Eiropas Reģionu komiteja

Vēsture

Eiropas Savienības vietējās un reģionālās pašvaldības centās panākt, ka tās tiek vairāk uzklausītas ES jautājumu risināšanā. Tā rezultātā ar Māstrihtas līgumu izveidoja Eiropas Reģionu komiteju un iekļāva noteikumu, ka dalībvalstu pārstāvību ES Padomē drīkst uzticēt arī reģionālo valdību ministriem.

Principi

Komitejas darbības pamatā ir trīs galvenie principi.
Subsidiaritāte
Šis princips, ko līgumos iekļāva vienlaikus ar noteikumiem par RK izveidi, nozīmē, ka Eiropas Savienībā lēmumi jāpieņem iedzīvotājiem praktiski vistuvākajā līmenī. Tas nozīmē, ka Eiropas Savienībai nav jāuzņemas uzdevumi, ko labāk var pildīt valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa iestādes.
Tuvuma princips
Visu pārvaldes līmeņiem jācenšas "tuvināties iedzīvotājiem", it īpaši, nodrošinot savas darbības pārredzamību, lai iedzīvotāji būtu informēti par pilnvaru sadalījumu un iespējām paust savu viedokli.
Partnerība
Eiropas labas pārvaldības pamatā ir Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu sadarbība — visi četri līmeņi ir svarīgi un ir jāiesaista visos "daudzlīmeņu pārvaldības" lēmumu pieņemšanas procesa posmos.

Darbības joma

Saskaņā ar līgumiem Eiropas Komisijai un Eiropas Savienības Padomei ir jāapspriežas ar Reģionu komiteju par visiem jaunajiem tiesību aktu priekšlikumiem jomās, kas skar reģionālo un vietējo līmeni. Ārpus minētajām jomām Komisija, Padome un Eiropas Parlaments var apspriesties ar RK arī par citiem jautājumiem, ja minētās iestādes uzskata, ka tiesību akta priekšlikumam gaidāma būtiska ietekme reģionālajā vai vietējā līmenī. RK var izstrādāt atzinumu arī pēc savas iniciatīvas un tādējādi izvirzīt jautājumus iekļaušanai ES darba kārtībā.
Kad spēkā stājās Lisabonas līgums un visās ES dalībvalstīs ratificētais 2. protokols par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu (sk. 8. pantu), RK ieguva tiesības (privileģētu statusu) vērsties ES Tiesā.

Darbība

Atzinumi
Eiropas Komisija, ES Padome un Eiropas Parlaments konsultējas ar Reģionu komiteju, izstrādājot tiesību aktus (direktīvas, regulas utt.) jomās, kas ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības. Tiesību akta priekšlikumu nosūta attiecīgajai RK komisijai. Tad RK komisija ieceļ ziņotāju, kurš izstrādā Komitejas atzinumu. Atzinuma projektu apstiprina RK komisijā, pēc tam to apspriež plenārajā sesijā. Tiklīdz tas pieņemts plenārajā sesijā, oficiālo atzinumu nosūta visām Eiropas Savienības iestādēm un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Rezolūcijas
Ar rezolūcijām Reģionu komiteja pauž savu viedokli par svarīgiem un aktuāliem jautājumiem. Rezolūciju var izstrādāt politiskā grupa vai 32 RK locekļi.
Pētījumi un citas publikācijas
RK veic pētījumus par dažādiem ES vietējās un reģionālās dimensijas aspektiem (izglītība, transports, sociālie jautājumi, ES paplašināšanās utt.). Tos izstrādā ar ārējo ekspertu palīdzību. RK izdod arī publikācijas, kas paredzētas gan plašai sabiedrībai, gan vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekiem un kuru mērķis ir izskaidrot Komitejas darbību un īsumā raksturot aktuālas politiskas norises.
Pasākumi
Būdama reģionu un pilsētu pārstāvju tikšanās vieta, Reģionu komiteja sadarbībā ar vietējiem un reģionālajiem partneriem un citām ES iestādēm organizē konferences, seminārus un izstādes. Vienu reizi gadā, Reģionu un pilsētu Eiropas nedēļas pasākuma (OPEN DAYS) ietvaros, RK savā galvenajā ēkā uzņem tūkstošiem dalībnieku, kas piedalās spraigās diskusijās vai meklē partnerus sadarbībai kopīgos projektos.

