Sega (uzņēmums)

Vēsture

1940. gadā Honolulu, Havajās Marty Bromley dibināja uzņēmumu Standard Games, kas militārajām bāzēm nodrošināja ar monētām darbināmus spēļu un mūzikas automātus. Pēc Otrā pasaules kara viņš devās uz Japānu, kur 1951. gadā (pēc citiem datiem 1952. gadā) kopā ar Raymond Lemaire un Richard Stewart dibināja uzņēmumu Service Games, lai importētu un piegādātu izklaides automātus amerikāņu militārajām bāzēm.
1960. gadā Standard Games mainīja nosaukumu uz Nihon Goraku Bussan Co., Ltd.
Savukārt 1954. gadā Deivids Rozens (David Rosen) Japānā izveidoja uzņēmumu Rosen Enterprises, kas sākotnēji eksportēja un importēja suvenīrus un citas lietas. Vēlāk tas pievērsās elektromehānisko arkādes spēļu importēšanai, kļūstot par Service Games konkurentu.
1965. gadā abi uzņēmumi apvienojās, izveidojot uzņēmumu SEGA Enterprises Ltd. (nosaukums veidots no SErvice GAmes) ar Rozenu kā izpilddirektoru. Drīz uzņēmums pats sāka ražot spēļu automātus; pirmais bija Periscope — zemūdenes kaujas simulators ar inovatīviem skaņas un gaismas efektiem. Šai spēlei bija labi panākumi Japānā, un tā tika eksportēta uz ASV un Eiropu.
1969. gadā Sega pārdots ASV uzņēmumam Gulf+Western (tagad zināms kā Viacom), Rozenam paliekot par Sega vadītāju.
Sega turpināja augt un attīstīties, 1970. gados pārejot uz videospēļu iekārtām.
1979. gadā nopirkts ASV uzņēmums Gremlin Industries, kurš izstrādāja uz mikroprocesora bāzētas spēļu iekārtas.
1982. gadā Sega izlaida pirmo trīs dimensiju spēli SubRoc 3-D. 1983. gadā uzņēmums izlaida savu pirmo spēļu konsoli SG-1000.
1983. gada videospēļu krīzes iepaidā arī Sega cieta zaudējumus.
1983. gadā Sega ASV bizness (Gremlin Industries) pārdots izklaides automātu uzņēmumam Bally Manufacturing Company.
1984. gadā Sega pārdots Japānas konglomerātam CSK.
1986. gadā Sega akcijas sāktas kotēt Tokijas fondu biržā un nodibināts meitas uzņēmums ASV Sega of America, Inc. Izlaista Sega pirmā mājas video sistēma Master System, kas bija bāzēta uz 8 bitu mikroprocesoru. Master System nespēja iekarot ASV tirgu, kura dominēja Nintendo.
1988. gadā izlaista pirmā 16 bitu spēļu konsole Sega Mega Drive (ASV zināma kā Sega Genesis). Ar šo ierīci Sega pārspēja Nintendo, kurš 16 bitu spēļu konsoli izlaida tikai 1991. gadā.
1991. gadā Sega izlaida rokā turamu video spēļu ierīci Game Gear. 1991. gadā izlaista papildierīce Mega-CD (Sega CD), kuru varēja pieslēgt pie Mega Drive un ielādēt spēles no kompaktdiska.
1994. gadā izlaista 32 bitu spēļu konsole Sega Saturn.
Kad 1997. gadā Sega sāka publiski apspriest savu nākamās paaudzes spēļu konsoli Dreamcast, konsoles Saturn un programmatūras pārdošanas apjomi strauji samazinājās, klientiem gaidot jauno produktu (šāda situācija tiek saukta par
Osbornas efektu). 
Lai arī Dreamcast tika izlaista 1998. gadā, uzņēmums piedzīvoja zaudējumus līdz 2002. gadam.
2000. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz Sega Corporation.
2001. gadā paziņots, ka Sega pārtrauc apartūras ražošanu, kļūstot par citu izstrādātas spēļu programmatūras izplatītāju.
2003. gadā meitas uzņēmums Sega.com Inc., kurš nodarbojās ar daudzlietotāju tiešsaistes datorspēlēm, pārdots Somijas Nokia.
2003. gada 13. februārī Sega paziņoja, ka apvienosies ar Sammy. Augustā Sammy no CSK nopirka 22 % Sega akciju. 2004. gada vidū Sammy iegādājās Sega akciju kontrolpaketi; abiem uzņēmumiem tika izveidots mātes uzņēmums Sega Sammy Holdings.
2013. gadā Sega iegādājās Kanādas spēļu izstrādātāju Relic Entertainment pēc tam, kad tā īpašnieks THQ bija bankrotējis.