Nils Ušakovs

Biogrāfija

N. Ušakovs dzimis Rīgā, viņa vecvecāki ieradās Latvijas PSR 1940. gadu beigās, vecmāmiņa un māte bijušas krievu valodas skolotājas, tēvs — inženieris rūpnīcā "Alfa". Uzaudzis Imantā, 1994. gadā N. Ušakovs beidza vidusskolu. 1999. gadā viņš Latvijas Universitātē ieguva sociālo zinātņu bakalaura grādu ekonomikā, 2002. gadā — maģistra grādu (Cand. oecon.) ekonomikā Eiropas studijās Dienviddānijas universitātē (Syddansk Universitet). 1999. gadā N. Ušakovs naturalizējoties kļuva par Latvijas pilsoni.

Karjera

1998. gadā bijis pasniedzējs Latvijas Universitātē, bet drīz pēc tam kļuva par žurnālistu: strādājis Krievijas televīzijas NTV Baltijas nodaļā, Latvijas Televīzijas ziņu dienestā, laikrakstā "Respubļika" par ziņu un politikas nodaļas redaktoru, tāpat vēlāk laikrakstā "Телеграф" par ziņu un politikas nodaļas redaktoru, televīzijā TV5, Krievijas ziņu aģentūrā ITAR-TASS. 2006. gadā beidzis darbu žurnālistikā, pilnībā pievēršoties politikai.

Politiskā darbība

2005. gadā pēc Jāņa Urbanoviča uzaicinājuma N. Ušakovs iesaistījās politikā: iestājās Tautas Saskaņas partijā, bet tā paša gada novembrī tika ievēlēts par tās veidotās apvienības "Saskaņas Centrs" priekšsēdētāju. 2006. gada Saeimas vēlēšanās ievēlēts 9. Saeimā.
Pēc 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanām, kurās N. Ušakovs startēja kā "Saskaņas Centra" saraksta līderis Rīgā, ievēlēts Rīgas domē. Pēc ievēlēšanas domē "Saskaņas Centrs" kopā ar partiju LPP/LC izveidoja pārliecinošu vairākuma koalīciju un abu partiju līderi tika ievēlēti domes vadībā. N. Ušakovs kopš 2009. gada 1. jūlija ir Rīgas domes priekšsēdētājs, bet Ainārs Šlesers — viņa vietnieks (pēc A. Šlesera ievēlēšanas Saeimā par vietnieku ievēlēts Andris Ameriks, kurš tāpat kā N. Ušakovs amatu saglabāja arī nākamajā domes sasaukumā).
2011. gadā parakstu vākšanas referenduma ierosināšanai ietvaros N. Ušakovs parakstījās par valsts valodas statusa piešķiršanu krievu valodai un publiski apstiprināja to, tādējādi veicinot nepieciešamā parakstu skaita savākšanu referenduma ierosināšanai. Šis solis izraisīja kritiku ne vien latviešos un latviešu politiķos, bet par to viņu nosodīja arī virkne ietekmīgu paša partijas biedru.
2013. gada vēlēšanās N. Ušakovs tika atkārtoti ievēlēts Rīgas domē, saņemot lielāko plusiņu skaitu no visiem kandidātiem — 110 572 — un 593 svītrojumus. Pirmajā jaunā domes sasaukuma sēdē atkārtoti ievēlēts Rīgas domes priekšsēdētāja amatā. 2013. gada novembrī tika ievēlēts par partijas "Saskaņa" valdes priekšsēdētāju, nomainot amatā Jāni Urbanoviču.
Saskaņā ar mediju veiktajiem pētījumiem N. Ušakova politiskās ietekmes avots gan attiecībās ar vēlētājiem, gan iepretim partijas biedriem lielā mērā ir "Pirmais Baltijas Kanāls", kura ziņu dienestu viņš vadīja pirms politiskās karjeras uzsākšanas. Pirmais Baltijas Kanāls nodrošina nepārtrauktu pozitīvu publicitāti N. Ušakovam, ignorējot citus "Saskaņas" vai konkurējošo partiju politiķus. Vienlaikus Rīgas dome un ar to saistītie uzņēmumi ir būtisks reklāmdevējs un publicitātes projektu partneris Pirmajam Baltijas Kanālam, kura biznesa modelis balstās Krievijas Federācijas valsts televīzijas programmu retranslācijā Baltijas valstīs. Tā kā šo programmu pārraidīšanas tiesības ir gadu no gada jāatjauno, tas rada pastarpinātas aizdomas par N. Ušakova atkarību no Krievijas Federācijas.
2019. gada 5. aprīlī Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Juris Pūce atstādināja N. Ušakovu no Rīgas domes priekšsēdētāja amata par "sistemātisku, bezkaunīgu likumu pārkāpšanu", vadot pašvaldības darbu. Kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās kā "Saskaņas" saraksta līderis un tika ievēlēts Eiropas Parlamentā. 29. maijā, jau pēc ievēlēšanas Eiropas Parlamentā, Ušakovs paziņoja par atkāpšanos no Rīgas domes priekšsēdētāja amata.

