Novuss

Novuss ir biljardam līdzīga spēle, ko spēlē uz speciāliem novusa galdiem, ar kiju izdarot sitienus pa ripveida koka kauliņiem, kuru vidū ir caurums. Spēlei nepieciešams līdzens koka galds kvadrāta formā ar barjeru. Iekšējās (spēlējamās) virsmas izmēri ir 1x1 metrs ar apaļiem caurumiem visos stūros.
Novuss ir latviešu nacionālais sporta veids. Novusa galda izmēri, spēles nosaukums un spēlēšanas noteikumi radīti Latvijā, kur uz novusa galdiem tiek spēlēts jau kopš 1927. gada. Spēles noteikumi izstrādāti 1930. gadu sākumā. 1932. gada 15. — 17. aprīlī norisinājušās arī pirmās Latvijas novusa meistarsacīkstes.

Vēsture

1920. gadu beigās Latvijā parādījās novusa galdiem līdzīgi spēles galdi. Tā kā jūrnieki brīvajos brīžos uz kuģiem, kas atradās jūrā, nevarēja spēlēt biljardu, kāds kuģu namdaris no akciju sabiedrības „Faulbaums” pēc biljarda galda līdzības izgatavojis vienu no pirmajiem novusa galdiem Latvijā. Tāpēc tas ap 1927. gadu sāka izplatīties tieši ostas pilsētās — Ventspilī, Liepājā un Rīgā. Arī spēles nosaukums — novuss norāda uz tās salīdzinoši nelielo vecumu.
Spēles galdi, kas ir līdzīgi novusa galdiem, esot bijuši arī Somijā, Norvēģijā, Zviedrijā, Polijā, un citur. Tādēļ pastāv iespēja, ka līdzīgi galdi parādījās Latvijā dažādās vietās vienlaicīgi, par ko norāda ziņas, kuras sniedz latviešu izcelsmes sporta novusa entuziasti A. Kandrovičs un P. Tjutenikovs. Ziemeļamerikas latviešu novusa savienības vadītājs — Aleksandrs Kandrovičs grāmatā „Novuss” min, ka spēles koncepciju, iespējams, ieviesis Levenšteins no Igaunijas.
Pēc ziņām, kas atrodamas Latvijas Nacionālās Bibliotēkas arhīvos, tā laika Latvijas sporta laikrakstā „Sporta Pasaule” pieminēts, ka galda ieviesējs Latvijā ir rīdzinieks Malkins, kurš pēc tam pārcēlies dzīvot pa daļai Igaunijā, pa daļai Lietuvā.
1932. g. novembrī Rīgā tika izdota brošūra ar novusa spēles noteikumiem, kurus sastādījis rīdzinieks P. Tjutenikovs. Tur minēts, ka miniatūrbiljarda spēle uz novusa galdiem jau vairāk kā piecus gadus tiek spēlēta Latvijā ar lielu piekrišanu.
Oficiālas novusa sacīkstes Latvijā notika jau kopš 1930 gada un tās Rīgā un Jelgavā organizēja „Latvijas Valsts Karoga Apvienība”.
Pirmajās Latvijas meistarsacīkstēs 1932. g. aprīlī uzvarēja Alberts Ramiņš, kurš piedalījies arī 1931. gada meistarsacīkstēs Jelgavā.
Igaunijā attīstījās līdzīga spēle uz savādāka galda, ko sauc par „Koroona” galdu. Tomēr Latvijā novuss attīstījās daudz straujāk, nekā Igaunijā, Lietuvā, un citur. Tjutenikovs savā brošurā atzīmē, ka Novusa galda konfigurācija un izmēri ir daudzu praktisku mēģinājumu rezultāts.
20. gadsimta 30. gados Latvijā tika darināti pasaulē slaveni radioaparāti, fotoaparāti, auto, un pat lidmašīnas. Strādnieku vidū spēle uz novusa galdiem bija sevišķi iecienīta. To veicināja arī ciešie sakari starp Baltijas valstu sportistiem.
Līdz 1940. g. un Otrajam pasaules karam Latvijā norisinājās ļoti daudzas individuālās un komandu meistarsacīkstes novusā.
Pēc kara novuss pamazām atgriezās Latvijā un 1963. gada 6. decembrī tika nodibināta Latvijas Novusa federācija, par vadītāju ievēlot Jāni Piebalgu. Sākot ar 1964. gadu, tika organizēti Latvijas individuālie čempionāti un ar 1966. gadu, komandu čempionāti. 1980. gadu vidu Latvijā, pēc republikas FKSK uzskaites datiem, ar novusu nodarbojās vairāk kā 55 000 novusistu. Notika daudz novusa turnīru, kausu izcīņas un pilsētu sacensības.
Ārpus Latvijas 1973. gadā Čikāgā (ASV) tika dibināta jaunu novusa organizācija „Ziemeļu Amērikas latviešu novusa savienība” (vadītājs Aleksandrs Kandrovičs). Katru gadu Toronto (Kanādā) notika ASV un Kanādas vienību sacensības.
Mūsdienās novusu spēlē arī ASV, Kanādā, Austrālijā, Krievijā, Anglijā, Gruzijā, Vācijā, Izraēlā, Somijā.
Vācijā labdarības organizācijas „Kindergesundheit-grenzenlos-Fonds” dibinātāji nolēma ne tikai iekļaut novusu 1. Baltijas bērnu olimpiādes programmā, kura norisinājās 2006 gadā Ķelnē, bet organizēja arī Vācijā pirmo starptautisko novusa turnīru.