Parakstu konkurss

Parakstu konkurss ir sacensība starp vairākiem dalībniekiem, kurā jāizdomā apraksts konkursa uzdevumā dotajam attēlam. Attēlu, kā arī noteikumus un informāciju par konkursa norisi sniedz konkursa rīkotājs.

Vispārēja informācija

Parakstu konkursa dalībnieka uzdevums ir pēc iespējas precīzāk un oriģinālāk raksturot doto attēlu, kurš sākotnēji ir bez paraksta. Konkursi var atšķirties pēc attēla veida (foto vai zīmējums), paraksta formāta (situācijas apraksts vai dialogs), kā arī vērtēšanas kritērijiem. Konkursa rīkotāja uzdevums ir minēt informāciju par atbilžu sniegšanu, kā arī citus nosacījumus, kas ir svarīgi konkursa norisei.
Parakstu konkursi galvenokārt pastāv kā izklaide un tie var tikt organizēti dažādos apstākļos (starp atsevišķiem cilvēkiem, publiskos pasākumos, masu medijos u.c.), kā arī izmantojot atšķirīgus informācijas nesējus (zīmēts attēls uz papīra, digitāls attēls, drukāts attēls preses izdevumā u.c.). Tradicionāli vispopulārākais un ierastākais parakstu konkursu rīkošanas veids ir bijusi to publicēšana avīzēs vai žurnālos, tomēr šis izklaides veids tiek izmantots arī citos iespējamos medijos, piemēram, televīzijā un pat radio.  Līdz ar moderno tehnoloģiju attīstību, ļoti populāri ir arī parakstu konkursi internetā.
Parakstu konkursi var tikt izmantoti ne tikai izklaidei, bet arī citiem mērķiem, piemēram, preses izdevuma popularizēšanai, kādas problēmas aktualizēšanai vai arī produktu reklāmai. Svarīgs parakstu konkursa mērķis ir paskatīties uz kādu objektu, notikumu vai jautājumu no neierasta skatpunkta.
Attēla paraksts, ja vien konkursa noteikumi neparedz ierobežojumus, var būt jebkādā literārās izteiksmes formā — prozā, dzejā, kā viens vārds vai vārdu spēle. Parasti konkursanta iesniegtā paraksta vērtēšanā vērā tiek ņemta oriģinalitāte un asprātība, tomēr ne vienmēr vērtējumā noteicošais ir humors. Ir pieņemts, ka attēla paraksta mērķis ir pēc iespējas izsmeļošāk raksturot attēlā redzamo situāciju, tāpēc vienlīdz svarīgs ir gan humors, gan precizitāte.
Tā kā parakstu konkurss pārstāv vārda mākslu, reti kad iespējams precīzi un objektīvi novērtēt viena paraksta pārākumu pār citiem. Līdz ar to konkursā iesniegto parakstu novērtējums parasti ir samērā subjektīvs. Dažreiz konkursa noteikumos kā nosacījums tiek iekļauts arī paraksta apjoma ierobežojums, tomēr parasti paraksts nav garāks par vienu teikumu (10 — 20 vārdiem). Izņēmuma gadījumos parakstā iespējami arī vairāki teikumi. Parasti šajos konkursos netiek pieļauta necenzētas vai aizvainojošas leksikas lietošana.
Atsevišķos parakstu konkursos uzvarētājiem tiek piešķirtas arī balvas.

