Valdis Zatlers

Biogrāfija

V. Zatlers ir dzimis 1955. gada 22. martā Rīgā. No 1962. līdz 1973. gadam viņš mācījās Rīgas 50. vidusskolā, pēc kuras beigšanas laikā no 1973. līdz 1979. gadam studēja medicīnu Rīgas Medicīnas institūtā.
No 1979. līdz 1985. gadam V. Zatlers strādāja par traumatologu ortopēdu Rīgas 2. slimnīcā un 1985. gadā kļuva par Rīgas 2. slimnīcas Traumatoloģijas nodaļas vadītāju, šajā amatā viņš darbojās līdz 1994. gadam. 1986. gadā, laika posmā no maija līdz jūnijam, viņš kā medicīniskā dienesta virsnieks tika nosūtīts uz Ukrainu, lai piedalītos Černobiļas AES katastrofas likvidācijas darbos. No 1988. līdz 1989. gadam V. Zatlers bija Latvijas ārstu biedrības atjaunošanas grupas aktīvists un vēlāk šīs biedrības domes loceklis. 1990. gadā dibināja Latvijas artroskopijas asociāciju, līdz 1993. gadam bija arī tās prezidents. No 1990. līdz 1991. gadam V. Zatlers 6 mēnešus papildināja zināšanas ortopēdijā Jēlas universitātē un Sirakjūsas universitātē ASV, pēc atgriešanās Latvijā viņš sekmīgi ieviesa klīniskajā praksē locītavu slimību diagnostiku un ārstēšanu ar artroskopijas metodēm.
No 1994. līdz kļūšanai par Valsts prezidentu 2007. gadā V. Zatlers vadīja Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcu, būdams tās direktors, no 2004. gada arī valdes priekšsēdētājs. Līdztekus viņš no 2003. līdz 2008. gadam vadīja Latvijas Traumatologu ortopēdu asociāciju.
2003. gadā V. Zatleru tā laika veselības ministrs Āris Auders uz laiku atstādināja no slimnīcas vadītāja amata par iespējamām nelikumībām iepirkumos un neatļautu maksājumu pieprasīšanas no pacientiem, bet vēlāk viņš tika amatā atjaunots.

Politiskā darbība līdz prezidentūrai

Padomju gados V. Zatlers nebija PSKP biedrs. Trešās atmodas laikā viņš aktīvi iesaistījās Latvijas Tautas frontē, no 1988. līdz 1989. gadam bija tās Domes loceklis. Vēlāk politikā nav darbojies līdz ievēlēšanai par Valsts prezidentu. 1998. gadā, kad Andris Šķēle dibināja Tautas partiju, V. Zatlers izteica tai atbalstu, tomēr partijā neiestājās.

Latvijas Valsts prezidentūra

2007. gada 22. maijā Saeimas valdošā koalīcija (Tautas partija, ZZS, LPP/LC un TB/LNNK), nespējot vienoties par viena partejiska Valsts prezidenta amata kandidāta atbalstīšanu, amatam izvirzīja V. Zatleru. Partiju pārstāvju tikšanās, kurā tika izlemts par vienotu prezidenta amata kandidātu pēc ZZS pārstāvja Viestura Silenieka iniciatīvas notika neparastā vietā — Rīgas Zooloģiskajā dārzā —, kas pēc V. Zatlera ievēlēšanas izraisīja neizpratni sabiedrībā.
Jau pirms ievēlēšanas par prezidentu plašu rezonansi izpelnījās V. Zatlera izteikumi par to, ka viņš kā ārsts ir pieņēmis nedeklarētas pateicības dāvanas. Viņa oponenti izteica arī bažas par to, ka V. Zatlers nebūs pietiekami neatkarīgs prezidents, jo viņam esot pārāk ciešas attiecības ar valdošo koalīciju, īpaši Tautas partiju.
31. maijā norisinājās prezidenta vēlēšanas. Tajās V. Zatlers tika ievēlēts par 7. Latvijas Valsts prezidentu, iegūstot 58 balsis un apsteidzot savu konkurentu, Saeimas opozīcijas izvirzīto Aivaru Endziņu, kurš ieguva 39 balsis. 8. jūlijā V. Zatlers nodeva zvērestu Saeimai, oficiāli kļūstot par Latvijas Valsts prezidentu.
2011. gada 28. maijā, dažas dienas pirms prezidenta vēlēšanām, V. Zatlers tiešraides uzrunā tautai Latvijas Televīzijā un Radio paziņoja, ka 10. Saeima (pēc balsojuma, ar kuru liedza veikt kriminālprocesā plānoto kratīšanu deputāta Aināra Šlesera dzīvesvietā) ir zaudējusi uzticību, un ierosināja referendumu par Saeimas atlaišanu. Runā Valsts prezidents brīdināja par demokrātiskās pārvaldes nopietnu apdraudējumu valstī un oligarhu pieaugošo ietekmi uz lēmumu pieņemšanu Saeimā, netieši norādot uz trīs tā dēvēto "oligarhu" (Aivara Lemberga, Andra Šķēles un A. Šlesera) nozīmīgo ietekmi uz politikas un ekonomikas norisēm valstī. V. Zatlers ir pirmais Latvijas Valsts prezidents, kurš izmantojis iespēju ierosināt Saeimas atlaišanu.
2. jūnijā notika Valsts prezidenta vēlēšanas. Saeimas balsojumā V. Zatlers netika pārvēlēts amatā, kļūstot par pirmo prezidentu atjaunotās Latvijas vēsturē, kas nesaņem atbalstu atkārtotam termiņam. Pēc uzvaras vēlēšanu otrajā kārtā par Valsts prezidentu kļuva Saeimas deputāts no Zaļo un Zemnieku savienības Andris Bērziņš, kurš amatā stājās 8. jūlijā — nākamajā dienā pēc V. Zatlera termiņa beigām.

Politiskā darbība pēc prezidentūras

2011. gada 9. jūlijā, nākamajā dienā pēc jaunā prezidenta stāšanās amatā, V. Zatlers sasauca preses konferenci, kurā paziņoja par Zatlera Reformu partijas dibināšanu. Partijas dibināšanas kongress notika 23. jūlijā — dienā, kad notika referendums par 10. Saeimas atlaišanu. Saeimas ārkārtas velēšanās V. Zatlers tika ievēlēts 11. Saeimā, kur kandidēja uz Saeimas priekšsēdētāja amatu, bet aizklātā balsošanā neieguva nepieciešamo deputātu atbalstu, lai gan koalīcija bija vienojusies par atbalstu kandidātam.
2013. gada jūlijā V. Zatlers atkāpās no Reformu partijas valdes priekšsēdētāja amata (to ieņēma Edmunds Demiters), bet oktobrī arī no domes priekšsēdētāja amata (to ieņēma Jānis Vilnītis).

Privātā dzīve

V. Zatlers ir precējies ar Lilitu Zatleri un viņiem ir kopīgs dēls Kārlis Zatlers. V. Zatleram ir arī divi bērni no pirmās laulības ar Elitu Zatleri (Gustavs Zatlers un Felicita Zatlere-Kotāne), bet L. Zatlerei — meita no pirmās laulības Agnese Mangule.
2012. gada vasarā V. Zatleram veica prostatas vēža operāciju, slimība bija iemesls viņa mazāk aktīvai dalībai politikā šai laikā.