Oktobra klimats Latvijā

Temperatūra

Mēneša vidējā maksimālā gaisa temperatūra ir no 8 līdz 11 grādiem. Līdz šim reģistrētā absolūti maksimālā gaisa temperatūra ir no 21 līdz 25 grādiem un ir uzstādīta galvenokārt 1966. un 1981. gados. Lai gan mēneša vidējā minimālā gaisa temperatūra ir +2, +6 grādi, sals oktobrī jau var būt visai intensīvs. Līdz šim reģistrētā absolūti minimālā gaisa temperatūra ir no −6, −10 grādiem Baltijas jūras piekrastē līdz −16 grādiem Vidzemes augstienē (Zosēnos) un ir uzstādīta gan pagājušā gadsimta dažādos gados (1912., 1956., 1979., 1988. un citos gados), gan 2002. gadā, kad 21. un 22. oktobrī Baltijas jūras piekrastē gaisa temperatūra noslīdēja līdz −10, bet Vidzemes augstienē līdz −16 grādiem.

Nokrišņi

Oktobrī vidēji 15—18 dienās ar nokrišņiem to vidējā mēneša summa ir 66 mm. Valsts robežās mēneša nokrišņu daudzums svārstās no 50–60 mm Zemgalē, Latgalē un Vidzemes austrumu daļā līdz 75–95 mm Kurzemes un Vidzemes rietumu rajonos — augstieņu rietumu nogāzēs. Ar nokrišņiem visbagātākais oktobris kopumā Latvijā ir bijis 1974. un 1997. gados, tad mēneša nokrišņu daudzums vidēji Valstī bija 138–142 mm. Līdz šim vislielākais oktobra mēneša nokrišņu daudzums Latvijas rietumu rajonos ir reģistrēts 1974. gadā Tukuma rajona Slampes pagastā — 211 mm, kā arī 1905. gadā Liepājā un 1980. gadā Aizputē — 206 mm. Latvijas centrālajā daļā vislielākais nokrišņu daudzums oktobrī ir bijis 1999. gadā Jelgavas rajona Līvbērzes pagastā — 244 mm. Arī Vidzemē oktobra vislielākais nokrišņu daudzums ir bijis virs 200 mm — 1952. gadā Madonā — 206 mm, bet Latgalē oktobra vislielākais nokrišņu daudzums bija 176 mm — 1974. gadā Jēkabpilī. Vismazāk nokrišņu oktobrī kopumā Latvijā ir bijis 2015., 1951., 1979., 1987. un 1953. gados, tad mēneša nokrišņu daudzums vidēji Valstī bija tikai 12–25 mm un daudzviet mēneša nokrišņu daudzums bija zem 10 mm.
Oktobrī dienā ar nokrišņiem to daudzums vidēji ir 3–5 mm. Līdz šim vislielākais diennakts nokrišņu daudzums ir reģistrēts 2014. gada 14. oktobrī Dobelē — 74 mm (iepriekš 1956. gada 7. oktobrī Tukuma rajona Slampes pagastā — 63 mm).

Vējš

Oktobrī Latvijā vējš pārsvarā pūš no dienvidrietumiem. Mēneša vidējais vēja ātrums sauszemes teritorijā ir 3—4, jūras piekrastē 4–6 m/s. Pašā Baltijas jūras piekrastē katru gadu oktobrī vēja ātrums (10 minūtēs vidējā vēja ātruma vērtība) var sasniegt mēreni stipra vēja spēku (8,0—10,7 m/s), vidēji reizi 10—15 gados var tikt novērotas vētras (20,8—24,4 m/s), bet aptuveni reizi 100 gados vēja ātrums var sasniegt ļoti stipras vētras spēku (28,5—32,6 m/s). Līdz šim vislielākais Latvijā oktobrī reģistrētais vēja ātrums ir un 30 m/s (1967. gada 18. oktobrī Ventspilī un Liepājā). Pēc novērojumu staciju datiem līdz šim vislielākās vēja brāzmas ir bijušas 48 m/s (1967. gada 18. oktobrī Liepājā) — tās ir bijušas pašas stiprākās līdz šim Latvijā reģistrētās vēja brāzmas ne tikai oktobrī, bet arī visā gadā. 1967. gada 18. oktobrī 40 m/s stipras vēja brāzmas tika atzīmētas arī Bauskā, Rucavā un Viļānos.

Sniega sega

Oktobra pirmajā pusē visos Latvijas reģionos jau var novērot pirmās sniega segas izveidošanos. Parasti tā ir īslaicīga — no atsevišķām dienām līdz pāris nedēļām, bet sniega segas biezums atsevišķās dienās un vietās var sasniegt 20—30 un pat vairāk centimetrus. Visbiezākā oktobrī sniega sega — 39 cm — reģistrēta 2003. gada 27. oktobrī Rīgā. Tā uzsniga vienas diennakts laikā un tikpat ātri, divu diennakšu laikā, izkusa. Atsevišķos aukstos rudeņos oktobra beigās var izveidoties pat pastāvīga sniega sega (1992. gada 23. oktobrī Alūksnē).

Citas parādības

Migla oktobrī piekrastes rajonos ir vidēji 2—4, kontinentālajā daļā 4—8 reizes mēnesī, atsevišķos gados Vidzemes un Alūksnes augstieņu rajonos sasniedzot 17—19 dienas mēnesī. Arvien retāk iespējams pērkona negaiss — tikai atsevišķos gados līdz 1—4 dienām mēnesī. Toties biežākas ir ziemai raksturīgas atmosfēras parādības kā putenis, sarma, apledojums un slapja sniega nogulums. Atsevišķos gados Latvijas austrumu daļā putenis var būt līdz pat 3—5 reizēm mēnesī. Apledojums visbiežāk ir Alūksnē — vidēji reizi divos gados, bet maksimāli līdz pat 7 reizēm mēnesī. Atsevišķos gados līdz pat 5 dienām mēnesī apledojums ir novērots Rīgā, Skrīveros un Zosēnos.