Ķeipenes pagasts

Upes

Mazā Jugla, Abza, Sivēnurga, Pečorīte

Ezeri

Pečoru ezers, Plaužu ezers, Bitēnu ūdenskrātuve, Abzes ezers.

Vēsture

Iespējams, ka savu nosaukumu Ķeipene ir ieguvusi no prūšu kanoniķa Ķaipena vārda, kurš šo apkaimi ieguvis 15. gs. vidū no Rīgas domkapitula, kas savukārt šo īpašumu bija nopircis no Livonijas ordeņa vasaļa Pētera fon Borha.
Tagadējais Ķeipenes pagasts izveidojies, apvienojoties Kastrānei, Vatrānei un to apkārtējām teritorijām. Pati Ķepiene izvietojusies Rīgas — Ērgļu un Līgatnes — Skrīveru ceļu krustojumā. 1743. gadā, apvienojot astoņas zemnieku saimniecības, šajā vietā tika nodibināta Jaunķeipenes muiža (Vecķeipenes muiža, kas atradās tagadējā Madlienas pagastā, tika nopostīta Ziemeļu kara laikā). Mūsu dienās Ķeipenē redzami vairs tikai vecās Jaunķeipenes muižas pils drupu fragmenti. Bijušajā Jaunķeipenes muižas parkā, t.s. Kapkalnā, vēl līdz šai dienai saglabājušies vairāki introducēti svešzemju koki. Netālu no parka ir bijušā brūža ēka, tagadējie Brūmeri. Ar muižas apkaimi saistās vairāki interesanti vēsturiski vietvārdi — Danču placis, Zaļais avots, Biķerkalns, Grāfienes grava u.c.
Pečoru ezera D krastā ir Kārkla kalns. Apmēram 4 km no Ķeipenes uz Taurupes pusi Rīgas — Ērgļu ceļa labajā pusē ir Šķērstēnu pilskalns un tam atbilstošais kulta kalns — Baznīckalns. Te kādreiz bijusi Šķērstēnu muižiņa. Savukārt 3 km no Ķeipenes uz Suntažu pusi atrodas Vatrāne, kas pirmo reizi pieminēta Zviedru — poļu kara laikā (1600 — 1629). Zviedri, ieņemot Vidzemi un nostiprinot tajā savu varu, daudzas muižas, to vidū arī Vatrānes muiža, nodeva pārvaldīšanā saviem virsniekiem. Pēc 1698. gada ap muižu jau bija izveidojusies apdzīvota vieta. 1834. gadā muiža nonāca vācu barona Tranzē dzimtas īpašumā. 1905. gada nemieros muiža tika nodedzināta, vēlāk tā atjaunota. Vatrānes muižas īpašnieks bija barons profesors Pauls Sokolovskis. 1988. gadā bijušās muižas ēka nodega. Ap Vatrānes muižu bijis skaists parks, kas minēts jau 1759. gadā.
No Vatrānes uz Suntažu pusi atrodas t.s. Skoliņa — bijusī Vatrānes pirmās pakāpes pamatskola. Tās pirmsākumi saistās ar 1871. gadu, kad Lieldesu mājās skolotāja darbu sāka Indriķis Indriksons, jo īsto skolas ēku uzcēla 1876. gadā. Vēl tālāk uz Suntažu pusi pie Gauriņu mājām uz Mazās Juglas bijušas J. Krišjāņa Vatrānes ūdensdzirnavas.
5 km no Vatrānes uz Suntažu pusi atrodas Kastrāne jeb t.s. Diedziņš (nesajaukt ar Kastrānes muižu tagadējā Upespilī). Tur agrāk ir bijusi Krupu pusmuiža ar krogu, kurā 1923. gadā pēc pārbūves tika ierīkots Kastrānes pagasta nams. Iepretim Kastrānei Mazās Juglas labajā krastā, Skubiņu kalnā bijusi 18. gs. raksturīgā apbūve. Tagad šeit saglabājusies vairs tikai dzīvojamā ēka un klētiņa. Upes krastā atrodas arī Skubiņu viduslaiku kapsēta, kas liecina, ka šī apkaime bijusi apdzīvota jau kopš seniem laikiem.

Teritoriālās izmaiņas

1935. gadā pagasta platība bija 120 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Ķeipenes un Jaunķeipenes ciema padomes, bet pagastu 1945. gadā likvidēja. 1965. gadā Ķeipenes ciemam pievienoja lielāko daļu likvidētā Kastrānes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ogres novadā.

Apdzīvotās vietas

Apdzīvotās vietas: Ķeipene, Vatrāne, Diedziņš. Pagasta centrs ir Ķeipenē.

Transports

Cauri pagastam iet ceļi Rīga — Ērgļi (P4) un Skrīveri — Līgatne (P32).