Skandāli

2009. gada decembrī skandalozu popularitāti izpelnījās domes sēdes ieraksts, kurā domes priekšsēdētājs N. Ušakovs un viņa vietnieks A. Šlesers neformāli apspriedās, tai skaitā lietojot rupjus lamuvārdus. Opozīcijas mēģinājums atcelt mēru no amata par šādu necienīgu uzvedību nebija sekmīgs.
2017. gada maijā, dažas nedēļas pirms pašvaldību vēlēšanām, Ghetto Games vadītājs Raimonds Elbakjans paziņoja par "pilsoniskās sabiedrības aktīvistu brīvprātīgi veidotu filmu" "Pārgājiens", kuru veidoja dažādas intervijas ar Ušakovu un kadri no Elbakjana un Ušakova kopīga pārgājiena. KNAB, pārbaudot "Saskaņas" grāmatvedības uzskaites, secināja, ka partija filmas veidotāja uzņēmumam pēc tā lūguma pārskaitījusi 1500 eiro, ar ko pēc KNAB aprēķiniem segtas filmas veidošanas, pārraidīšanas un pirmizrādes izmaksas, bet filmā "Saskaņa" kā tās finansētāja nebija norādīta. KNAB par vairākiem pārkāpumiem kopā “Saskaņai” uzlikta 250 eiro sodu, ko tā 2018. gada janvārī nomaksāja.
2019. gada 30. janvārī Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja darbinieki veica kratīšanu Ušakova kabinetā un dzīvesvietā.

Privātā dzīve

N. Ušakovs pārvalda krievu, latviešu un angļu, pamatlīmenī — vācu, dāņu un zviedru valodu. Brīvajā laikā aizraujas ar sportu — skriešanu un riteņbraukšanu. 2011. gada 22. maijā, Rīgas maratona ietvaros, skrienot pusmaratona distanci, piedzīvoja pārslodzi un tika hospitalizēts. Rīgas mēra veselības stāvoklis saglabājās kritisks arī turpmākās dienās, tādēļ naktī uz 25. maiju viņš tika pārvests tālākai ārstēšanai uz klīniku Berlīnē. 30. maijā viņš pamodās no mākslīgā miega. 9. jūlijā viņš atgriezās Rīgā.
N. Ušakovs bija precējies ar žurnālisti Mariju Ušakovu, otrreiz ar avīzes „Priškoļnaja gazeta” redaktori Jeļenu Ušakovu (dzimušu Suharevu).
2014. gada novembrī viņš apprecējās trešo reizi ar savu biroja vadītāju Ivetu Strautiņu, ģimenē tiek audzināts 2015. gada martā dzimušais dēls.