Viesīte

Vēsture

Eķengrāves muiža vēstures avotos minēta no 16. gadsimta, kad uz tās zemes Jaunjelgavas, Jēkabpils, Aknīstes un Neretas ceļa krustojumā atradās Āžu krogs. Ap 1890. gadu pie kroga izveidojās lielāka apdzīvota vieta, kuru dēvēja par Eķengrāves Āžu miestu. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā Eķengrāvi ieņēma Vācijas karaspēks, kas 1916. gadā frontes apgādei uzbūvēja šaursliežu dzelzceļu, pa kuru pārvadāja kara materiālus.
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 14. oktobrī pie Valeskalniņa notika 3. Jelgavas pulka bataljona (bijušā Augškurzemes partizānu pulka) karavīru vienības kauja ar Bermonta armijas izlūku vienību.
1926. gadā Āžu miestu pārdēvēja par Viesīti un pēc diviem gadiem tam piešķīra pilsētas tiesības.
1920.—1930. gados Viesīte kļuva par nozīmīgu dzelzceļa mezglu. No šejienes ar bānīti varēja nokļūt Daudzevā, Jēkabpilī, Aknīstē un Neretā. Ir saglabājušās dažas no stacijas ēkam, dzelzceļa uzbēruma posmi, bet Viesītē saglabāts un atjaunots arī mazbānīša sastāvs.
1935. gada 11. augustā Valeskalniņā atklāja pēc Vilhelma Treija meta izkalto Viesītes Brīvības pieminekli ar uzrakstu „Brīvība, tautas dzīvība”. 1937.— 1939. gadā netālu tika uzbūvēta Viesītes luterāņu baznīca. Pēc Otrā pasaules kara Viesītes Brīvības piemineklim priekšā uzcēla Sarkanās armijas Brāļu kapu pieminekli.

Ģeogrāfija

Viesīte atrodas Latvijas dienvidaustrumu daļā, Sēlijas kultūrvēsturiskā novada vidienē. Fizioģeogrāfiski tā izveidojusies Augšzemes augstienes Sēlijas paugurvaļņa centrālajā daļā (saukts arī par Viesītes morēnu valni). Pēc ainavu iedalījuma pilsēta atrodas mežāru morēnas paugurainē. Ziemeļaustrumos no Pilsētas motokrosa trases 500 m aiz pilsētas robežas atrodas viens no augstākajiem paugurvaļņa punktiem Stampānu kalns (141 m). Viesītes rietumu daļā stiepjas ģeoloģisks veidojumas Valeskalniņš, veidojies ap 2. gadsimtu pirms mūsu ēras. Tas ir vienīgais oss Sēlijas pauguvalnī. Kopumā reljefs visā pilsētā izteikti paugurains, tā dēļ veidojies haotisks vēsturiskais ielu tīkls un neregulāra apbūve.
Ziemeļrietumu daļā atrodas Mazais ezers. Tā platība 1,5 ha. Gar ezera dienvidu krastu ierīkota labiekārtota pastaigu taka, kas ved uz Mīlestības saliņu — brīvdabas estrādi. Takā iespējams iepazīt dumbrāja dabu un vērot putnus. Ezera krastā izveidota atpūtas vieta un āra trenažieri.
Viesītes pilsētas platība ir 2,3 km². Lielākās dabas platības veido dumbrājs ap Mazo ezeru un Riekstu kalns pilsētas austrumos. Lielu daļu pilsētas veido vēsturiskā koka un mūra mazstāvu apbūve. Ziemeļu daļā sastopamas savrupmājas, bet dienvidaustrumu daļā padomju laika apbūve, kas radusies kā PMK (pārvietojamā mehanizētā kolonna) un arodskolas rajons.
Administratīvi Viesīte ir Viesītes novada centrs un tā ir viena no piecām novada teritoriālajām vienībām. No visām pusēm to ieskauj Viesītes pagasts. Pilsēta atrodas pie autoceļa P75 Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta), ziemeļu-dienvidu virzienā cauri centram iet valsts vietējās nozīmes ceļš V956 Daudzeva–Viesīte–Apserde. Vēsturiski šo ceļu krustojumam ir bijusi nozīmīga loma apdzīvotas vietas attīstībā, taču mūsdienās pilsētas ģeogrāfiskais novietojums un ceļu stāvoklis ir ekonomiski neizdevīgs. Novada dienvidu daļas iedzīvotājiem izdevīgāk ir braukt uz kaimiņu novadiem, nevis saņemt pakalpojumus sava novada centrā Viesītē. Pilsētai nav tieša labas kvalitātes autoceļu savienojuma ar Rīgu. Lielākoties līdz Rīgai iedzīvotāji dodas caur Neretu. Kopumā satiksmes plūsma un tranzītkravu apjomi pilsētā ir nelieli.

