Jēkabpils katoļu baznīca

Vēsture

Pirmais Jēkabpils dievnams  bijis koka celtne, kas tika uzcelts laika periodā no 1670. līdz 1675. gadam un materiālus tā būvniecībai devis Kurzemes hercogs Jēkabs. Jēkabpils katoļu dzīve bija saistīta ar Skaistkalnes un Jelgavas jezuītiem. 1729. gadā jēkabpiliešus apkalpoja Skaistkalnes, vēlāk Jelgavas jezuīti. Pēc jezuītu ordeņa slēgšanas Kurzemē, Jēkabpilī dzīvoja sekulārie priesteri. Pie baznīcas bija Svētā Gara klosteris, kam piederēja plašas zemes. Klosteris beidza Kurzemē pastāvēt 1817. gadā. Vēlāk, 1721. gadā zemi pārņēma uniāti, izveidojot savu klosteri. Vecais dievnams nodega 1773. gadā.
Vēlāk bijusi koka kapela, ko 1835. gadā uzcēlis Matejs Miškevičs.
Pašreizējo mūra baznīcu cēluši prāvesta Justīna Bogdanoviča vadībā no 1853. līdz 1866. gadam. 1903. gada 7. aprīlī, otrajās Lieldienās dievnams cietis ugunsgrēkā, par kura izcelsmi ir dažāda informācija. Tajā iespēra zibens vai arī ugunskurs izcēlās no atspersveces, ko sakristians nebija nodzēsis. Dievnams izdega, izglāba tikai Jaunavas Marijas gleznu, kuru atrada zem baznīcas gruvešiem. Baznīcu atjaunoja prāvesta Teofila Tomašecka darbības laikā no 1903. līdz 1909. gadam. Atjaunošanas darbus veica ceļu inženieris Kazimirs Ževuskis, kurš, vadīdams dzelzceļa līnijas Jelgava — Krustpils būvdarbus, baznīcas grīdu ieklāja no vecā Zeļķu tilta noplēstajiem dēļiem, kas ir saglabājušies līdz mūsu dienām. Baznīcas atjaunotāja piemiņai pie dievnama sienas tika uzstādīta piemiņas plāksne. Vēlāk dievnams cieta Pirmā Pasaules kara laikā, bet tika atjaunots. 1933. gadā un baznīcu konsekrēja bīskaps Jāzeps Rancāns, veltot to Svētās Marijas godam.

Eksterjers

Baznīca ir celta romānikas stilā, tā ir 27,8 metrus gara, 15 metrus plata un 8,5 metrus augsta apmestu ķieģeļu mūra celtne ar cinkotā skārda jumtu. Virs galvenās ieejas baznīcas galā atrodas tornis, kura augstums virs jumta ir 14 metri. Tornī ir zvans, kurš sver 272 kg. Otrā baznīcas galā, virs prezbitērija ir mazs dekoratīvs tornītis. Dievnamam ir 19 logi, kas izkārtoti vienā līmeni, simetriski abās pusēs. Baznīcu ieskauj lapu koku dārzs, kuru noslēdz metāla žogs mūra stabiņos. Blakus galvenajai ieejai uzstādīts Misiju koka krucifikss. Ārpus baznīcas dārzam, blakus dievnamam atrodas veca koka ēka — bijušais draudzes nams un plebānija. Šī ēka tika uzbūvēta, tēšot ar cirvi un neizmantojot naglas vai zāģi. Mūsdienās tas ir Jēkabpils pilsētas pašvaldības īpašums un šo ēku plānots nojaukt, neskatoties uz tās kultūrvēsturisko nozīmi, jo paredzams rekonstruēt Brīvības ielas loku, kas atrodas līdzās dievnamam. Iespējams, ja atradīsies līdzekļi, ēka tiks pārvesta uz brīvdabas muzeju "Sēļu sēta". Pašlaik draudzei sava nama nav, plebānija atrodas netālu no baznīcas, Zemgales ielā 8.

Interjers

Tā ir triju navu telpa ar koka grīdu un griestiem. Virs ieejas atrodas kora telpas ar 1981. gadā būvētām ērģelēm, kas balstās uz mūra pīlāriem. Sešas kolonnas  norobežo trīs jomus, no kuriem vidējā joma galā atrodas prezbitērijs. Tā abās pusēs atrodas sakristejas, virs kurām ir balkoni. Prezbitērija priekšā kreisajā pusē ir kancele.  Prezbitēriju no lūgšanu zāles norobežo koka dievgalds. 1969. gadā meistars Oļģerts Andrekus no Lietuvas izveidoja ģipša ornamentus, ar kuriem izgreznoja dievnama sienas, logus un griestus. Baznīcā ir trīs ozolkoka altāri, kurus  darinājis meistars Medvedjevs pēc Tomasa zīmējuma. Galvenais jeb centrālais altāris atrodas presbitērija gala sienas vidū. Tajā ievietota no ugunsgrēka izglābtā Jaunavas Marijas glezna, kurā ir redzami apdeguma plankumi, bet virs tās krucifikss ar Pestītāja tēlu. Dievgalda abos sānos lūgšanu zāles pusē ir sānu altāri, vienā ir Jēzus Sirds skulptūra (labā puse), bet otrā — Svētā Antona glezna (kreisā puse). Aplūkojama ir Fatimas Dievmātes statuja, kura tika atvesta no Portugāles un Krustaceļa staciju bildes, veidotas ģipsī.

Draudze

Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Viktors Siļčonoks. Draudze sāka veidoties jau 18. gadsimtā. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Jēkabpils pilsētas kreisajā Daugavas krastā un tā apkārtnē. Dievkalpojumi notiek katru dienu. Svētās Mises notiek latviešu valodā un poļu valodās. Darbojas Svētdienas skola un koris. Draudzes baznīca ir Jēkabpils dekanāta, kuru vadīja dekāns Jānis Bratuškins, rezidence.

Draudzes lielākie svētki

Draudzes lielākie svētki ir Vissvētākās Jaunavas Marijas dzimšanas diena — titulsvētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas pasludināšanas svētki, Svēto apustuļu Pētera un Pāvila svētki, Fatimas Dievmātes diena, Svētā Sakramenta svētki.