Spilves lidosta

Lidostas izbūve

Spilves pļavas tika izmantotas kara aviācijas vajadzībām jau Pirmā Pasaules kara laikā. 
1921. gada jūlijā vācu Danziger Luft-Reederei GmbH piederošā lidmašīna Fokker veica pirmo pasažieru lidojumu no Dancigas brīvpilsētas uz Rīgu, septembrī caur Rīgu uz Tallinu. Līdz 1921. gada augustam šajā maršrutā lidoja arī Dancigas pasta lidmašīnas Danziger Luftpost ar Junkers F 13 lidmašīnām. 
1922. gadā bumbu sabojātā lidlauka atjaunošanu veica Latvijas Republikas Aviācijas divizions Jāzepa Baško vadībā. Drīz pēc tam Spilvē 51 hektāru lielā teritorijā pie Rīgas—Bolderājas dzelzceļa atzara un šosejas iekārtoja arī civilo lidostu, kuru no Rīgas pilsētas nomāja Latvijas Pasta un telegrāfa departaments. Lidostā atradās Latvijas Kara ministrijas angāri, Aizsargu aviācijas angārs un civilie angāri Rīgas—Liepājas lidmašīnu un privāto lidmašīnu novietošanai. Gaisa ostā 1938. gadā pēc arhitekta Dāvida Zariņa projekta uzcēla jaunu stacijas ēku ar pasažieru uzgaidāmām telpām un restorānu, pastu, muitu, policiju, komandantūru un meteoroloģisko staciju. Lidmašīnu ģeogrāfisko pozīciju noteikšanai gaisā kalpoja Telefunken sistēmas goniometriskā stacija.
1930. gadā Satiksmes ministrijas Gaisa satiksmes daļa sāka reģistrēt Latvijas civilās lidmašīnas un Latvijas lidmašīnām piešķīra pazīšanas zīmi YL.

Starptautiskā lidosta (1921—1940)

1921. gadā uz Rīgu caur Mēmeli (Klaipēdu) sāka regulāri lidot Vācijas aviokompānijas Lloyd Luftdienst lidmašīnas.
No 1922. līdz 1927. gadam Igaunijas lidsabiedrība Aeronaut veica regulārus lidojumus Tallina-Rīga, bet no 1924. līdz 1927. gadam Tallina-Rīga-Mēmele-Kēnigsberga. Līdztekus 1923.—1925. gadā arī AS Valsts gaisa satiksme kopā ar Skandinaviens Luftrouter veica lidojumus Rīga-Mēmele-Kēnigsberga-Danciga-Berlīne un Rīga-Tallina.
1928. gadā Spilves lidostu iekļāva Vācijas—PSRS gaisa satiksmes sabiedrības Deruluft tīklā un līdz ar to šeit nosēdās lidmašīnas, kas uzturēja gaisa satiksmi no Berlīnes uz Maskavu (līdz 1931. gadam), Tallinu un Ļeņingradu (līdz 1936. gadam). Pēc Deruluft likvidēšanas 1936. gadā Berlīnes—Rīgas—Tallinas—Helsinku gaisa satiksmes līniju pārņēma Vācijas valsts aviokompānija Lufthansa, kas izmantoja astoņpadsmitvietīgas lidmašīnas. 
1932. gada 17. augustā Polijas aviokompānija "LOT" ar astoņvietīgām lidmašīnām atklāja lidojumus transkontinentālajā gaisa satiksmes līnijā Helsinki—Tallina—Rīga — Viļņa - Varšava — Ļvova - Bukareste — Sofija - Saloniki - Atēnas, ar pagarinājumu līdz Palestīnai. Lidojumi notika trīs reizes nedēļā. Zviedru aviosabiedrība Aerotransport (vēlāk "A.B.A.") ar divpadsmitvietīgām lidmašīnām un padomju Aeroflot ar desmitvietīgām, sešpadsmitvietīgām un divdsmitvietīgām lidmašīnām no 1937. gada 1. jūnija veica lidojumus maršrutā Stokholma—Rīga—Maskava. 1937. gada 15. jūnijā atklāja gaisa satiksmes līniju Rīga—Liepāja, kuru apkalpoja pirmā latviešu aviosabiedrība "Valsts gaisa satiksme" ar divām septiņvietīgām lidmašīnām. Sākot no 1938. gada gaisa satiksme notika visu gadu. Līdz 1939. gadam ticis plānots atklāt gaisa satiksmes līnijas Rīga—Ventspils—Liepāja un Rīga—Krustpils—Daugavpils, kas tomēr netika realizēta. Spilves lidosta strauji attīstījās — ja 1936. gadā tika reģistrēti caurmērā 40—50 pasažieru dienā, tad 1938. gadā jau 100 pasažieru dienā (ieskaitot tranzīta pasažierus).

