Tīrasiņu zirgs

Pielietojums

Galvenais tīrasiņu zirgu pielietojums ir ātruma sacīkstes, bet to lieto arī konkūrā, kombinētās disciplīnās, iejādē, polo sacīkstēs un lapsu medībās. Tos bieži krusto ar citām šķirnēm, lai veidotu jaunas šķirnes vai lai uzlabotu esošās. Tīrasinis pēcnācējiem dod savai šķirnei tik raksturīgo ātrumu un temperamentu. Tīrasiņu zirgs ir ietekmējis tādu šķirņu izveidi kā kvarterzirgs (angliski - Quarter Horse), angloarābu zirgs un citas. Arī Latvijas zirgu šķirnes uzlabošanai ir lietoti tīrasiņu šķirnes zirgi. Viens no Latvijas zirgu sporta līnijas ciltstēviem ir tīrasiņu zirgs Darlings.
Tīrasiņu zirgu lielais ātrums un spēja maksimāli atdoties ātrumam rezultējas ļoti augstos rādītājos traumu statistikā. Zirgiem pārmērīgo slodžu dēļ ir dažādas veselības problēmas, kā, piemēram, viegli asiņojošas plaušas, zema dzimtspēja, ļoti mazas sirdis, un mazas pēdas, salīdzinot ar lielo augumu un masu, kas ir jābalsta. Nevienai šķirnei nav tik daudz nāves gadījumu sacīkšu laikā kā tīrasiņu zirgiem. Anglijas zirgu audzētāji analizē tīrasiņu šķirnes problēmas un cenšas tās atrisināt, turpinot pilnveidot šķirni.

Izskats

Tīrasiņu šķirnes zirga augstums skaustā ir 1,57—1,73 m, vidējais tipiskais augstums — 1,63 m. Visbiežāk tie ir bēri, tumši bēri, rudi, melni un sirmi. ASV ir sastopami arī retākas krāsas zirgi, kā palsi un salni. Ļoti reti ir balti tīrasiņu zirgi. Uz sejas un uz kājām zem ceļgala var būt baltas zīmes. Baltas zīmes nekad nebūs uz ķermeņa. Tīrasiņu šķirnei nav tādas krāsas kā dārka un lāsumaina. Labam tīrasiņu šķirnes zirgam ir garš kakls, skaista un smalka galva, augstas lāpstiņas, kas ir augstākas par krustiem, platas krūtis un krusti, īsa mugura, slaids augums un garas kājas.

Vēsture

Tiek uzskatīts, ka pirmās ātruma sacīkstes notika jau 1174. gadā pēc Anglijas karaļa Ričarda I (Ričarda Lauvassirds) pavēles Epsoma augstienē, kas mūsdienās ir slavenā Derbija mājvieta. Karalis Džeims I iedibināja pirmo treniņu sistēmu, lai sagatavotu zirgus ātruma sacīkstēm, un totalizatoru uzvarētāja uzminēšanai. Ātruma sacīkstes kļuva par pamatu tīrasiņu šķirnes izveidei. Anglijas karaļi vairākās paaudzēs ir pievērsuši uzmanību ātruma sacīkstēm un ātru zirgu izaudzināšanai.
Šķirnes izveide sākās 17. gadsimta beigās un 18. gadsimta sākumā Anglijā. Tā laika zirgi bija jaukti vietējie Īrijas un Skotijas zirgi ar spāņu zirgiem un barbiem. Zirgi bija izturīgi un spēcīgi, bet to ātrums nebija pietiekami liels. Tika nolemts ievest izcilus arābu šķirnes ērzeļus. Vārds tīrasinis ir cēlies no arābu tīrasiņu zirga vārda, tādā veidā tika akcentēts fakts, ka vietējās ķēves pēcnācējs ir no ievestā arābu ērzeļa. 18. gadsimtā tīrasiņu šķirnes zirgi izplatījās pasaulē: Austrālijā, Eiropā, Japānā un Dienvidamerikā.
Tīrasiņu šķirnes zirgiem (apmēram 93%) var izpētīt radu rakstus līdz pirmajiem trīs ērzeļiem, kas tika ievesti Anglijā un kas ir ciltstēvi šai šķirnei: Baierlija turku zirgs, Derlija arābu zirgs un Godolfīna arābu zirgs. Zirgiem ir to īpašnieku vārdi. Baierlija turku zirgs ir bijis vai nu arābu šķirnes zirgs vai ahalteke zirgs. To 1680.
gados kapteinis Roberts Baierlijs atveda no Turku kara Ungārijas teritorijā. Tiek uzskatīts, ka zirgs tika sagūstīts kā kara trofeja. Baierlija turku zirgs ir devis daudzus slavenus sacīkšu uzvarētājus.
Tomasa Derlija arābu zirgs tika nopirkts Sīrijā 1704. gadā. Derlija arābam ir visu laiku slavenākais tīrasiņu šķirnes pēcnācējs — Eklipse, kas, iespējams, ir visslavenākais ātruma sacīkšu zirgs pasaulē. Tas ir bijis čempions 18 reizes.
Ir uzskats, ka Godolfīna arābu zirga pēcnācējs ir katrā Anglijas stallī, lai gan iesākumā ērzelis tika lietots kā "pārbaudes" ērzelis ķēvēm t.i. ērzelis, ko tur ķēvju bara tuvumā, lai pēc ķēvju uzvedības varētu noteikt īsto dienu pārošanai, dienu, kurā ķēvei ir jāatved "īstais" ērzelis. Bet visu izmainīja gadījums, kad Godolfīna zirgs sīvā cīņā ar atvesto ērzeli izcīnīja tiesības pāroties ar ķēvi Roksana. Viņiem piedzima Kade, kas kļuva par tēvu ērzelim Matčem, un tas savukārt kļuva par galveno ciltstēvu sacīkšu zirgu attīstības vēsturē. Leģenda vēsta, ka Godolfīna ērzelis tika atrasts Francijā, velkot karieti. To nopirka Edvards Koks un atveda uz Angliju 1728. gadā. Anglijā zirgs tika pārdots grāfam Godolfīnam.
Mūsdienu tīrasiņu zirgu DNS izpēte, ņemot vērā tēva un mātes līniju, sniedz pilnu statistisko ainu. Godolfīna arāba pēcnācēji mūsdienās ir 13,8%, Derlija arāba pēcnācēji — 6,5%, Karvena bērā barba — 4,2% un Baierlija turku zirga — 3,3%. Visi mūsdienu tīrasiņi ir pēcnācēji 27 vai 28 ērzeļiem no 18. un 19. gadsimta.