Microsoft Windows

Vēsture

Microsoft savas operētājsistēmas izstrādā divos paralēlos virzienos — pirmais virziens ir mājas lietotāji, bet otrs virziens ir profesionāli IT lietotāji. Šie divējādie virzieni drastiski ietekmē operētājsistēmu izstrādi — piemēram, mājas lietotāju versijās ir lielāks multimēdiju atbalsts, taču mazāks drošības un tīkla atbalsts. Turpretim profesionālajās versijās ir mazāks multimēdiju atbalsts, taču lielāka funkcionalitāte tīkla konfigurācijā un drošībā.
Pirmajai patstāvīgajai Microsoft Windows versijai — 1.0, kuru izlaida 1985. gada novembrī, bija maz funkciju un tādējādi tā neguva lielu popularitāti, turklāt tai vēl bija jāsacenšas ar Apple operētājsistēmu. Windows 1.0 patiesībā pat nevarētu nosaukt par operētājsistēmu, drīzāk par MS-DOS papildinājumu. Microsoft Windows 2.0 tika izlaista 1987. gada novembrī un tā guva lielāku popularitāti, nekā tās priekštece. Windows 2.03, kuru izlaida 1988. gada janvārī bija izmainīta operētājsistēma no vienkāršiem kantainiem logiem uz jau cits citu pārklājošiem logiem. Šī izmaiņa noveda pie tiesu darbiem starp Apple Computer un Microsoft, jo Apple uzskatīja to par autortiesību pārkāpumu.
Microsoft Windows 3.0 bija pirmā veiksmīgā Windows versija, kura guva pirmo lielo peļņu. Pusgada laikā tika pārdotas 2 miljoni kopiju. Tā sevī ietvēra uzlabotu saskarni un vairākuzdevumu veikšanas funkciju. Šīs versijas uzlabojums bija Windows 3.1, kuru izlaida 1992. gada 1. martā, un Microsoft atbalsts šai versijai beidzās 2001. gada 31. decembrī.
1993. gada jūlijā, Microsoft izlaida Windows NT, kura bija veidota uz jauna kodola bāzes. NT tika veidota kā profesionālā operētājsistēma. NT un Windows neprofesionālais virziens vēlāk saplūda vienā veidojot Windows XP.
1995. gada augustā, Microsoft izlaida Windows 95, kurā tika pamatīgi uzlabots grafiskais dizains un lietotāja saskarne, kā arī tā bija pirmā operētājsistēma Windows, kurā darbojās priekšaicīgais vairākuzdevumu režīms (preemptive multitasking). Galvenais Windows 95 atbalsts no Microsoft beidzās 2000. gada 31. decembrī, un pagarinātais atbalsts beidzās 2001. gada 31. decembrī.
Nākamā Windows versija tika laista klajā ar nosaukumu Windows 98, kuru izlaida 1998. gada jūnijā. Šī versija tika ļoti kritizēta tās lēnā ātruma un kļūdu dēļ salīdzinājumā ar Windows 95. Galvenās kļūdas tika izlabotas Windows 98 Second Edition 1999. gadā. Galvenais atbalsts no Microsoft šajai versijai darbojās līdz 2002. gada 30. jūnijam, un pagarinātais atbalsts līdz 2006. gada 11. jūlijam.
Kā daļu no profesionālā virziena, Microsoft, 2000. gada februārī izlaida Windows 2000. Nākamā mājas lietotāju versija pēc Windows 98 bija Windows Me (Millennium Edition), kuru izlaida 2000. gada septembrī. Šajā versijā parādījās jau tāda jauna tehnoloģija, kā "Universal Plug and Play". Taču arī šī windows versija tika smagi kritizēta tās savietojamības un stabilitātes problēmu dēļ.
2001. gada oktobrī, Microsoft laida klajā Windows XP, kura tika bāzēta uz NT kodola. Pārmaiņas pēc, šī Windows versija tika ļoti slavēta tās funkciju un pielietojamības dēļ. Tā ir veidota divās versijās "Home" priekš mājas lietotājiem, un "Professional" priekš profesionālajiem lietotājiem. Profesional sevī ietver vairāk drošības un tīkla funkcijas nekā Home versija. Vēlāk, 2002. gadā Microsoft laida klajā "Media Center" versiju, kurai bija TV un DVD atbalsts, ieskaitot programmas ierakstīšanu no TV, kā arī tālvadības pulti. Galvenais Microsoft atbalsts priekš Windows XP beidzās 2009. gada 14. aprīlī un pagarinātais atbalsts līdz pat 2014. gada 8. aprīlim. 2003. gada aprīli, Microsoft izlaida Windows Server 2003, aizvietojot Windows 2000 profesionālo operētājsistēmu sērijā ar jaunām funkcijām un stingru virzienu drošības jomā. 2005. gada decembrī tika izdota jauna Windows Server 2003 versija — Windows Server 2003 R2.
2007. gada 30. janvārī kompānija izlaida operētājsistēmu Windows Vista. Tas saturēja vairākas jaunas funkcijas, sākot no pilnībā pārstrādātu kodolu un lietotāja interfeisu un beidzot ar būtiskām programmas tehniskām izmaiņām, īpašu uzmanību pievēršot drošības elementiem. Tā ir pieejama vairākos dažādos izdevumos, tomēr ir pakļauta zināmai lietotāju kritikai, saistībā ar samērā nestabilo darbību un zināmu produkta nepabeigtību.
2009. gada 22. oktobrī Microsoft izlaida Windows 7. Atšķirībā no šīs versijas priekšgājēja, Windows Vista, kurā tika ieviestas daudzas jaunas funkcijas, Windows 7 tika fokusēts kā nākamais lielais solis Windows līnijas attīstībā, nopietni tika uzlabota saderība ar citu ražotāju lietojumprogrammām un aparatūru, kas operētājsistēmai Windows Vista tajā laikā bija problemātiska vai netika atbalstīta vispār. Windows 7 ir multi-touch, jeb vairākpunktu pieskārienu vadības atbalsts, pārveidots Windows dizains ar jaunu uzdevumjoslu, sauktu par Superbar, mājas tīkla sistēmu, sauktu par HomeGroup, kā arī ievērojami veiktspējas uzlabojumi.

