Latvijas finanšu un pārvaldes krīze (2008—2010)

Parex bankas nacionalizācija

2008. gada 10. novembrī Latvijas valdība parakstīja līgumu par "Parex bankas" nacionalizāciju, nododot 51% no bankas akcijām valstij piederošajai "Hipotēku un Zemes Bankai", bet pārējie akcionāri piekrita ieķīlāt savas akcijas, finanšu līdzekļus un nekustamos īpašumus par 14 miljoniem latu. Līdz 11. decembrim valsts "Parex bankā" kopumā jau bija ieguldījusi 406 526 000 latu un pārņēmusi 84,83% "Parex bankas" akciju, bet 23. decembrī valdība paziņoja, ka bankā ieguldīs papildus 287 miljonus eiro (200,7 miljonus latu), kas paredzēti eiro denominēto valsts iekšējā aizņēmuma vērtspapīru iegādei.

Valdības nomaiņa (2009)

2009. gada 20. februārī ministru prezidents Ivars Godmanis valsts prezidentam iesniedza demisijas rakstu un valsts prezidents to pieņēma. Pēc konsultācijām ar politiskajām partijām, 26. februārī valsts prezidents aicināja Valdi Dombrovski sastādīt jauno Ministru kabinetu, kuru Saeima apstiprināja 12. martā. Jauno valdību veidoja partija “Jaunais laiks”, Tautas partija, Zaļo un Zemnieku savienība, “Pilsoniskā savienība” un apvienība “Tēvzemei un Brīvībai”/LNNK, kurām kopā Saeimā bija 64 balsis. Finanšu ministra amatā Saeima apstiprināja ekspremjeru Einaru Repši.

Starptautiskais atbalsts

2008. gada 19. decembrī Eiropas Komisija, Starptautiskais valūtas fonds, Pasaules Banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka un vairākas Eiropas Savienības dalībvalstis (Zviedrija, Dānija, Somija, Čehija, Polija un Igaunija) un Norvēģija vienojās par finanšu atbalsta sniegšanu Latvijai 7,5 miljardu eiro (5,27 miljardu latu) apmērā. 2008. gada 29. decembrī Latvijas Valsts kase saņēma pirmo aizdevumu 589,57 miljonu eiro apmērā (414,35 miljoni latu) un šis aizdevums bija jāsāk atmaksāt 2012. gada februārī.
2008. gada 23. decembrī Eiropas Komisija apstiprināja valdības izstrādāto Latvijas banku sešu mēnešu atbalsta shēmu, kas paredz atbalstu maksātspējīgajām bankām garantiju vai, ārkārtējos gadījumos, kontrolpaketes pārņemšanas veidā, nepārsniedzot 10% no iekšzemes kopprodukta. Tajā pat dienā Starptautiskā valūtas fonda valde apstiprināja 19. decembra starptautisko vienošanos par finanšu atbalsta sniegšanu Latvijai līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim.

Bezdarbs

Ekonomiskās krīzes apstākļos Latvijā bezdarba līmenis palielinājās no 5% 2008. gada janvārī, līdz 16,6%  2010. gada decembrī. Savukārt darba meklētāju skaits pieauga no 79 tūkstošiem 2008. gada janvārī, līdz 210 tūkstošiem 2010. gada decembrī, neskatoties uz to, ka faktiskais bezdarbs bija lielāks. Tātad šajā laika periodā darbu zaudēja vairāk nekā 160 tūkstoši ekonomiski aktīvu, darbspējīgu iedzīvotāju.

Simtlatnieki

Par 100 latniekiem krīzes laikā sāka dēvēt cilvēkus, kas tika iesaistīti pašvaldību darbā par 100 latu stipendiju (no kuras netika maksāti nodokļi un sociālās apdrošināšanas izmaksas). Šis programmas mērķis bija nodrošināt ar iztikas līdzekļiem cilvēkus, kas bija spējīgi strādāt fizisku darbu un atradās ilglaicīgos darba meklējumos un/vai nesaņēma bezdarbnieku pabalstu. 
Neskatoties uz to, ka šīs programmas organizētājs bija Labklājības ministrija, bet darbinieki tika piesaistīti pašvaldību darbam, lielākais programmas finansētājs bija ESF, kas programmas īstenošanai 2009.-2010. gadā piešķīra 24 miljonus latu.
100 latnieki, lielākoties tiek piesaistīti šādos darbos: teritorijas labiekārtošanā; sabiedrisko ēku remontdarbos; pašvaldības meža atjaunošana, sakārtošana; pašvaldības ceļu apkopšanas darbi; darbi sociālā jomā; utt.
Neskatoties uz to, ka programmas darbība bija paredzēta no 2009. gada līdz 2010. gada beigām, tika pieņemts lēmums programmas norisi turpināt.

Krīzes pārvarēšana

Līdz 2011. gada vidum Latvija no plānotā starptautiskā aizdevuma saņēma 4,4 miljardus eiro, no kuriem ~49% tika izlietoti valsts budžeta deficīta un valsts budžeta aizdevuma finansēšanai, 38,5% valsts parāda atmaksai, ~10% finanšu sektora stabilizācijai, bet 2,5% Parex bankas maksātnespējas novēršanai.
2010. gadā Latvijas preču eksports pieauga par 30% un eksporta kopapjoms pārsniedza pirmskrīzes līmeni. Tādējādi 2010. gada otrajā pusē Latvijā atjaunojās ekonomikas izaugsme.