Fazāns

Izplatība savvaļā

Fazāna dabīgais izplatības areāls ir Āzijas centrālie un dienvidaustrumu reģioni, kā arī salīdzinoši nelielās Eiropas dienvidaustrumu teritorijas - Grieķija, Bulgārija un Kaukāzs. Mūsdienās ārpus vēsturiskā izplatības areāla kā medību putns tas introducēts daudzviet Eiropā, Amerikā un Austrālijā. Latvijā fazānu introdukcijas mēģinājumi savvaļā beigušies nesekmīgi - populācija Latvijas dabā nespēj iedzīvoties, jo nespēj pārdzīvot bargās ziemās.

Izskats

Fazānam piemīt izteikts dzimumu dimorfisms - tēviņi ir nedaudz lielāki, tiem ir slaida, gara aste, kas nereti veido pusi no putna garuma, un to spalvu krāsa ir koša, ar metālisku spīdumu. Turklāt tēviņa apspalvojuma krāsa var būt ļoti dažāda, sākot ar gandrīz baltu un beidzot ar melnu. Krāsu dažādība iegūta, krustojot savā starpā dažādās pasugas, kā arī krustojot parasto fazānu ar raibo fazānu. Tipiskākais parastā fazāna apspalvojums ir zeltaini ruds ķermenis ar punktveida brūnu, tumši zaļu, violetu un baltu raibumojumu, tumša, zili-zaļa galva, neliels cekuls un koši sarkana sekste. Ap acīm spalvas neaug, un ir redzama sarkanā āda. Daudzām pasugām ap kaklu ir šaurs, balts gredzens. Nominālpasugai P. c. colchicus un vēl dažām citām baltā gredzena ap kaklu nav. Acis tēviņam ir koši dzeltenas.
Mātītes apspalvojums ir neuzkrītošs un maskējošs, tā pelēkbrūni raibumotā krāsa izcili maskē perējošo mātīti ligzdā uz zemes. Arī aste tai ir uz pusi īsāka nekā tēviņam. Jaunie putni izskatās līdzīgi mātītei. Tipisko tēviņa apspalvojumu jaunie putni sāk pamazām iegūt apmēram 10 nedēļu vecumā.
Pieauguša fazāna tēviņa garums ar visu asti ir 80—90 cm, astes garums 42–54 cm, mātītes ķermeņa garums ar asti ir apmēram 60 cm, aste 29–31 cm. Fazāni sver 0,5–3 kg, tēviņu vidējais svars 1,2 kg, mātītes 0,9 kg.

Uzvedība

Parastais fazāns savu dzīvi galvenokārt pavada uz zemes, briesmu gadījumā tas parasti glābjas, ātri skrienot. Lido fazāns reti, bet nepieciešamības gadījumā spēj attīstīt samērā lielu ātrumu. Īsos pārlidojumos tā ātrums ir 43–60 km/h, bet briesmu gadījumā fazāns spēj būt patiess sprinteris, sasniedzot 95 km/h. Lai arī visa diena paiet, skraidot pa zemi un meklējot barību, naktīs tas mēdz uzlidot koku zaros, kur apmetas nakšņot. Dzīves vietai izvēlas biezus krūmājus un mežus, kas aizauguši ar pamežu, garu zāli un kas atrodas tuvu ūdens tilpnēm. Ligzdošanas laikā fazāns ir teritoriāls, bet ārpus vairošanās sezonas tas ir sabiedrisks putns un veido lielus barus, kas kopīgi barojas un nakšņo.

Barošanās

Fazāns ir visēdājs un barojas gan ar kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem, gan ar nelieliem mugurkaulniekiem, piemēram, čūskām, ķirzakām, maziem zīdītājiem un putniem, gan ar augļiem, sēklām un augu lapām.

Ligzdošana

Pārošanas rituāls fazāniem ir sarežģīts. Katram tēviņam ir sava teritorija, kuru tas apsargā un, ja iemaldās cits tēviņš, notiek niknas cīņas. Tēviņš izveido harēmu, kurā ir līdz 18 mātītēm. Mātītes pirms uzsāk perēšanu kopīgi ar tēviņu tā teritorijā barojas apmēram 6 nedēļas, lai uzkrātu tauku rezerves un sagatavotos ilgstošam perēšanas periodam. Tēviņš izrāda uzmanību katrai savai mātītei, skraidot tai apkārt ar izplestiem un zemu nolaistiem spārniem, izceltu asti un seksti. Ligzda tiek būvēta uz zemes seklā iedobē, būvniecībai izmantojot smalkus zariņus, sausu zāli un saknītes. Vienā perējumā ir aptuveni 8—15 olas. Līdzko mātītes sāk perēt, tēviņš pārstāj tām pievērst uzmanību. Inkubācijas periods ilgst ir 22—25 dienas. Perē tikai mātītes un vienā sezonā ir tikai viens perējums. Mazuļi ir ligzdbēgļi un pēc izšķilšanās tie pamet ligzdu. Pirmajās 2 nedēļās tie barojas tikai ar kukaiņiem. Īsus pārlidojumus jaunie putni spēj veikt jau 12—14 dienu vecumā, bet pieauguša putna apspalvojums tiem izaug 8—11 nedēļu vecumā.