Ilūkstes apriņķis

Ģeogrāfija un iedzīvotāji

Ilūkstes apriņķis aizņēma Augšzemes augstienes Latvijas daļu starp Daugavas upi ziemeļos un Lietuvas un Polijas (no 1939. gada PSRS) robežu dienvidos. Ģeomorfoloģiski atšķiramas trīs joslas — augstiene visgarām valsts robežai ar aptuveni 200 ezeriem (lielākie Sventas, Ilzes, Medumu), Daugavas senlejas nogāze ar straujām upītēm šaurās gravās un Daugavas ielejas līdzenums. 
Apriņķa iedzīvotāju blīvums (24 uz km²) 1930. gadā bija nedaudz zem tālaika Latvijas vidējā (29 km²). Latvieši veidoja 52% no iedzīvotāju kopskaita, krievi 18%, poļi 11%, baltkrievi 9%, lietuvieši 6%, ebreji 2%. Vairums iedzīvotāju piederēja Romas katoļu baznīcai 56%, bet vecticībai 17%, luterticībai 9%, pareizticībai 6% un jūdaismam 2%. 
Apriņķis atradās Sēlijas kultūrvēsturiskajā novadā. Ilūkstes apriņķa ziemeļrietumu daļā līdz pat Lašu, Pilskalnes un Sventes pagastam (tos ieskaitot) vairums iedzīvotāju bija latvieši. Toties apriņķa dienvidaustrumu daļā iedzīvotāju etniskais sastāvs bija stipri jaukts, jo atradās latviešu, lietuviešu un baltkrievu gadsimtiem ilgas mijiedarbības zonā. Vācu muižnieku un luterāņu mācītāju ietekmē te kopš 16. gadsimta pakāpeniski izplatījusies luterāņu ticība, bet pēc 17. gadsimta poliski runājošo muižnieku un garīdznieku ietekmē daļa vietējo iedzīvotāju pārpoļojušies un pārgājuši katoļu ticībā. 17. gadsimta karu un juku laikos šeit no Krievijas caristes ieceļoja vajātie vecticībnieki, bet no Polijas-Lietuvas kopvalsts ieceļoja ebreji. Visbeidzot pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes pievienošanas Krievijas impērijai 19. gadsimtā arī pareizticīgie krievi. 
Visi šie etniskie elementi Ilūkstes apriņķa austrumu daļā sajaukušies raibā juceklī un gandrīz visur nevienam nav absolūta vairākuma. Tā ap 1930. gadu baltkrievu iedzīvotāju visvairāk bija Kaplavas (Bornes) pagastā (53%), bet vismazāk Raudas (Stelles) pagastā (tikai 1%), krievu visvairāk Skrudalienas pagastā (48%), vismazāk Kaplavas pagastā (9%), poļu visvairāk Kurcuma pagastā (32%), vismazāk Silenes (Borovkas) pagastā (3%). Latviešu visvairāk bija Raudas pagastā (31%), bet vismazāk Laucesas (Kalkūnes) pagastā (11%). Nacionālā pašapziņa šejienes iedzīvotājiem bija vāji attīstīta un izglītības līmenis (lasīšanas prasme) apriņķī bija vidēji zemāks (72%) nekā citās Sēlijas daļās.

Latvijas Republikas sastāvā

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada sākumā apriņķi ieņēma lielinieku karaspēks, 1919. gada vasarā to atbrīvoja Lietuvas armija kopā ar  Augškurzemes partizānu pulku. Lietuvas valdība pieprasīja pievienot Lietuvai tās armijas ieņemtos Ilūkstes apriņķa rietumdaļas pagastus (Bebrenes, Dvietes, Gārsenes, Kurcuma, Lašu, Pilskalnes, Prodes, Rubenes, Stelles, Susējas un Sventes pagastus).
1919. gada oktobrī 3. Jelgavas kājnieku pulka 1. bataljons pie Viesītes (tolaik — Eķengrāves) un pie Biržiem, bet novembrī pie Jaunjelgavas un Daudzevas atsita Rietumkrievijas armijas uzbrukumu.
Padomju—poļu kara laikā Polijas armija 1919. gada beigās ieņēma Grīvas pilsētu un sešus apriņķa austrumdaļas pagastus (Bornes,Borovkas (Ezernes), Demenes, Kalkūnu, Salonajas un Skrudalienas pagastus), kas tika administratīvi iekļauti tolaik Polijai piederošajā Braslavas apriņķī. Pēc poļu karaspēka atkāpšanās 1920. gada vasarā šo teritoriju ieņēma Latvijas armija, bet pēc Latvijas-Lietuvas robežas novilkšanas 1920. gada oktobrī arī Lietuvas armija bija spiesta atstāt ieņemtos Ilūkstes apriņķa pagastus.
1921. gadā no Lietuvas pievienots Aknīstes (Oknistes) pagasts, kas pirms kara piederēja pie Kauņas guberņas Novoaleksandrovskas apriņķa.
1925. gadā mainīti pagastu nosaukumi: Bornes pagasts pārdēvēts par Kaplavas, Borovkas par Silenes, Kalkūnes par Laucesas, Salonajas par Salienas un Stelles par Raudas pagastu.
Ilūkstes apriņķis bija 2242,7 km² liels un robežojās ar Jēkabpils apriņķi un Daugavpils apriņķi, kā arī Poliju un Lietuvu. Lielākās apdzīvotas vietas Ilūkstes apriņķī bija Ilūkste, Grīva, Subate, Aknīste un Skrudaliena.

Latvijas PSR sastāvā

1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Ilūkstes apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Aknīstes, Grīvas un Ilūkstes rajonos.