PrivatBank

Vēsture

PrivatBanka – viena no pirmajām privātām komercbankām, kas izveidoti Ukrainā. Lēmums par PrivatBankas dibināšanu tika pieņemts 1992. gada 7. februārī dibinātāju sapulcē. Jau 1992. gada 19. martā Banka saņēma valsts reģistrāciju.
PrivatBankas darbība sākās ar vienu biroju un dažiem datoriem. Pirmais valdes priekšsēdētājs – Serhijs Tihipko. Tieši šī Dņipro banka pirmā Ukrainā sāka ieviest plastikāta kartes un uzstādīt bankomātus. PrivatBanka arī ir pirmā finanšu iestāde Ukrainā, kas saņēma starptautisko reitingu.
1996. gadā kļūst par patiesu starptautiskas maksājumu sistēmas VISA international locekli un uzsāk plastikāta karšu emisiju.
Jau nākamajā, 1997, gadā pirmā starp Ukrainas bankām saņem reitinga atzinumu no starptautiskās reitinga aģentūras “Тhomson BankWatch” un kļūst par patiesu maksājumu sistēmas Еuгорау locekli.
1998. gadā banka saņem reitinga atzinumu no starptautiskās reitinga aģentūras Fitch IBCA. 1998. gada novembrī, pēc tendera rezultātiem, banka tika izvēlēta par apkalpojošu banku, kas pilnvarota veikt Ukrainā izmaksājumus no Šveices holokausta upuru palīdzības fonda līdzekļiem.
1999. gadā PrivatBanka atver starptautisko banku nodaļu (International Banking Unit) Kiprā, PrivatBankas filiāle Nikosijas pilsētā kļūst par pirmo Ukrainas bankas filiāli ārzemēs.
2000. gadā Banka tika iekļauta banku skaitā, kas pilnvaroti veikt kompensāciju izmaksājumus Ukrainas pilsoņiem, kuri cieta no nacistu vajāšanas Otrā pasaules kara gados. Turklāt 2000. gadā PrivatBankai mainījās īpašuma forma – 6. jūlijā PrivatBankas dalībnieki pieņēma lēmumu par Bankas reorganizāciju no Sabiedrības ar ierobežotu atbildību uz Slēgto akciju sabiedrību. Rezultātā 2000. gada 4. septembrī tika reģistrēts pirmais Slēgtas akciju sabiedrības komercbankas “PrivatBank” Statūts.
Par nozīmīgu notikumu Ukrainas banku sistēmai bija projekta “Privat24” ieviešana 2001. gadā, kas sniedza plašai klientu auditorijai iespēju rīkoties ar saviem rēķiniem reālā laika režīmā, veikt regulārus maksājumus, pārskaitīt līdzekļus u.c.
2002. gada februārī PrivatBanka emitēja miljono plastikāta karti. Aprīlī PrivatBankas pārstāvis tika ievēlēts VISA СЕМЕА Direktoru padomē.
Nākamajā, 2003, gadā PrivatBanka tika atzīta par labāko banku pēc Western Union klientu apkalpošanas kvalitātes līmeņa. Tajā pašā gadā Banka saņēma “STP Excellence Award” no Deutsche Bank, kas apliecina augsto profesionalitāti veicot starptautiskus maksājumus. PrivatBanka kļuva par pirmo Ukrainas banku, kas izvietoja Eiropas tirgū eiroobligācijas 100 miljoni ASV dolāru apmērā. Bez tam PrivatBanka pirmā Ukrainā saņēma Standard & Poor's reitingu “B-”. Arī Fitch piešķīra PrivatBankas eiroobligācijām noslēguma ilgtermiņa reitingu “B-”.
Ar akcionāru sapulces lēmumu no 2009. gada 30. aprīļa Bankas darbība tika saskaņota ar Ukrainas Likumu “Par akciju sabiedrībām”, tika veiktas noteiktas izmaiņas Bankas Statūtā, akciju sabiedrība tika mainīta no Slēgtas uz Publisko, bet Bankas nosaukums tika mainīts uz Publiskā akciju sabiedrība Komercbanka “PrivatBank”. Sekojošas izmaiņas stājās spēkā no 2009. gada 21.jūlija (Ukrainas Nacionālās Bankas licence Nr. 22 no 2009.gada 21. jūlija).
2010. gadā, salīdzinoši ar 2009. gadu, PrivatBanka palielināja tīro peļņu uz 30 % - līdz 1,370 miljardiem grivnu. Bankas aktīvi par norādīto periodu palielinājušies par 32 %, un uz 2011. gada 1. janvāri bija 113,437 miljardi grivnu, klientu kredīti un parādi palielinājušies par 36%, līdz 101,855 miljardiem grivnu, saistības – uz 34%, līdz 101,557 miljardiem grivnu, reģistrētais pamatkapitāls – uz 13%, līdz 8,860 miljardiem grivnu, pašu kapitāls – uz 16% - līdz 11,880 miljardiem grivnu.
2016. gada augustā paziņots, ka Itālijas centrālā banka pieņēmusi lēmumu slēgt Latvijā reģistrētās PrivatBank filiāli Itālijā, jo pārbaudēs «konstatēti būtiski noteikumu attiecībā uz naudas atmazgāšanu pārkāpumi, un ir risks, ka pārkāpumi var tikt atkārtoti». Itālijas filiāle 2016. gada 31. decembrī beidza darbību.
2016. gada septembrī PrivatBank neizturēja stresa testu, bet decembrī Ukrainas valdība pārņēma banku valsts īpašumā.
Līdz tam brīdim banka bija publiska akciju sabiedrība, un tās kapitāldaļas piederēja 21 fiziskai personai (99,794 % no akciju kopskaita) un 5 juridiskām personām (0,20 6%). Turklāt vairāk nekā 98 % akciju bija divu akcionāru īpašumā: Ģenādija Bogoļubova (49,027 %) un Igora Kolomojskija (49,154 %).