Klimats

Viesīte atrodas mitrā kontinentālā agroklimatiskā rajona siltajā apakšrajonā. Siltākais gada mēnesis ir jūlijs, bet aukstākais janvāris. Pēdējās pavasara salnas parasti novērojamas maija otrajā pusē, bet pirmās rudens salnas septembra otrajā pusē. Tuvākā meteoroloģisko novērojumu stacija atrodas Zīlānos 35 km attālumā, kas nesniedz precīzus datus par klimatiskajiem apstākļiem Viesītē.
Līdzīgi kā pārējā Latvijas teritorijā, valdošie vēji pūš no dienvidrietumiem un rietumiem, retāk no dienvidiem vai dienvidaustrumiem.

Demogrāfija

Viesīte ir neliela mazpilsēta. Demogrāfiskie rādītāji 21. gadsimtā  liecina,  ka  iedzīvotāju  skaitam  ir  tendence samazināties. Tas notiek gan negatīva dabiskā pieauguma, gan migrācijas rezultātā. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 856 sievietes un 724 vīrieši.
2018. gada jūlijā Viesītē bija 228 iedzīvotāji līdz darbaspējas vecumam (15 gadiem), no kuriem 110 bija vīrieši un 118 sievietes. Bērni vecumā līdz 6 gadiem bija 95 — 47 sievietes un 48 vīrieši. Skolas vecumā (7-18 gadi) pilsētā dzīvoja 180 bērni, no tiem 94 sievietes un 86 vīrieši. Šajā pašā gadā darbaspējas vecumā bija 1006 iedzīvotājs, no kuriem 508 bija vīrieši un 498 sievietes. Savukārt 375 iedzīvotāji bija pārsnieguši darbaspējas vecumu (virs 63 gadiem) - no tiem 133 vīrieši un 242 sievietes. Tātad darbspējas vecumā šajā gadā bija 63% pilsētnieku. Demogrāfiskās slodzes līmenis Viesītē 2018. gadā bija 625 apgādājamie uz 1000 darbspējīgajiem  iedzīvotājiem.
2018. gadā Viesītes pilsētas iedzīvotāju vidējais vecums bija 43,6 gadi, salīdzinoši 2000. gadā tas bija 37,7, bet 2011. gadā 41,0 gads. Skaitļi norāda uz vidējā vecuma palielināšanos, kas saskan ar kopējām tendencēm visā valstī.
1925. gadā Eķengrāves miestā dzīvoja 1124 cilvēks — 562 vīrieši un precīzi tikpat sieviešu. No tiem Latvijas pavalstniecība bija 1102 cilvēkiem — 547 vīriešiem un 555 sievietēm. Miestā dzīvoja arī 2 Lietuvas, 1 Vācijas, 1 Krievijas pilsonis, bet 18 cilvēki bija bez noteiktas pavalstniecības. 2018. gadā Latvijas pilsoņi bija 1447 jeb 94% no visiem viesītiešiem. Latvijas nepilsoņi sastādīja 6% (89 iedzīvotāji). Savukārt citas valsts piederība bija tikai vienam pilsētas iedzīvotājam.

