Rihards Kondratovičs

Izcelsme

Dzimis 1932. gada 12. maijā Daugavpils apriņķī, Asūnes pagasta „Sauleskalnos”. Abi vecāki pēc tautības bija latvieši –  māte Antoņina Kondratoviča bija mājsaimniece, bet tēvs Jāzeps Kondratovičs strādāja par virsmežsargu Krāslavas virsmežniecības Robežnieku mežniecībā. Bijis otrais bērns sešu bērnu ģimenē.

Izglītība, profesionālā kvalifikācija un darba pieredze

Skolas gaitas uzsāka 1939. gadā Kalēju pamatskolā, kur pabeidza 6. klasi. 1944. gadā sakarā ar Sarkanās armijas tuvošanos tika izdota pavēle meža darbiniekiem pārcelties uz Kurzemi, tāpēc ģimene pārcēlās uz Strazdes pagastu, kur 1945. gada pavasarī Strazdes tautskolā viņš pabeidza 7. klasi. 1950. gadā beidza Talsu vidusskolu. Vidusskolas laikā dabasmācības skolotāja V. Dreimaņa vadībā tika ierīkots izmēģinājumu lauks ar dažādu kultūraugu kolekcijām, kur tika veikti dažādi krustojumi, lai iegūtu jaunas kultūraugu formas. Šis darbs, kā arī bērnībā pavadītais laiks dabas vidū noteica izvēli studijām Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultātē. 1955. gadā ieguva augstāko izglītību Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultātē, iegūdams biologa-fiziologa un vidusskolas bioloģijas un ķīmijas skolotāja kvalifikāciju.
1955. gada 1. septembrī darbu uzsāka LVU Bioloģijas fakultātes Cilvēku un dzīvnieku fizioloģijas katedrā kā laborants, nostrādājot divus mēnešus. 1955. gada 1. novembrī tika nozīmēts par LVU Botāniskā dārza direktoru. Šajā amatā nostrādāja 10 gadus (līdz 1965. g.). Tā kā LVU Botāniskais dārzs bija mācību, zinātniska un kultūrizglītojoša iestāde, bija jāveic zinātniskais darbs, un 1957. gadā tika uzsākti rododendru ģints pētījumi. Sākumā galvenais uzdevums bija savākt pēc iespējas lielāku kolekciju. Tika pārbaudīta 400 sugu piemērotība Latvijas klimatiskajiem apstākļiem, un no visām pārbaudītajām sugām tikai ap 100 sugu bija piemērotas audzēšanai Latvijā. Līdzās savvaļas sugu introdukcijai tika veidota arī brīvdabas rododendru šķirņu kolekcija. Pirmo 7 gadu darba rezultāti apkopoti disertācijā „Rododendru introdukcija Latvijas PSR”, kuru 1964. gadā aizstāvot, iegūts bioloģijas zinātņu kandidāta grāds. LVU Botāniskajā dārzā bija izveidota pietiekami liela rododendru kolekcija, lai uzsāktu jaunu šķirņu veidošanas darbu. Paralēli darbam ar rododendriem 1956. gadā Rihards Kondratovičs sāka veidot arī Simsa rododendra (siltumnīcas acāliju) šķirņu kolekciju, vēlāk uzsāka arī selekcijas darbu.
1965. gadā tika iecelts par Bioloģijas fakultātes dekānu (līdz 1969. gadam), specializējās augu izturības fizioloģijā un anatomijā, vienlaicīgi nozīmēts arī par Botāniskā dārza zinātnisko vadītāju.  Strādādams dekāna amatā, izveidoja Augu fizioloģijas laboratoriju, kurā kopā ar kolēģiem veica morfoloģiskos un bioķīmiskos pētījumus, uzkrāja faktisko materiālu rododendru ģints kompleksajā izpētē. 1966. gadā no vecākā pasniedzēja kļūst par docentu (līdz 1985. gadam). 1969. gadā tika ievēlēts par LVU partijas komitejas sekretāru līdz 1975. gadam. Paralēli pedagoģiskajam, administratīvajam un sabiedriskajam darbam universitātē zinātniskā darbība kopš 1957. gada bija saistīta ar vienu izpētes objektu – rododendriem. Lai varētu veikt selekcijas darbu, bija nepieciešamas lielas zemes platības, kuru Universitātes Botāniskajā dārzā nebija, turklāt bija jāaudzē arī rododendru stādi pārdošanai, tāpēc 1980. gada 1. jūlijā Babītē tika nodibināta LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava  „Babīte”. 1983. gadā PSRS Zinātņu akadēmijas galvenajā botāniskajā dārzā Maskavā Rihards Kondratovičs monogrāfiju „Rododendri Latvijas PSR. Kultūras bioloģiskie pamati” (krievu val.) aizstāvēja kā disertāciju bioloģijas zinātņu doktora grāda iegūšanai. 1985. gadā viņu ievēlēja profesora amatā Augu fizioloģijas katedrā, kur nostrādāja līdz 2000. gadam. No 1987. līdz 1997. gadam bija LU zinātņu prorektors, bet kopš 1992. gada ir LZA akadēmiķis un habilitētais doktors bioloģijā.

Profesionālās aktivitātes

Daudzu zinātnisko biedrību biedrs – Vācijas (kopš 1997. g.) un Amerikas (kopš 1987. g.) Rododendru audzētāju biedrību, Lielbritānijas Karaliskās dārzkopības biedrības (kopš 2004. g.),  Latvijas Dārzkopības un biškopības biedrības (kopš 1959. g.), Latvijas Botāniķu, ģenētiķu un selekcionāru biedrības (kopš 1979. g.), Latvijas Dendrologu biedrības biedrs (kopš 1992. g.)un Latvijas Ainavu arhitektūras biedrības (kopš 1998. g.) goda biedrs. Viņš ir arī Latvijas Zinātņu Akadēmijas korespondētājloceklis (1989. – 1992. g.), Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (kopš 1992. g.), Eiropas Zinātņu un mākslu akadēmijas loceklis (kopš 1993. g.), žurnāla “Dārzs un Drava” sabiedriskās padomes loceklis (kopš 1990. g.),  LR Valsts emeritēto zinātnieku Padomes loceklis (kopš 1995. g.), kluba “Emeritus” valdes loceklis (2000. g. – 2015. g.). Vadījis arī Latvijas Dabas fondu no 1992. līdz 2002. gadam.

Ģimene

R. Kondratovičam ir biologu ģimene. 1957. gadā apprēcējies ar botāniķi Skaidrīti.1958. gadā piedzima meita Ginta, bet 1963. gadā – dēls Uldis. Abi bērni arī ir biologi. Rihardam Kondratovičam ir arī pieci mazbērni un divi mazmazbērni.