Parakstu konkursu attīstība

Parakstu konkursu pirmsākumi saistāmi ar karikatūru un komiksu popularitātes pieaugumu, kā arī arvien plašāku ilustrāciju izmantošanu un fotožurnālistikas izveidošanos iespiestajos preses izdevumos 19. gadsimta beigās. Šīs jomas vieno attēla un teksta apvienošana, ko bija iespējams tiražēt un padarīt pieejamu plašai auditorijai līdz ar avīžu un žurnālu masveida iespiešanu un plašu izplatību.
Pēc pašreiz pieejamās informācijas, pirmie parakstu konkursi presē parādījās 19. gadsimta deviņdesmitajos gados ASV izdevumos (piemēram, žurnālā Life, kas iznāca no 1883. līdz 1936. gadam). 20. gadsimta sākumā vismaz ASV presē (piemēram, The San Francisco call, The Daily News, The Toledo News-Bee) parakstu konkursi jau bija samērā populāri. Šajos konkursos galvenokārt tika izmantoti zīmēti attēli un karikatūras. Lielāka fotogrāfiju izplatība parakstu konkursu uzdevumos sākās līdz ar iespiešanas kvalitātes uzlabošanos (20. gadsimta 20. — 30. gadiem).
Par parakstu konkursiem Latvijā 19. gadsimta beigās pašlaik informācijas nav. Latvijas pirmās brīvvalsts presē (piemēram, žurnālos "Svari", "Latvijas Jaunatne", „Pasaules Pasts”, "Krusta-mīkla, Šachs, Bridžs", "Dļa Vas") šie konkursi jau bija samērā iecienīti. Parakstu konkursi tika publicēti arī padomju laika izdevumos, piemēram, 60. — 80. gados avīzēs „Padomju Jaunatne” , „Komunisma uzvara” (Stučkas rajona laikraksts) un „Sports”, kā arī žurnālos "Liesma" un "Dadzis".
Kopumā, PSRS presē parakstu konkursu pirmsākumi saistāmi ar vissavienības izdevuma „Izvestija” svētdienas pielikumā „Ņeģeļa” 1960. gadu sākumā publicētajiem konkursiem. Vēlāk, 60. gadu beigās, lielu popularitāti ieguva arī avīzes „Ļiteraturnaja gazeta” parakstu konkursi, kas šajā avīzē tiek publicēti arī šobrīd. Maskavas Centrālās televīzijas izklaides raidījumā "Vokrug smeha" (1978 - 1990), kura veidotāju vidū bija avīzes "Ļiteraturnaja gazeta" izdevēji, pastāvēja rubrika "Ko tas varētu nozīmēt?", kas bija līdzīga avīzē publicētajiem parakstu konkursiem.
20. gadsimta deviņdesmitajos gados parakstu konkursi joprojām bija populāri ne tikai Latvijā, bet arī pasaulē. Latvijā līdz ar 20. gadsimta 90. gadiem pieauga gan preses izdevumu skaits, gan dažādojās arī to saturs. Izdevumu (piemēram, „Rīgas Balss”, „Lauku Avīzes”, „Bauskas Dzīves” u.c.) atpūtas un izklaides sadaļās tika publicēti parakstu konkursi.
Parakstu konkursu izplatība īpaši pieaugusi līdz ar interneta rašanos deviņdesmito gadu otrajā pusē un vēl vairāk 21.gadsimta sākumā. Internets parakstu konkursu rīkošanu un dalību tajos ir padarījis iespējamu visplašākajam interesentu lokam visā pasaulē.
Kaut gan šobrīd, iespējams, visvairāk parakstu konkursu ir tieši internetā, arī drukātajā presē parakstu konkursi joprojām pastāv un ir diezgan populāri. Pasaulē par vienu no respektablākajiem un populārākajiem uzskatāms amerikāņu žurnāla The New Yorker kopš 2005. gada rīkotais parakstu konkurss, kurā ik nedēļu piedalās vairāki tūkstoši dalībnieku. Latvijā par vienu no ilggadīgākajiem un populārākajiem uzskatāms žurnāla "Sestdiena", parakstu konkurss, kas regulāri notiek kopš 1998. gada novembra. No internetā rīkotajiem parakstu konkursiem atzīmējams raidsabiedrības BBC mājas lapā (sadaļā Magazine Monitor) publicētais iknedēļas parakstu konkurss, kas notiek kopš 2006. gada.
Parakstu konkursu nākotne atkarīga no to rīkotāju, dalībnieku un interesentu izdomas un radošiem risinājumiem, kā arī informācijas un komunikāciju tehnoloģiju turpmākās attīstības.