Parīze

Etimoloģija

Parīzes nosaukums ir cēlies no gallu cilts parīziju nosaukuma, kur savlaik apdzīvoja šo vietu. Kad Romas impērija pakļāva šo apvidu, viņi pilsētu nosauca par Lutēciju (latīņu: Lutetia), bet Flāvija Juliāna valdīšanas laikā (360—363) pilsēta tika pārsaukta par Parīzi.
Parīze tiek saukta arī citos nosaukumos, piemēram, par "La Ville-Lumière", kas tulkojumā nozīmē "Gaismas pilsēta".

Topogrāfija

Parīze atrodas Francijas ziemeļu daļā. Parīzes vēsturiskais centrs atrodas uz divām Sēnas upes salām. Tās ir Sitē sala (Île de la Cité) un Sentluija sala (Île Saint-Louis). Laika gaitā ap šīm salām pilsēta nevienmērīgi ir izpletusies abos Sēnas upes krastos. Labajā krastā uz ziemeļiem Parīze aizņem aptuveni divas reizes lielāku teritoriju nekā kreisajā krastā uz dienvidiem.
Parīzes centrālā daļa no piepilsētām ir atdalīta ar apvedceļu, kurš franciski tiek saukts par Boulevard Périphérique. Savukārt kopš 1844. gadā Parīzes robežas sakrita ar Tjēra mūri (enceinte de Thiers), bet jau 1860. gadā pilsēta tika paplašināta, pievienojot tai apkārtējos ciemus vai daļu no tiem. Lai nokļūtu uz Boulevard Périphérique apvedceļa, ir jādodas pa automaģistrālēm cauri tā sauktajiem Parīzes pilsētas vārtiem (portes de Paris). Faktiski apvedceļš, kura kopējais garums ir 35 km, ir mākslīga robeža starp pilsētu un tās piepilsētām.
Parīzē abos upes krastos ir vairāki vientuļi pakalni. Labajā krastā augstākā virsotne ir Monmartra kalns (Montmartre), kura augstākajā punktā (131 m) atrodas Senpjēra de Monmartra baznīca (église Saint-Pierre de Montmartre). Bez Monmartras vēl ir Belvilas kalns (Belleville, 128,5 m), Ménilmontant (108 m), Buttes-Chaumont (103 m), Passy (71 m) un Chaillot (67 m). Kreisā krasta augstākie punkti ir Montparnasse (66 m), Butte-aux-Cailles (63 m) un Montagne Sainte-Geneviève (61 m).
Ārpus apvedceļa Parīzes teritorijā atrodas ir tikai pilsētas helikopteru lidosta (15. Parīzes apgabalā), kā arī divas palielas ar mežu klātas teritorijas, kuras pēc Žorža Osmāna (Georges Haussmann) veiktās rekonstrukcijas 1929. gadā pievienoja Parīzei: rietumos tas ir Buloņas mežs (Bois de Boulogne, 846 ha, 16. Parīzes apgabalā), bet austrumos - Vinsēnas mežs (Bois de Vincennes, 995 ha, 12. Parīzes apgabalā). Līdz ar to Parīzes kopējais perimetrs sasniedz 54,74 km. Interesanti, ka kopš 1864. gada Parīzes pilsētai pieder arī Sēnas upes iztekas apkārtne, kas atrodas 231 km uz dienvidaustrumiem no Parīzes centra, netālu no Sūrssēnas (Source-Seine) ciemata.
Parīze, kuras platība ir 105,4 km², ir 113. lielākā Francijas komūna. Savukārt, ja Parīzes platībai pievieno tās piepilsētas, kuras 1999. gadā bija izvietojušās pa 396 Ildefransas komūnām, tad kopējā platība sasniedz 2 723 km².
Attālumi no Parīzes tiek mērīti sākot ar Dievmātes katedrāli.

Hidrogrāfija

Caur Parīzi, metot lokus, no dienvidaustrumiem uz dienviedrietumiem plūst Sēna. Tai pāri ir uzbūvēti vairāk nekā 35 tilti.
Parīzes teritoriju šķērso arī divas citas ūdensteces: Bjevras (Bièvre) upe, kura ietek Parīzē no dienvidiem un mūsdienās ir gandrīz pilnībā zem zemes, un Senmartēna kanāls (Canal Saint-Martin), kuru atklāja 1825. gadā un ir 4,5 km garš. Arī Senmartēna kanāls galvenokārt atrodas zem zemes, konkrēti, zem Faubourg-du-Temple ielas, un savieno Sēnu ar 108 km garo Urkas kanālu (Canal de l'Ourcq), kas Parīzē ieplūst no ziemeļaustrumiem.

Administratīvais iedalījums

Administratīvi Parīze ir sadalīta 20 apgabalos (franču: arrondissements), kuriem nav īpašu nosaukumu, bet gan ir sanumurēti.
Kopš 1964. gada 10. jūlijā izsludinātā Parīzes reģiona reorganizācijas likuma, kas pilnībā stājās spēkā ar 1968. gada 1. janvāri, pilsēta vienlaicīgi ir gan Francijas departaments, gan komūna. Līdz tam kopš 1790. gada Parīze bija Sēnas departamenta administratīvais centrs.

Infrastruktūra

Parīzes tuvumā ir vairākas lidostas, no kurām lielākā ir Šarla de Golla lidosta. Tā atrodas aptuveni 25 km attālumā no Parīzes centra.

Demogrāfija

Saskaņā ar INSEE datiem, 2007. gada 1. janvārī Parīzē dzīvoja 2 193 030 iedzīvotāji. No 1901. līdz 1946. gadam Parīzes iedzīvotāju skaits pieauga par 40%, lai gan tajā pašā laikā kopējais iedzīvotāju skaits Francijā samazinājās. Arī 21. gadsimta sākumā ir novērojams lēns, bet vienmērīgs iedzīvotāju skaita pieaugums. Lielākā daļa no parīziešiem ir dzimuši šajā pilsētā. No atlikušajiem iedzīvotājiem lielākā daļa ir dzimuši Francijā un tikai viena desmitā daļā no visiem pilsētniekiem ir dzimuši ārpus Francijas. Trešā daļa no ārzemniekiem ir dzimuši Eiropas Savienības valstīs. Daudzi iedzīvotāji ir dzimuši Francijas kādreizējās kolonijās, kā Alžīrijā, Tunisijā un Marokā.

Kultūra

Parīze ir muzeju un galeriju pilsēta. Viens no slavenākajiem pasaules mākslas muzejiem ir Luvra. Tūristu iecienīts muzejs ir arī tā sauktais Tokijas muzejs (Palais de Tokyo).
Parīze tiek uzskatīta par pasaules modes galvaspilsētu.

Sports

Parīzē divas reizes ir rīkotas vasaras olimpiskās spēles. Pirmās bija 1900. gada, bet otrās — 1924. gada vasaras olimpiskās spēles.
Lai gan Parīze ir viena no lielākajām pilsētām Eiropā un futbols ir viens no populārākajiem sporta veidiem Francijā, pilsētu valsts augstākajā futbola līgā Ligue 1 pārstāv tikai viens futbola klubs. Tas ir Paris Saint-Germain, kas septiņas reizes ir izcīnījis Francijas čempiona nosaukumu (pēdējoreiz 2017.—2018. gada sezonā).
Parīzē ik gadu notiek Francijas Atklātais čempionāts tenisā, viens no četriem Grand Slam turnīriem.
Kopš 1975. gada ar finišu Parīzē, Elizejas laukos, noslēdzas Tour de France riteņbraukšanas daudzdienu sacensības.