Turcijas tiesību sistēma

Turcijas tiesību sistēma balstās uz Turcijas konstitūcijas 138. — 160. pantu. Kara tiesas un civilās tiesas ir šķirtas. Kara tiesas var tiesāt personas, kas kalpo militārajā dienestā, kā arī jebkuru personu kara stāvokļa apstākļos vai par jautājumiem militārā dienesta sakarā.

Juridiskā profesija

Termins, ar kuru apzīmē jebkuru personu, kas praktizē jurisprudenci ir jurists (turku: hukukçu). Persona, kas ieguvusi augstāko juridisko izglītību var kļūt par advokātu (turku: avukat), tiesnesi (hâkim vai yargıç), prokuroru (savcı) vai notāru (noter) pēc atsevišķos likumos noteikta prakses laika.

Zvērināti advokāti

Privātie advokāti vienu gadu praktizē un tad iestājas zvērinātu advokātu padomē (baro) un Turcijas Zvērinātu Advokātu Padomju Apvienībā.

Prokurori

Valsts apsūdzību ceļ prokurori (turku: savcı). Pilns amata nosaukums ir Republikas prokurors (turku: Cumhuriyet savcısı) un visi prokurori ir Republikas Ģenerālprokuratūras (turku: Cumhuriyet Başsavcılığı) sastāvā. Prokurori arī tiek dalīti pēc tiesību nozarēm, tāpat kā tiesneši.

Tiesu instances un lietu izskatīšana

Tiesu sistēma sastāv no vispārējām tiesām, sevišķām krimināllietu tiesām, kara tiesām, Konstitucionālās tiesas, Augstākās tiesas un trīs atsevišķām augstākās tiesas palātām. Kasācijas tiesa izskata apelācijas krimināllietās, Valsts padome izskata apelācijas administratīvās lietās vai lietās starp valsts iestādēm, Kontroles tiesa veic valsts institūciju auditus un revīzijas. Lielākā daļa lietu tiek iztiesātas vispārējās tiesās, kas iedalās krimināllietu, civillietu un administratīvo lietu tiesās. 2004. gadā parlaments pieņēma likumu ar kuru tiks izveidotas Apelācijas apgabaltiesas, lai atslogotu augstākās tiesas darbu un lietas tiktu izskatītas efektīvāk.

Civillietu tiesas

Pastāv divi civillietu tiesu veidi: šķīrējtiesas (turku: sulh hukuk mahkeme), kas ir pirmā civillietu izskatīšanas instance katrā rajonā viena tiesneša sastāvā un galvenās civiltiesas (turku: ''asliye hukuk mahkeme), kas izskata tās lietas, kas nav piekritīgas šķīrējtiesām. Katrā rajonā un pilsētā ir viena šķīrējtiesa un galvenā civiltiesa, kas dažkārt, skatoties pēc nepieciešamības, var būt iedalītas sīkākās nodaļās.

Krimināllietu tiesas

Lai arī Turcijā vairs noziegumus neiedala vieglos un smagos noziegumos, joprojām pastāv tiesu iedalījums pēc vecās sistēmas: galvenā tiesa (turku: asliye ceza), kāda ir katrā rajonā un pilsētā, izskata tādas lietas, kurās apsūdzētajam draud sods ar brīvības atņemšanu uz pieciem vai mazāk gadiem. Smago noziegumu tiesas, jeb centrālās tiesas izskata lietas, kurās draud sods ar brīvības atņemšanu uz ilgāku laiku par pieciem gadiem. Centrālajās tiesās lietu izskata trīs tiesneši ar vienu tiesnesi kā priekšsēdētāju.

Valsts drošības tiesas

Saskaņā ar 1982. gada konstitūciju tika izveidotas valsts drošības tiesas (turku: Devlet Güvenlik Mahkeme), kurās izskata lietas par noziegumiem pret valsti un organizētās noziedzības lietas. Šīs tiesas izveidoja kara tiesu vietā, kādas pastāvēja vairākos Turcijas reģionos kara stāvokļa apstākļos. Šobrīd šādas tiesas ir tikai astoņos ilos.
1991. gadā, saskaņā ar Terorisma apkarošanas likumu Nr. 3713, valsts drošības tiesām uzticēts izskatīt arī noziegumus pret valsti, kas paredzēti šajā likumā. Tiesā lietas izskata trīs tiesnešu sastāvs, no kuriem viens ir kara tiesnesis. Kara tiesneši ir bruņoto spēku sastāvā un viņu atalgojumu maksā Turcijas Bruņotie spēki. Vairākās lietās Eiropas Cilvēktiesību Tiesa ir atzinusi, ka šādu kara tiesnešu klātbūtne lietu izlemšanā ir pretrunā ar Eiropas Cilvēktiesību Konvencijas 6. pantu, kas nosaka tiesības uz taisnīgu tiesu.
1999. gadā Turcijā tika izdarīti grozījumi likumos un kara tiesnešus izslēdza no šo tiesu sastāva. Saskaņā ar vairākiem likumu grozījumiem 2004. gadā pieņemtajā reformu paketē, šādas tiesas oficiāli ir likvidētas un pieskaitītas krimināllietu tiesām. Tagad šīs tiesas var izskatīt vienīgi lietas par organizēto noziedzību, terorismu un valsts drošību. Līdz ar jaunā Kriminālprocesa likuma stāšanos spēkā 2005. gada 1. jūnijā, šo tiesu nosaukums mainīts un tās tagad sauc: Smagu noziegumu tiesas. Vairums lietu, kas izskatītas šajās tiesās tiek dēvētas par politisko noziedznieku lietām.

Augstākās tiesas

Konstitūcijā kā valsts augstākās tiesas noteiktas: Konstitucionālā tiesa, Kasācijas tiesa, Valsts padome, Kasācijas kara tiesa, Augstākā kara administratīvā tiesa un Juridisko strīdu tiesa.

Kontroles tiesa

Konstroles tiesa, jeb Valsts kases augstākā padome (turku: Sayıştay) nodarbojas ar parlamenta uzdotiem auditiem visās iestādēs, kas saņem valsts naudu vai tām nodots valdījumā valsts īpašums. Šīs tiesas lēmumus nevar pārsūdzēt administratīvajā tiesā. Pastāv šaubas, vai Kontroles tiesa vispār pieskaitāma augstākajām tiesām un, vai vispār tā ir tiesa pēc būtības.

Administratīvā tiesa

Administratīvās tiesas (turku: idari mahkeme) ir tikai ilu līmenī. Nākamā instance ir reģionu administratīvās tiesas (turku: bölge idari mahkeme). Pēdējā administratīvo tiesu instance ir Augstākā administratīvā tiesa, jeb Valsts padome (turku: Danıştay), tāpat kā Francijas "Conseil d'Etat" vai Vācijas "Bundesverwaltungsgericht".
Valsts padomes priekšsēdētājs (turku: Danıştay Başkanı) ir Mustafa Birdens. Tiesā darbojas Virsadvokāts, jeb Virsprokurors (Danıştay Kanunsözcüsü vai Danıştay Başsavcısı) un šajā amatā šobrīd iecelts Jilmazs Čimens.

Juridisko strīdu tiesa

Juridisko strīdu tiesa (turku: uyuşmazlık mahkemesi) ir augstākā instance strīdos par lēmumiem, kurus pieņēmusi civillietu, krimināllietu vai kara tiesa. Šīs tiesas sastāvā ir Kasācijas tiesas, Valsts padomes, Augstākās apelācijas kara tiesas un Augstākās administratīvās kara tiesas tiesneši.