Jauninājumi

Viens no instrumentiem lai nostiprinātu līdera pozīciju Ukrainas finanšu tirgū ir jauno tehnoloģiju izmantošana bankas ikdienas darbā. Tam darbinieki izmanto kā vispārpieņemtās tehnoloģijas, tādas kā Skype, Google Docs un Google Wave, tā arī pašu ekskluzīvas izstrādnes – elektroniska dokumentu apgrozījuma sistēma PrivatDok.
PrivatBanka kļuva par pirmo Ukrainas banku, kas piedāvāja saviem klientiem parastu interneta bankas izmantošanas veidu. Pēc datiem uz 2011. gada 20. janvārī interneta bankas “Privat24” reģistrēto lietotāju skaits ir 773 890 cilvēki.
Pēc datiem uz 2011. gada 1. februāri starp tehnoloģijām, kuras lieto visvairāk, neskaitot Privat24, ir arī Mobilebanking sistēma (ar tas palīdzību patērētājs var rīkoties ar savām bankas karšu rēķiniem, veikt maksājumus, izmantojot mobilo telefonu, nosūtot kodu ar SMS īsziņas palīdzību uz bankas serveri), LiqPAY (online maksājumu platforma, kuru izstrādāja PrivatBankas speciālisti, tā apvienoja sevī Visa Money Transfer tehnoloģiju un Interneta un mobila kanāla priekšrocības), 3-D Secure Tehnoloģija (bankas iedarbināta 2010. gadā tehnoloģija ir aizsardzība pret krāpšanu).
Turklāt bankas nodaļās ieviesta unikālā elektroniskā atlikuma tehnoloģija “Bez monētām”, kas ļauj pārskaitīt atlikumu klientam nevis monētu veidā, bet elektronisko naudu uz viņa mobilā telefona rēķinu vai elektroniskā kupona veidā.

Sociālie projekti

Bankas nodaļās rīko konkursus pensionāriem un bērniem. 2008. gadā tika izveidota “bērnu banka”, JuniorBank, kurā bērni un pusaudži mācās banku lietu. 2010. gadā, projekta “Radiet ar prieku!” ietvaros, bankas nodaļās tika organizēti pensionāru radošo darbu izstādes galerijas. Pateicoties projektam “Skype: Uzvaras Diena” veterāni no dažādam pilsētām un valstīm varēja atrast savus draugus un parunāt ar viņiem. Projekts tika nominēts starptautiskajā konkursā European Excellence Awards 2010.
2010. gadā, lai veiktu labdarības akciju, PrivatBankā izveidots atsevišķs projekts – “Palīdzēt ir vienkārši!”., kas ir vērsts uz ziedojumu vākšanu, lai palīdzētu bērnu namiem.
Turklāt PrivatBanka ļauj izmantot savu bankomātu infrastruktūru, lai vāktu līdzekļus labdarības mērķiem bez komisijas nodevas. Tajā skaitā 2011. gada janvārī PrivatBanka 24 stundu laikā organizēja līdzekļu vākšanu bez komisijas, lai palīdzētu “Domodedova” lidostas sprādziena cietušiem (Maskava, KF; tikai Ukrainā savākti vairāk nekā 105 tūkst. grivnu), 2010. gada oktobrī, lai palīdzētu ceļa satiksmes negadījumā Margancā (Dņepropetrovskas apg., Ukraina; savākti 101 tūkst. grivnu) cietušo ģimenēm, 2010. gada martā, lai palīdzētu cietušiem sprādziena laikā Maskavas metro (11 tūkst. grivnu) un 2008. gada jūnija-jūlija, lai palīdzētu cietušiem no plūdiem Rietumu Ukrainā (530 tūkst. Grivnu).
2011. gadā PrivatBanka plāno iedarbināt sociālo projektu “PrivatBanka pret narkotikām!”.

PrivatBank Latvijā

1992. gadā Latvijā dibināta komercbanka akciju sabiedrība Paritāte. 2004. gadā tā pārdēvēta par AS Paritate banka.
2007. gadā banka pārdota Ukrainas PrivatBank. 2007. gada 16. augustā nosaukums mainīts uz AS PrivatBank.
2015. gada 11. decembrī Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) lika PrivatBank padomei atsaukt valdi un piemēroja soda naudu 2 016 830 eiro apmērā. FKTK bija pārbaudījusi darījumus no 2012. līdz 2014. gadam, kas minēti Moldovas Nacionālās bankas pētījumā. Pārbaudē tika konstatēts, ka banka vairākus darījumus nebija identificējusi kā potenciāli aizdomīgus un par tiem nebija ziņojusi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienestam. Komisija atstādināja no pienākumu pildīšanas bankas valdes priekšsēdētāju Oleksandru Trubakovu un atbildīgo valdes locekli Ivetu Ķerpi, kā arī bankas padomei uzdeva nomainīt bankas valdi.
2015. gada 29. decembrī AS PrivatBank iecelti trīs jauni valdes locekļi — Inga Rumba, Vaira Filipsone un Sņežana Daļecka. No šīs dienas valdē vairs nav tās kādreizējā priekšsēdētāja Oleksandra Trubakova un valdes locekļu Ivetas Ķerpes, Oleksandra Mekekečko un Rolanda Pētersona.