Kārlis Tenters

Bērnība un jaunība

Kārlis Tenters dzimis Naukšēnu pagastā "Bollēs", par bērnību un jaunību zināms maz. Pirmajā pasaules karā dienējis kādā Krievijas impērijas pulkā Rūjienas apkaimē, pēc Vācijas ofensīvas 1918. gadā atkāpjas uz Krievijas iekšzemi, kur pieslienas Baltās kustības spēkiem un 1918. gada rudenī iestājas Kolčaka armijas 12. kājnieku pulkā. 1919. gada 5. maijā Tenters pāriet jaunformēto Imantas pulkā, savukārt 1920. gada 20. februārī nonāk Troickas bataljonā, tā sastāvā viņš ar kuģi mēro ceļu no Vladivostokas uz Latviju.

Latvijas Republikas dienestā

Pēc atgriešanās Tenters stājas jaunizveidotās Latvijas Republikas dienestā un 1920. gada 15. oktobrī iestājas Latvijas kara skolas inženieru nodaļā, to beidz 1922. gada 31. augustā leitnanta pakāpē un 30. septembrī uzsāk dienestu Elektrotehniskā diviziona Telefona telegrāfu rotā. No 1923. gada 8. maija diviziona saimniecības daļas priekšnieks, savukārt no 1924. gada 29. janvāra vada Radiorotas Zemgales divīzijas radiostaciju, šajā dienestā tiek pārdēvēts par virsnieku-elektrotehniķi. 1925. gada 17. novembrī paaugstināts par virsleitnantu.
1928. gada 31. jūlijā Tenters beidz Aviācijas skolas Novērotāju lidotāju nodaļu un iegūst lidotāja-novērotāja kvalifikāciju un no 21. augusta tiek nosūtīts uz Latvijas Aviācijas pulku kā izlūku eskadriļas radiostacijas priekšnieks, 28. oktobrī tiek iecelts par pulka sakaru priekšnieku.
1931. gada 27. maijā Tenters ar virsniekvietnieku Arturu Kregeri dodas lidojumā uz Daugavpili ar lidaparātu de Havilland DH 9A Nr. 65 no 7. eskadriļas lidlauka Krustpilī, taču pārstāj darboties dzinējs un viņi ir spiesti veikt avārijas nosēšanos uz lauka netālu no Kokneses - cietušo nav, taču lidaparātam tiek nolauzts propellers un to nākas aizvilkt remontā.
1931. gada 10. augustā Tenteru ieceļ par vada komandieri un 1933. gada 17. novembrī paaugstina par kapteini-leitnantu. 1936. gada 5. maijā Tenters kļūst par Aviācijas kursu III nodaļas sakaru priekšnieks un 14. maijā tiek paaugstināts par kapteini, bet 9. oktobrī viņu apbalvo ar Triju zvaigžņu ordeņa V šķiru. 1937. gada 13. janvārī absolvē Latvijas Universitāti inženiera ķīmiķa specialitātē. 1937. gada 8. martā beidz Augstākās kara skolas speciālo nodaļu intendantūrā ar kvalifikāciju kara inženieris. 1937. gada 12. februārī tiek pārcelts uz armijas štābu.
Paralēli dienesta gaitām Tenters nodarbojas ar publicistiku gan pārtikas ķīmijas, gan aviācijas jomā, darbojas arī Latvijas Kadetu Apvienībā. Tenters ir arī aktīvs Latvijas atturībnieku kustības biedrs, viņš sniedz lekcijas par atturības tēmu arī armijas daļās, bet 1930. gadā 29. martā viņš piedalās Latvijas pretalkohola biedrības konferencē un ir viens no Pretkrogu līgas dibinātājiem.
1939. gada 3. jūlijā Tenters saņem savu pēdējo paaugstinājumu - viņš iegūst pulkveža-leitnanta dienesta pakāpi un 16. jūlijā tiek iecelts par armijas štāba vecāko inženieri, sakarā ar šo paaugstinājumu viņu audiencē pieņem kara ministrs Jānis Balodis.

Pēc Latvijas okupācijas

Latvijas okupāciju Tenters sagaida slimnīcas palātā, viņš ticis hospitalizēts 1940. gada 13. jūnijā, vēlāk viņš līdz ar visu Latvijas armijas štābu nonāk 24. teritoriālā korpusa rindās kā saimniecības daļas priekšnieks.
1941. gada jūnijā Tenters ierodas uz mācībām Litenē, tur 14. jūnijā 09:00 Litenes pili, kurā atrodas štābs, ielenc rota sarkanarmiešu ar divu tanku atbalstu. Kad štāba virsnieki ir sapulcējušies zālē pusdienām, sarkanarmijas poļitruks pulkvedis Vesjolkins aizslēdz telpas durvis un uzsāk klātesošo virsnieku pratināšanu, lai pārbaudītu lojalitāti padomju varai - Tenteru līdz ar septiņiem citiem virsniekiem apcietina un 18. jūnijā nosūta uz Gulbeni, pēc tam tālāk preču vagonos uz darba nometnēm PSRS ziemeļos.
Pulkvedis-leitnants Kārlis Tenters mirst 1943. gada 5. janvārī Noriļskā.