Eesti Gaas

Vēsture

Gāzes izmantošana Igaunijā tika sākta 1865. gadā, kad Tallinā uzcelta akmeņogļu gāzes fabrika.
Par Eesti Gaas priekšteci var uzskatīt gāzes transportēšanas uzņēmumu "Gāzes vada Kohtla-Jerve — Ļeņingrada ekspluatācijas pārvalde", kura dibināta 1948. gada 9. augustā. Šajā gadā Kohtla-Jervē tika uzcelta gāzes ieguves rūpnīca, kura ieguva deggāzi no slānekļa. Gāzi pa cauruļvadi sūtīja uz Ļeņingradu.
1953. gadā atklāts cauruļvads no Kohtla-Jerves uz Tallinu.
1957. gadā Ļeņingrada sāka izmantot dabasgāzi, un tai vairs nevajadzīgo mākslīgi iegūto gāzi novirzīja Igaunijas vajadzībām.
1963. gada 19. janvārī Igaunijas PSR Ministru Padome izveidoja Gazifikācijas galveno pārvaldi, kurā apvienoja visas republikas gāzes iestādes.
1969. gadā pa cauruļvadu no Krievijas Igaunijai sāka piegādāt dabasgāzi, kuru Jehvi sajauca ar slānekļa gāzi.
1976. gadā atklāts cauruļvads no Izborskas Krievijā līdz Tartu. 1978. gadā tas pagarināts līdz Rakverei.
1988. gadā Igaunijas PSR Gazifikācijas galvenā pārvalde tika reorganizēta par teritoriālo ražošanas apvienību Eesti Gaas. 1988. gada 29. martā sākta gāzesvada Vireši — Tallina celtniecība. Tādējādi patēriņa sezonā Igaunija varēja saņemt gāzi no Latvijas Inčukalna pazemes gāzes krātuves.
1990. gada 1. novembrī Eesti Gaas pārveidots par valsts uzņēmumu.
1992. gada 28. aprīlī Igaunijas valdība pieņēma lēmumu valsts uzņēmumu pārveidot par akciju sabiedrību un piesaistīt ārzemju kapitālu tā, lai 70 % kapitāldaļu piederētu valstij, bet 30 % — Krievijas Gazprom.
1993. gada 20. janvārī reģistrēta akciju Sabiedrība Eesti Gaas.
1994. gada aprīlī notika atklāta Eesti Gaas akciju izsole, kurā pārdotas 770 akcijas ar nominālu 1000 kronas. Maijā notika otrā akciju emisija, kurā pārdotas 835 akcijas. Rezultātā investori ieguva 7,5 % uzņēmuma kapitāldaļu.
1994. gada vasarā sāka darbu gāzes sadales stacija Lo un gāzes mērīšanas stacija pie Krievijas robežas Verskā.
1995. gada maijā Eesti Gaas 14,67 % akciju tika pārdoti Vācijas gāzes uzņēmumam Ruhrgas (tagad E.ON Ruhrgas International GmbH par 62,5 miljoniem kronu. 7,5 % kapitāldaļu nopirka Londonā reģistrētais Baltic Republic Fund. Valsts īpašumā palika 39 % kapitāldaļu.
1998. gada 20. maijā Somijas enerģētikas uzņēmums Neste Oy (tas nākamajā gadā reorganizēts par Fortum) kļuva par Eesti Gaas akcionāru. Jau šajā gadā Eesti Gaas sāka restrukturizāciju, apvienojot savus meitas uzņēmumus Tallinngaas, Narva Gaas un Kohtla Gaas. Nākamajā gadā pievienoti meitas uzņēmumi Tartu Gaas un Rakvere Gaas.
1999. gada 4. martā par Eesti Gaas akcionāru kļuva uzņēmums Itera Latvija.
2002. gadā Eesti Gaas akcionāri bija: Gazprom 37 %, Ruhrgas AG 32 %, Fortum Oy 18 %, Itera Latvija 9 % un pārējie — 4 %.