Versijas

Operētājsistēmas Windows iedala šādi:

Drošība

Drošība ir bijis Windows sāpīgākais punkts jau daudzus gadus. Lielās Windows popularitātes dēļ arī kaitīgo programmu īpatsvars ir lielāks tieši Windows vidē atšķirībā no GNU/Linux, Unix, Mac OS X un FreeBSD.
Pašos pirmsākumos, Windows tika veidota kā viegli lietojama operētājsistēma datoriem, kuri nav pieslēgti tīklā, tāpēc tajā nav pamatā iebūvētas nekādas drošības sistēmas. Turpretim Windows NT un tās priekšteči ir jau pamatā veidoti ar drošības sistēmām arī tīklā, taču ne Internetā, jo 1990. gadu sākumā Interneta lietošana bija ļoti nepopulāra. Turklāt, līdz pat Windows Server 2003 iznākšanai, vairākums uz Windows NT bāzes veidotās sistēmas tika pārdotas ar pēc noklusējuma izslēgtām drošības iespējām, un ar ieslēgtām ievainojamām funkcijām, pēc noklusējuma.
Microsoft sāka publiski atzīt savas programmatūras drošības problēmas, un līdz ar to izvirzīja drošību par savu galveno prioritāti. Microsoft laiž klajā drošības labojumus aptuveni vienreiz mēnesī (parasti katra mēneša otrajā otrdienā), caur Windows Update servisu. Arī kritiskie labojumi īsākos laika intervālos pēc vajadzības tiek piedāvāti caur šo servisu. Windows 2000 (SP3 vai jaunāka), Windows XP, Windows Server 2003 un Vista vidēs, atjauninājumi var tikt uzstādīti automātiski, ja vien lietotājs ir ieslēdzis šādu iespēju. Kā rezultātā, piemēram 2. Servisa pakotne Windows XP vai 1. servisa pakotne Windows Server 2003 tika uzstādīta uz lietotāju datoriem daudz ātrāk.

Windows Defender

2005. gada 6. janvārī Microsoft izlaida Microsoft AntiSpyware beta versiju, kas bija bāzēta uz agrākās Giant AntiSpyware programmatūras. 2006. gada 14. februārī Microsoft AntiSpyware līdz ar savas beta 2 versijas iznākšanu, kļuva par Windows Defender. Tā ir bezmaksas programmatūras, kas ir veidota, lai aizsargātu datoru pret spiegošanas un citām nevēlamām programmām. Windows XP un Windows Server 2003 lietotāji, kuriem ir legāla Microsoft programmatūra, var bez maksas ielādēt Windows Defender no Microsoft mājaslapas. Windows Defender ir jau iekļauts jaunajā Windows Vista.

Windows dzīvescikla politika

Microsoft pārstāja izlaist atjauninājumus un uzlabojumus daudzām vecajām Windows operētājsistēmām, ieskaitot Windows 9x versijas un agrākās Windows NT versijas. Windows 98, Windows 98 Second Edition un Windows Me atbalsts tika pārtraukts 2006. gada 11. jūlijā, kā arī windows NT 4.0 pagarinātais atbalsts beidzās 2004. gada 31. decembrī. Līdz ar Windows XP Professional x64 Edition parādīšanos tika pārtraukti drošības atjauninājumu izlaidumi priekš Windows XP 64-bit Edition. Taču, praktiski visus atjauninājumus, kurus Microsoft ir laidis apgrozībā visām Windows versijām, vēl joprojām var atrast Windows Atjauninājumu Katalogā (Windows Update Catalog).