Otrā Pasaules kara laikā

Latvijas okupācijas laikā 1940. gada 17. jūnijā 12.00 Spilves lidlauka ieņemšanā piedalījās 6 tanki, bet 18. jūnijā Spilves lidlaukā nosēdās PSRS Gaisa karaspēka lidmašīnas. 1940. gadā tika atjaunoti pasažieru reisi uz Tallinu, Ļeņingradu, Maskavu. Lidojumiem izmantoja vācu lidmašīnu Junkers Ju-52 un padomju lidmašīnas P-2, Po-2.
Jau pirmajā dienā pēc uzbrukuma PSRS 1941. gada 22. jūnijā Vācijas kara aviācija bombardēja Spilves aerodromu. Lidostas angāri tika nopostīti, vēlāk lidosta rekonstruēta vācu kara aviācijas vajadzībām, kas 1941.-1944. gadā Spilves gaisa ostu izmantoja kā militāru lidostu. 1941. gada 27. oktobrī Lufthansa atsāka arī civilos lidojumus uz Rīgu un Helsinkiem. 1944. gada 11. oktobrī Spilves aerodroms tika atkārtoti nopostīts.

PSRS vietējā lidosta

Pēc Otrā Pasaules kara civilo aviāciju Latvijā regulēja civilās aviācijas pārvalde, kas atradās PSRS Civilās aviācijas ministrijas pakļautībā. Kā pirmos atjaunoja lidojumus uz Maskavu, Tallinu, Kauņu, Liepāju un Daugavpili. Vēlāk Rīgas Centrālā lidosta kļuva par Vissavienības nozīmes lidostu. Pasažieru pārvadājumus no Rīgas veica ne vien no Spilves, bet arī no Rumbulas lidostas. Lidojumiem lika izmantotas lidmašīnas Li-2, no 1959. gada Jak-12, An-2, Il-14. 
1954. gada maijā tika pabeigta jaunas Rīgas Centrālās lidostas ēka padomju neoklasicisma stilā (arhitekts S.Vorobjevs). Līdz 1975. gadam lidosta Spilve bija viena no lielākajām PSRS rietumu daļas lidostām, vienlacīgi uzņemot pāri par 50 lidmašīnām. Pēc lidostas "Rīga" izbūves Spilves lidosta zaudēja savu nozīmi un līdz 1986. gadam tika izmantota vienīgi vietējiem lidojumiem. Līdz pat 1980. gadu beigām lidostu mācību vajadzībām izmantoja Rīgas Civilās aviācijas institūta studenti.

Pēc neatkarības atgūšanas

Aviācijas centrs "Spilve" 1990. gados tika izmantota kā privāto lidojumu un izpletņlēcēju treniņu lidosta. 2001. gadā lidostas ēku izmantoja Latvijas Jaunā teātra institūta izrādei "Izslāpušie putni" un festivāla "Homo novus" noslēguma pasākumam. Rīgas domes īpašuma departaments 2002. gadā Spilves lidostas ēku uz 25 gadiem iznomāja SIA "Baltijas projektu birojs". Dažādie bijušās lidostas izmantošanas plāni nav realizēti un arhitektoniski interesantā lidostas termināla ēka atrodas kritiskā stāvoklī.