2005. gadā AS Eesti Gaas tika reorganizēts par koncernu, kurā ietilpa meitas uzņēmumi AS EG Ehitus un AS EG Võrguteenus (tie darbību sāka 2006. gada 1. janvārī).
2014. gada 2. janvārī no Eesti Gaas tika atdalīts meitas uzņēmums AS EG Võrguteenus (novembrī vairākumu tā kapitāldaļu iegādājās Igaunijas elektrības pārvades tīkla operators AS Elering).
1. jūlijā Fortum no E.ON Ruhrgas International GmbH nopirka tam piederošās Eesti Gaas 33,66 % akcijas, tādējādi palielinot savu daļu līdz 51,38 %.
2016. gada 23. februārī paziņots, ka Igaunijas uzņēmums OÜ Trilini Energy no Fortum Heat and Gas Oy pērk tam piederošo vairākumu Eesti Gaas kapitāldaļu (51,38 %). Darījums pēc Igaunijas Konkurences padomes atļaujas saņemšanas pabeigts 31. martā. Uzņēmums Trilini Energy tika dibināts ar mērķi pirkt Eesti Gaas; tā īpašnieki: Igaunijas investīciju uzņēmums AS Infortar (57 %), Eesti Gaas padomes loceklis Ārne Sārs, Latvijas Gāze padomes priekšsēdētāja vietnieks Juris Savickis un tranzīta uzņēmējs Viktors Golinskis.Trilini Energy bija arī izteicis pirkšanas piedāvājumu citiem Eesti Gaas akcionāriem Gazprom un Itera Latvija.
13. maijā Trilini Energy noslēdza līgumu ar Gazprom par tam piederošo Eesti Gaas 37,03 % kapitāldaļu pirkšanu. Augustā Trilini Energy no SIA Itera Latvija nopirka 10,02 % Eesti Gaas akciju. Līdz ar to Trilini Energy bija ieguvis 98,43 % Eesti Gaas kapitāldaļu. Septembrī Infortar daudzajiem mazajiem akcionāriem izteica akciju izpirkšanas piedāvājumu. Decembrī Trilini kļuva par vienīgo Eesti Gaas īpašnieku.
2017. gadā Eesti Gaas akcijas tika sadalītas Trilini Energy akcionāriem: Infortar (67 %; tam pieder arī 38 % Tallink), IGLATS OÜ (12,5 %, kontrolē Juris Savickis), SKVL Vara OÜ (10,5 %, kontrolē Ārne Sārs ar radiniekiem, kā arī Evens Tudebergs), GVA SISTEMS OÜ (10 %, kontrolē Viktors Golinskis).
2018. gada maijā ar kuģniecības uzņēmumu Tallink tika noslēgta vispārīgā vienošanās par kuģa Megastar uzpildīšanas ar sašķidrināto dabasgāzi pakalpojumiem turpmākos piecus gadus.
2018. gada oktobrī tika paziņots, ka Eesti Gaas Nīderlandes kuģubūvētājam Damen Group pasūtīja sašķidrinātās dabasgāzes bunkerēšanas kuģi ar ietilpību 6 000 m³. Tas tiks piegādāts 2020. gada septembrī.
2019. gada maijā Eesti Gaas ārējos tirgos sāka izmantot jaunu zīmolu Elenger, kas tiks ieviests Latvijā, Lietuvā un Somijā, nomainot EG Energija zīmolu. Elenger nosaukumā ir ietverta elektrība, enerģija un gāze.

Eesti Gaas Latvijā

2017. gada 10. jūlijā Latvijā tika dibināts Eesti Gaas meitas uzņēmums SIA EG Energija. Tas Latvijas klientiem veic elektrības un dabasgāzes pārdošanu.
2019. gada 13. maijā tika paziņots, ka Eesti Gaas paplašina darbību Latvijā, ienākot mazumtirdzniecības tirgū ar jaunu zīmolu Elenger.