās. 1999. gada vasarā A. Amerika vadībā partija tika pārdēvēta par Latvijas Demokrātisko partiju (LDP) un noteica sociāldemokrātisku ievirzi (partiju pameta tās iepriekšējais līderis Z. Čevers).
2001. gadā A. Ameriks no partijas saraksta kandidēja Rīgas domes vēlēšanās un bija tās kandidāts domes priekšsēdētāja amatam. Domē tika ievēlēti 2 LDP pārstāvji, tai skaitā A. Ameriks. LDP frakcija atbalstīja Gundara Bojāra ievēlēšanu domes vadītāja amatā. Andris Ameriks kandidēja uz G. Bojāra vietnieka amatu, tomēr netika ievēlēts. Kā koalīcijas biedrs A. Ameriks ieguva amatu Rīgas brīvostas valdē, tika iecelts arī par pilsētas attīstības komitejas vadītāju.
2004. gada maijā partija kongresā nobalsoja par likvidēšanos. Tajā pašā mēnesī A. Ameriks pievienojās Aināra Šlesera vadītajai Latvijas Pirmajai Partijai (LPP). 30. septembrī viņš tika ievēlēts par partijas jaunizveidotās Rīgas nodaļas priekšsēdētāju. 2005. gadā A. Ameriku no LPP saraksta atkārtoti ievēlēja Rīgas domē. Viņš zaudēja amatu Attīstības komitejā, tomēr tā vietā sāka vadīt Īpašumu un privatizācijas komiteju. Šajā viņa darbības posmā presē izplatījās ziņas par A. Amerika iespējamo korumpētību.
2009. gadā A. Ameriks no LPP/LC saraksta tika atkārtoti ievēlēts Rīgas domē. Viņš kļuva par frakcijas vadītāju, kā arī saglabāja amatu īpašumu komitejas priekšgalā. 2010. gadā, kad viņa partijas biedrs Ainārs Šlesers tika ievēlēts Saeimā, A. Ameriks pārņēma vakantos Rīgas brīvostas valdes priekšsēdētāja un Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieka krēslus. 2012. gadā A. Ameriks izveidoja partiju "Gods kalpot Rīgai!", kura nākamā gada Rīgas domes vēlēšanās piedalījās kopējā sarakstā ar Rīgas mēra Nila Ušakova vadīto apvienību "Saskaņas Centrs". Apvienība guva uzvaru vēlēšanās un N. Ušakovs un A. Ameriks saglabāja divus augstākos amatus pašvaldības vadībā.
Saistībā ar virkni korupcijas skandālu Rīgas domē (skaļākais no tiem ir Pētera Stranča un Raimonda Janitas notiesāšana 2012. gadā par 1 000 000 eiro liela kukuļa pieņemšanu no uzņēmējas Ināras Vilkastes; tomēr kukuļa adresāts tā arī netika konstatēts) A. Ameriks neoficiāli tiek dēvēts par Mr. 20%, Divdesmitnieku un Misteru Tventiju. A. Amerika līdzdalība kukuļdošanas skandālos nav pierādīta.
2017. gada Rīgas domes vēlēšanās A. Ameriks kandidēja kopējā "Saskaņas" un "Gods kalpot Rīgai" sarakstā, tika ievēlēts domē un saglabāja arī Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieka amatu. 2018. gada 17. decembrī pēc uzņēmuma Rīgas satiksme transportlīdzekļu iepirkuma korupcijas skandāla atkāpās no vicemēra amata, paliekot domes deputāts.
2019. gada maija vēlēšanās ievēlēts Eiropas Parlamentā no partijas "Saskaņa" saraksta.

Ģimene

1987. gadā viņam piedzima dēls Agris Ameriks, programmētājs un politiķis, tēva partijas biedrs. Dēls kandidēja 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās un 10. Saeimas vēlēšanās, taču neveiksmīgi. 2013. gada Rīgas domes vēlēšanās tika ievēlēts Rīgas domē, kur darbojās vienā frakcijā ar tēvu.