Datubāzu pārvaldības sistēma

Datubāzu pārvaldības sistēma (DBPS), arī datubāzu pārvaldības sistēma (angļu: Database management system (DBMS)), ir programma (vai programmu kopums), kas nodrošina datubāzu pārvaldību. DBPS ļauj ievietot, nolasīt, modificēt un dzēst ierakstus, kā arī veic citas ar datu glabāšanu un apstrādi saistītas darbības datubāzē.
Iespējamas ir dažādas programmatūras arhitektūras: mazām datubāzēm visa funkcionalitāte ir ietverta vienā programmā, savukārt lielākās datubāzēs gandrīz vienmēr izmanto klienta-servera arhitektūru. Datubāzu pārvaldības sistēmas sastāv no programmatūras, kas operē ar datubāzēm, nodrošinot atmiņas, drošības, piekļuves, dublēšanas un citas iespējas. Datubāzu pārvaldības sistēma var tikt klasificēta, balstoties uz datubāzes modeli, kuru tā atbalsta, piemēram, relāciju modeli vai XML, datoru tipa, kuru tā atbalsta, piemēram, servera klastera vai mobilā telefona, vaicājumvalodas piekļuves, piemēram, SQL vai XQuery, veiktspēju, piemēram, maksimuma skalas vai maksimālā ātruma vai citiem rādītājiem. Dažas datubāzu pārvaldības sistēmas ietver sevī vairāk nekā vienu no šiem klasifikācijas punktiem, piemēram, vairākas vaicājumvalodas. Gandrīz visās datubāzu programmatūrās ir iebūvēts Open Database Connectivity (ODBC) draiveris, kas ļauj datubāzē integrēt citas datubāzes.
DBPS priekšgalsistēma (klients) atbild par datu ievadīšanu, pieprasīšanu un pārskatīšanu. Aizmugursistēma (serveris) ir programmu kopums, kas kontrolē datu glabāšanu un atbild uz priekšgalsistēmas pieprasījumiem. Meklēšanu un kārtošanu parasti veic serveris. Eksistē ļoti dažādi datubāzu īstenojumi, sākot no vienkāršākajiem ar vienkāršām tabulām, kas katra tiek glabāta savā datnē, līdz pat ļoti lielām datubāzēm ar miljoniem ierakstu, kuri tiek glabāti daudzos datu nesējos. Starp DBPS ir lielas atšķirības — tās var ietvert vai neietvert datu pareizuma pārbaudes, datu integritātes un konsistences nodrošināšanu, tās var spēt vienlaicīgi strādāt ar vienu procesu, bet ir arī sistēmas, kas ļauj lielam lietotāju skaitam reizē mainīt datus, novēršot konfliktsituācijas.

Datubāzu pārvaldības sistēmu izstrādātāji

DBPS izstrādātājus nosacīti var iedalīt divās daļās: slēgtā koda un atvērtā koda DBPS. Atvērtā koda divas populārākās DBPS ir MySQL un PostgreSQL. Savukārt slēgtā koda DBPS vairāk nekā 80 % tirgus daļu, saskaņā ar Gartner 2006. gada pētījumu, aizņem trīs izstrādātāji: Oracle Corporation, Microsoft un IBM, kuri izstrādā attiecīgi Oracle, SQL Server un DB2.
Ir minimāls funkciju kopums, ko visas DBPS veic vienādi, tai pašā laikā katrā no tām ir savas arhitektūras un implementēšanas atšķirības, kas nozīmē to, ka konkrētas lietotnes izstrādē ir jāņem vērā konkrētā izvēlētā DBPS. Tas attiecas arī uz izmantoto SQL valodu — praktiski katrs DBPS izstrādātājs ir ieviesis savus papildinājumus šim standartam.

Ārējo, loģiskā un iekšējais skats

Datubāzes pārvaldības sistēma dod iespēju daudziem dažādiem lietotājiem apmainīties ar datiem un apstrādātiem resursiem. Esot daudz dažādiem lietotājiem, rodas vajadzības pēc daudz un dažādām datubāzēm. Jautājums ir: Kā var vienu, vienotu datubāzi radīt atbilstošu tik daudziem lietotājiem ar tik dažādām prasībām?
DBVS samazina šīs problēmas, sniedzot divus skatus datubāzē: malas (vai lietotāja viedokli), loģiski ņemot vērā (vai konceptuālo skatu) un fizikālās (vai iekšējās) skatīt. Lietotāja, ņemot vērā datubāzes programma ir datu formātā, kas ir nozīmīgs lietotājam un programmatūras, kas apstrādā šos datus.
Viens izturība DBMS ir tas, ka lai gan parasti ir tikai viens konceptuāls (vai loģiski) un fizikālās (vai iekšējās) Ņemot vērā datus, var būt bezgalīgs skaits dažādu ārējo viedokli. Šī funkcija ļauj lietotājiem redzēt datubāzē dati, kas ir vairāk uzņēmējdarbību saistītos veidā, nevis no tehniskā, pārstrādes viedokļa. Līdz ar to loģisks skats attiecas uz veidu, kādā lietotājs apskata datiem, un fizisko viedokli attiecas uz veidu, kādā dati tiek fiziski glabāti un apstrādāti.

Funkcijas un iespējas

Alternatīvi, un īpaši saistībā ar datubāzes pārvaldības relāciju modeli, relācija starp atribūtu, kas ņemts no speciālas domēnu virknes ir redzams kā primārais. Piemēram, datubāzē var norādīt ka mašīna, kas oriģināli ir bijusi sarkanā krāsā var izbalēt uz rozā krāsu laika gaitā, ja tā bija kāda no īpašajiem modeļiem. Šādas augstākās loģiskās attiecības nodrošina informāciju visiem pamatdomēniem vienlaicīgi, nevienam netiek dotas priekšrocības pār citiem.

Metadatu krātuve

Metadati ir dati, kas apraksta datus. Piemēram, uzskaitot, kas apraksta to, ko atribūti ir atļauts datu kopas sauc par "meta-informāciju."