Mērdzenes pagasts

Daba

Lielākā daļa pagasta atrodas Mudavas zemienes Zilupes līdzenumā. Dienvidrietumu malā iestiepjas Latgales augstienes ziemeļu daļa — Burzavas pauguraine. Augstākā vieta — Diervanīšu kalns (135,3 m v.j.l.) — pagasta rietumu daļā. Augstākie pauguri: Karātavu, Kausinieku, Kviešu kalns.
Trešdaļu pagasta teritorijas aizņem meži, īpaši iespaidīgs ir Kravcovkas masīvs. Pagasta teritorijas dienvidaustrumu daļā gandrīz tūkstoš hektāru platībā stiepjas vietām augstais, vietām zemais Kreiču purvs. Krīvu Stiglovā stiepjas 32 ha plašais nosusinātais purvs, tajā iegūto kūdru var izmantot pakaišiem, lauku mēslošanai un zālāju sēklu audzēšanai. Pagastā atrodas daļa no 1985.—1988. gadā atklātās Degļovas dolomīta atradnes. Dolomīts derīgs šķembu ražošanai. 1998. gadā izpētīta Vecpiragovas smilts-grants atradne. Smilts piemērota būvniecībai.

Vēsture

Kādreiz tagadējā pagasta teritorijā ir pastāvējušas divas lielas muižas — Mihalovas un Stiglovas. Mihalova izveidojās par nozīmīgu amatniecības centru, kas attīstījās arī kā tirdzniecības centrs pie Ludzas—Kārsavas lielceļa.
18. gadsimtā Mihalovas muiža bija viena no lielākajām Ludzas apriņķī, muižai piederēja 218 zemnieku sētas. Muižu zeme agrārās reformas laikā sadalīta. Līdz 19. gadsimta beigām Vecpiragovas sādžā darbojās Kiliša ūdensdzirnavas. Pagastā 1908. gada 13. februārī dzimis čekists Alfons Noviks. No 1912. gada līdz pat 20. gadsimta 50. gadiem Mihalovā darbojās ūdensdzirnavas „Gulbīši”, Pudinovā no 1919. gada līdz 1945. gadam — ūdensdzirnavas „Slūžas”. Abās dzirnavās malti graudi, kārsta vilna un velta vadmala. „Slūžās” darbojās arī kalve un kuļmašīna. 1925. gadā Mihalovas pagasts tika pārdēvēts par Mērdzenes pagastu.
1935. gadā Mērdzenes pagasta platība bija 321,1 km² un tajā reģistrētas 2278 zemnieku saimniecības. Visvairāk tajās audzēja rudzus, miežus, auzas, linus un kartupeļus. 1945. gadā pagastā izveidoja Blontu, Degļevas, Goliševas, Lapatinsku, Mērdzenes, Mežernieku, Pušmucovas un Stiglovas ciema padomes, bet 1949. gadā pagastu likvidēja. 1954. gadā Mērdzenes ciemam pievienoja Lapatinsku un Stiglovas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kārsavas novadā.
Kolektivizācijas sākumposmā 1949. gadā izveidoja 14 lauksaimniecības arteļus. Drīz sākās to apvienošana. Pudinovā izveidojās kolhozs „Rassvet”, kas guva labus panākumus gaļas un piena lopkopībā, it īpaši cūkkopībā un zirgkopībā. Kolhozu turpmākās apvienošanas gaitā 1974. gadā izveidojās kolhozs „Vienība”, kas pastāvēja līdz 1994. gadam.

Apdzīvotās vietas

Mērdzene, Pūdinova, Latvīšu Stiglova, Baranova, Boltāni, Čieri, Degterova, Diervanīši, Grabežova, Jaunpiragova, Kapačova, Kausinīki, Kitkova, Kozukolni, Kravcovka, Kreiči, Krīvu Stiglova, Lapatnīki, Lielie Bati, Malzubri, Mihalova, Miški, Parsikova, Repki, Rūzori, Samuši, Silagaiļi, Silinīki, Silkāni, Sloboda, Šalaji, Šķirmanti, Tabulova, Vacpiragova, Zaiceva.

Saimniecība

Pagastā reģistrētas 29 zemnieku saimniecības, 270 piemājas saimniecības, 3 kokapstrādes cehi, 3 veikali, kafejnīca, aptieka, šūšanas darbnīca. Latgales tūrisma apritē ir iesaistījusies z/s „Kramiņi” kā apskates saimniecība, kas piedāvā iepazīt bišu dravu, nogaršot dažādu šķirņu medu un zemenes, popularizē bioloģiskās saimniekošanas metodes. Ir sava amata meistari aušanā, adīšanā, kulinārijā, galdniecībā.

Transports

Pagasta teritoriju šķērso 1. šķiras autoceļš Kārsava—Ludza—Ezernieki, 2. šķiras autoceļi Ludza—Stiglova—Kārsava, Mērdzene—Goliševa, Mērdzene—Čieri un Mērdzene—Stiglova.

Izglītība

Mērdzenes pagastā skola pastāv kopš 1897. gada. Sākumā bija vairākas skolas, kurās mācības notika latviešu un krievu valodās. Ar 1964. gadu pagastā ir tikai viena divplūsmu skola. Pašreiz mācību process notiek latviešu valodā. Pamatskola izvietota divās ēkās: Mērdzenē (1.-4.kl.) un (pirmsskolas grupa) un Pudinavā (5.-9.kl.). Pamatskolā tiek īstenotas pirmsskolas un pamatizglītības programmas. Visam skolotāju kolektīvam ir augstākā pedagoģiskā izglītība. Savas intereses bērni pilnveido, darbojoties interešu pulciņā, mazpulkā, datorpulciņā, mākslas-dizaina pulciņā, dejo tautu dejas, dzied vokālajā ansamblī. Mākslas — dizaina pulciņa dalībnieki, piedaloties starptautiskajos konkursos Polijā, Izraēlā, Somijā, Francijā, ir guvuši godalgotas vietas un atzinības.

Kultūra un sabiedriskā dzīve

Kopš 2001.gada pagastā darbojas sabiedriskais interešu centrs „Mērdzenes Gundega”, kas piedalās sabiedrisko aktivitāšu, pasākumu organizēšanā. Katru gadu pagastā tiek organizēts konkurss „Sakoptākā sēta”, rīkotas sporta sacensības, pļaušanas sacensības. Pagasts piedalās konkursā „Sakoptākais Latvijas pagasts”, 2002. g. un 2003. g. iegūstot 3. vietu un 2006. g. ieņemot 1. vietu rajonā. Kopš 1997. gada pagasta dzīves aktualitātes atspoguļo informatīvais izdevums „Mērdzenes Vēstis”, kas iznāk vienu reizi mēnesī.
Tradīcijām bagāta ir pagasta kultūras dzīve. Tajā ir iesaistījušies ap 100 pašdarbnieku. Darbojas etnogrāfiskais ansamblis, sieviešu koris „Austra” , jauniešu deju kolektīvs „Luste”. Pasākumi noris Mērdzenes Tautas namā (195 vietas) un 1999. gadā celtajā Mērdzenes brīvdabas estrādē.