Žagata

Latvijā

Latvijā žagata ir parasta ligzdotāja un nometniece. 
Saskaņā ar 2009. gada pētījumiem ligzdojošo pāru skaits Latvijā, salīdzinot ar 2006. gadu, palielinās. Labprāt apmetas apdzīvotās vietās vai to tuvumā, arī lielās pilsētās. Ligzdai izvēlas apstādījumus, krūmainus ūdenstilpju krastus.

Izskats un īpašības

Žagatas ķermeņa garums ir 40—51 cm garš, pieaugušiem putniem no kopējā ķermeņa garuma vairāk kā 50% ir astes garums. Spārnu plētums 52—62 cm, svars 200—250 g. Tēviņi ir nedaudz lielāki par mātītēm.
Galva, kakls, mugura un krūtis ir melnas ar zaļganvioletu metālisku spīdumu. Vēdera un plecu apspalvojums ir spoži baltā krāsā. Spārni ir divās krāsās: balti ar melnu, melnajām spalvām ziliviolets metālisks spīdums. Aste melna ar vizuļojošu zaļganvioletu spīdumu. Kājas un knābis melni. Jauno putnu apspalvojuma krāsa ir līdzīga pieaugušajiem putniem, tikai to melnajām spalvām trūkst metāliskā spīduma.
Žagatas pasugas ārēji nedaudz viena no otras atšķiras. Āfrikas pasugai (P. p. mauretanica) ap acīm ir zilgana āda bez apspalvojuma, ķermenis viscauri melns, astei iztrūkst metāliskais spīdums. Arābijas pasugas (P. p. asirensis) žagatas ir nedaudz mazākas kā pārējās pasugas, melnajam apspalvojumam trūkst metāliskā spīduma, kā arī uz spārniem baltais laukums ir salīdzinoši mazāks. Toties Sibīrijas pasugai (Pica pica hemileucoptera) spārniem ir lielāks baltais apspalvojuma laukums, un melnajām spalvām ir izteikts zaļgans spīdums. Korejas žagatas melnajām spalvām ir vizuļojoši violets spīdums, spārni salīdzinoši garāki, bet aste īsāka.

Uzvedība

Žagatas ir lielas pļāpas. Katru reizi, kad tās lido viena otrai garām, tās sāk vicināt biežāk un spēcīgāk spārnus un skaļi žadzināt. Kad žagata nolaižas uz zemes, tā asti tur augstu gaisā, un tikai pēc nosēšanās tā lēnām un rūpīgi nolaiž asti. Uz zemes žagata gan staigā, gan lec ar abām kājām sāniski ar viegli paplestiem spārniem.
Žagatai ļoti patīk spīdīgi priekšmeti, kurus tā pie iespējas savāc un noslēpj. Žagatu slēptuvēs ir atrasti gan zelta gredzeni, gan ķēdītes. Žagata ir viens no retajiem dzīvniekiem un vienīgais putns, kas sevi atpazīst spogulī. Ar žagatām tika veikts eksperiments, piestirpinot pie tām sarkanu uzlīmi, kuru varēja ieraudzīt tikai spogulī. Žagatas sevi apskatot spogulī, atbrīvojās no uzlīmes.
Pilsētu žagatas ir diezgan droši putni, bet lauku apvidos dzīvojošās žagatas ir kautrīgākas un uzmanīgākas. Reizēm ir novērots, ka vairākas žagatas kooperējas, lai pakaitinātu kaķi. Ziemas periodā žagatas veido nelielus barus, kas kopīgi barojas un nakšņo.

Barība

Žagata ir visēdāja un apēdīs jebkuru pieejamu dzīvnieku izcelsmes barību. Tā izēd citiem putniem olas un putnēnus, tā barojas ar kukaiņiem, tārpiem, maitu, graudiem, sēklām, augļiem un ogām. Tās mēdz baroties arī ar mājdzīvnieku barību un rakņāties pa atkritumu tvertnēm.

Ligzdošana

Žagatas ir monogāmas un veido pārus uz mūžu. Ligzda parasti tiek iekārtota krūmos vai augstos kokos. Tā tiek sakrauta no zariem, māliem un dubļiem, un pārsegta ar skraju zaru jumtu. Ligzdu žagata oderē ar smalkām saknītēm. Žagatas ligzdo aprīlī, maijā. Dējumā ir 5—8 olas. Tās ir gaiši zaļas ar brūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 20 dienas, olas perē tikai mātīte. Putnēniem apspalvojums izaug pēc 26—31 dienas.
Žagatas dzīves ilgums ir 8—15 gadi.