Vēsturisks apskats

1992: Māstrihtas līgums
ES vadītāji nolemj izveidot Reģionu komiteju (RK) kā konsultatīvu asambleju, ar kuras starpniecību reģioni un pilsētas varēs piedalīties ES lēmumu pieņemšanas procesā un kura darbosies kā tieša saikne starp Briseli un iedzīvotājiem. Līgumā noteikta obligāta prasība Eiropas Komisijai un ES Padomei apspriesties ar RK par jautājumiem, kas būtiski skar reģionus. RK locekļus ieceļ dalībvalstu valdības, un viņu pilnvaru termiņš ir četri gadi. RK pirmā plenārā sesija notiek 1994. gada martā Briselē.
1995: ES paplašināšanās
Pēc Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās RK locekļu skaits palielinās no 189 uz 222.
1997: Amsterdamas līgums
Tiek paplašināta RK kompetence, aptverot aptuveni divas trešdaļas no ES tiesību aktu priekšlikumiem. Līgumā paredzēta iespēja, ka ar Komiteju var konsultēties arī Eiropas Parlaments.
2001: Nicas līgums
Uzsvērta RK demokrātiskā leģitimitāte, nosakot prasību, ka Komitejas locekļiem jābūt vēlētiem vai politiski atbildīgiem kādas vēlētas reģionālās vai vietējās asamblejas priekšā. Noteikts arī locekļu maksimālais iespējamais skaits — 350.
2002—2003: Eiropas Konvents
RK locekļi piedalās Konventā, kam jāizstrādā ES Konstitūcijas projekts. Dokumentā ir skaidri atzīta vietējās un reģionālās pārvaldes loma un pilnvaras, kā arī Komitejai ir piešķirtas tiesības vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, lai apstrīdētu tos ES tiesību aktus, kas neatbilst subsidiaritātes principam.
2004. gada maijs: ES paplašināšanās
Pēc 10 jauno dalībvalstu pievienošanās RK locekļu skaits palielinās no 222 uz 317.
2006. gada februāris: jauns pilnvaru termiņš
Komitejā sākas jauns četru gadu pilnvaru termiņš. Tās politiskās prioritātes ir saskaņā ar Lisabonas stratēģiju nodarbinātībai un izaugsmei palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu, , nostiprināt kohēziju un solidaritāti un vadīt kampaņu "Izpratnes par Eiropu veicināšana — vietējā līmeņa iesaistīšana", lai Eiropas Savienību tuvinātu tās iedzīvotājiem.
2007. gada janvāris: ES paplašināšanās
Līdz ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos RK locekļu skaits palielinās no 317 uz 344.
2007. gada decembris: Lisabonas līgums
Lisabonas līgumā tiek apstiprinātas Konventa par Eiropas nākotni jau atzītās RK tiesības — vērsties Eiropas Savienības Tiesā, lai aizsargātu savas prerogatīvas un subsidiaritātes principa ievērošanu. Šīs jaunās tiesības nostiprinās RK politisko lomu, dodot Komitejai iespēju efektīvāk darboties ES līmenī vietējo un reģionālo pašvaldību interesēs. Ar Lisabonas līgumu RK locekļu pilnvaru periods ir pagarināts no četriem uz pieciem gadiem.
2013. gada jūlijs: ES paplašināšanās Pēc Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai RK locekļu skaits palielinājās no 344 uz 353 (vēlāk RK locekļu skaits samazinājās līdz 350).