Maskava

Etimoloģija

Maskavas nosaukums ir cēlies no Maskavas upes nosaukuma. Senkrievu valodā pilsēta tika saukta par град Москов, kas nozīmē "Maskavas upes pilsēta".
Savukārt upes nosaukuma izcelsme ir neskaidra, lai gan pastāv vairākas teorijas par to, kā ir radies Maskavas upes nosaukums. Viena no teorijām apgalvo, ka nosaukums ir cēlies no sensomu valodas, kas nozīmē "tumšs", "duļķains". Pirmās norādes par to, ka šī apdzīvotā vieta ir saukta par Maskavu, datētas ar 1147. gadu, kad Rostovas un Suzdaļas princis Jurijs Dolgorukijs aicināja Novgorodas princi ciemos uz Maskavu.
Dažas versijas par upes un pilsētas nosaukuma Maskava izcelsmi ir saistāma ar baltu valodu. Ir zināms, ka plašus Austrumeiropas līdzenuma apgabalus kādreiz apdzīvoja baltu ciltis, par ko liecina baltu toponīmi. Arī vārdu Maskava, iespējams, veido divi baltu saknes vārdi, (latgaļu) "mozs" un "kova" vai latviešu valodā "mazās kaujas" vieta.

Vēsture

1156. gadā kņazs Jurijs Dolgorukijs pavēlēja ap Maskavu uzbūvēt koka sienu, kas vēlāk tika vairākas reizes pārbūvēta un bija pamats Maskavas Kremlim. 1237. un 1238. gadā Maskavu iekaroja mongoļi, kuri nodedzināja pilsētu un nogalināja daudzus tās iedzīvotājus. Pēc tam Maskava tika uzcelta vēlreiz un 1327. gadā kļuva par neatkarīgās Maskavijas galvaspilsētu. Šajā laikā no Vladimiras uz Maskavu pārcēlās Krievijas patriarhs, un Maskava kļuva par Krievijas garīgo un politisko centru. 1480. gadā Maskavas lielkņazs Ivans III pilnībā atbrīvojās no mongoļu-tatāru pakļautības.
No 1610. līdz 1612. gadam tā saukto Lielo juku laikā Maskavu okupēja Polijas-Lietuvas karaspēks.
1712. gadā Krievijas cars Pēteris I pārcēla Krievijas galvaspilsētu uz jaundibināto Sanktpēterburgu.
No 1708. gada Maskava bija guberņas centrs.
1812. gadā pilsētu okupēja Napoleona karaspēks.
1918. gada 5. martā Ļeņins pārvietoja Krievijas galvaspilsētu uz Maskavu.
Kopš 1918. gada Maskava bija Krievijas PSFR galvaspilsēta, bet no 1922. gada 30. decembra - PSRS galvaspilsēta.
2.pasaules kara laikā Maskavas pievārtē no 1941. gada 2. oktobra līdz 1942. gada 7. janvārim risinājās kauja par Maskavu, kas bija pirmā lielā Vērmahta neveiksme Austrumu frontē.
1991. gadā Maskavā notika Augusta puča izšķirošie notikumi. Pēc PSRS sabrukuma Maskava kļuva par Krievijas Federācijas galvaspilsētu.
Maskavā norisinājās 1993. gada Konstitucionālās krīzes galvenie notikumi.

Ģeogrāfija

Maskava atrodas Krievijas rietumos, aptuveni 640 km uz dienvidaustrumiem no Krievijas otras lielākās pilsētas Sanktpēterburgas un 480 km uz austrumiem no Krievijas-Baltkrievijas robežas. Caur pilsētu plūst Maskavas upe, kas ietek Okā, savukārt tā ietek Volgā. Maskava atrodas vidēji 156 m virs jūras līmeņa.
Maskavas upe šķērso Maskavu no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem, veidojot meandrus. Pilsētas robežās upes platums ir 120-200 metri. 1937. gadā tika pabeigta Maskavas kanāla būvniecība. Šis kanāls savienoja Maskavas upi ar Ivaņkovas ūdenskrātuvi, cauru kuru tek Volga.
Pilsētas robeža ar dažiem izņēmumiem tika apstiprināta 1962. gadā. Šī robeža ir 109 km garš ārējais apvedceļš (MKAD, МКАД). Pilsētas kopējā platība ir 1081 km². Aptuveni vienu trešdaļu no platības aizņem zaļā zona. Tajā ir iekļauti aptuveni 100 parki un aptuveni 500 dīķi.
Pilsēta un tās apkārtne, Maskavas apgabals, ir visaugstāk attīstītā un visapdzīvotākā Krievijas daļa.

Demogrāfija

Pēc 2002. gadā veiktās tautas skaitīšanas datiem Maskavā etniskie krievi ir 84,83% no visiem iedzīvotājiem. Lielākās minoritātes ir ukraiņi (2,44%), tatāri (1,60%), armēņi (1,20%), azerbaidžāņi (0,92%), ebreji (0,76%), baltkrievi (0,57%) un gruzīni (0,52%).

Sports

1980. gadā Maskavā norisinājās Vasaras Olimpiskās spēles.
Maskavā bāzēti trīs hokeja klubi, kuri spēlē Kontinentālajā hokeja līgā. Tie ir Maskavas "Dinamo", Maskavas "CSKA" un Maskavas "Spartak".

Transports

Maskava ir lielākais transporta mezgls Krievijas federācijā. Pilsētā atrodas dzelzceļa tīkli. Pilsētu apkalpo piecas lielas komerciālās lidostas, lielākā no tām — Šeremetjevas starptautiskā lidosta.