Tautsaimniecība

Viesītes pilsētā galvenās uzņēmējdarbības nozares ir administratīvo un apkalpojošo dienestu darbība, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, mežistrāde un transporta pakalpojumi. Pēc Lursoft uzņēmuma datu bāzēs pieeejamās informācijas, 2019. gada sākumā Viesītes pilsētas administratīvajās robežās bija reģistrēti 144 uzņēmējdarbības subjekti, no tiem 79 aktīvi. Pilsētā darbojas 1 atvasināta publiska persona Viesītes novada dome un 12 iestādes. Iedzīvotāji apvienojušies 17 dažādās nevalstiskajās organizācijās. 2007. gadā Viesītes pilsētas
attīstības indekss bija viszemākais Zemgales plānošanas reģionā -2,31.  
2019. gada februārī reģistrētā bezdarba līmenis Viesītes novadā bija 6,4%. Var pieņemt, ka pilsētā kā novada centrā tas ir zemāks, taču līdzīgs valsts kopējam rādītājam – 5,2%. 2013. gadā no visā novadā reģistrētajiem 224 bezdarbniekiem, 115 dzīvoja pilsētā. Tobrīd novada kopējais bezdarba līmenis sasniedza 9,1%. Viesītes pilsētas teritorijā nav lielu ražošanas uzņēmumu. Iedzīvotāji nodarbināti dažādās pašvaldības iestādēs, mazumtirdzniecības uzņēmumos, apkārtnes zemnieku saimniecībās. Tāpat liela daļa izmanto iespēju strādāt tuvākajā nacionālās nozīmes centrā Jēkabpilī, kas atrodas 31 km attālumā.
Vietējiem ražotājiem pieejams pašvaldības atbalsts, kas izveidojusi kopīgu zīmolu "Viesīte ražo. Sēlijas produkts". Katru gadu iedzīvotāji var piedalīties vietējo projektu konkursā, lai iegūtu finansējumu savu ideju realizācijai. Uzņēmēji un tūrisma pakalpojumu sniedzēji regulāri piedalās dažādās izstādēs, gadatirgos un citos uzņēmējdarbības veicināšanas pasākumos Latvijā.

Transports

Viens no galvenajiem faktoriem pilsētas attīstībā ir bijis Viesītes šaursliežu lauku dzelzceļu mezgls. Tā pastāvēšanas laikā no 1916. līdz 1972. gadam galvenā stacija un depo atradās Viesītē. Pilsēta bija viens no galvenajiem Sēlijas lauku transporta mezgliem, no kura veda savienojums ar platsliežu dzelzceļu Jelgava—Krustpils. Šobrīd dzelzceļš ir nojaukts, Paula Stradiņa ielas malā saglabāts sliežu posms ar diviem ceļiem. Vēsturiskajā depo teritorijā izveidots muzejs "Sēlija". 
Mūsdienās Viesīte sasniedzama vienīgi ar autotransportu. Pilsētai ir tiešie autobusu maršrutu savienojumi ar Rīgu, Jēkabpili, Neretu, Aknīsti, Subati, Jaunjelgavu un citām mazākām apdzīvotām vietām tuvākajā apkārtnē. Pilsētas neizdevīgā ģeogrāfiskā novietojuma dēļ, tā ir vāji sasniedzama no lielākiem attīstības centriem (izņemot Jēkabpili). Sabiedriskā transporta savienojums ar galvaspilsētu Rīgu ir tikai vienu reizi dienā maršrutā Rīga-Jaunjelgava-Subate — vakarā uz Viesīti, no rīta uz Rīgu. Tas nedod iespēju veikt vienas dienas ceļojumu uz Viesīti ar sabiedrisko transportu. Tāpēc visbiežāk iedzīvotāji un ceļotāji no tālākām vietām dodas ar pārsēšanos caur Jēkabpili.
Autoceļš P75 Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta) ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas ir vienīgais asfalta seguma savienojums uz Viesīti ar citām apdzīvotām vietām. Privātā transporta maršruti uz galvaspilsētu visbiežāk ved caur Neretu. Iedzīvotāji vairākkārt ir izteikuši nepieciešamību pēc asfalta uz Latvijas vietējā autoceļa V956 Daudzeva-Viesīte-Apserde, kas būtu taisnākais savienojums ar galvaspilsētu, taču VAS "Latvijas Valsts ceļi" šo priekšlikumu nesaskata par ekonomiski pamatotu. Tranzīta satiksmes plūsma pilsētā ir niecīga un nerada būtiskas problēmas.

Tūrisms

Aktīvā tūrisma sezona Viesītē ir no aprīļa līdz oktobrim. Galvenais tūrisma pakalpojuma sniedzējs ir muzejs "Sēlija", kura pārziņā atrodas arī Amatniecības centrs un Viesītes tūrisma informācijas punkts. Tūristiem pilsētā pieejamas gan pastaigu ekskursijas gida pavadībā, gan braucieni ar elektrobānīti — tūristu vilcieniņu. Galvenie apskates objekti ir muzeja "Sēlija" nodaļas Mazā Bānīša parks un Paula Stradiņa skola, Viesītes Kultūras pils un Mīlestības taka. Viesītes Kultūras pils kā platības ziņā lielākā Sēlijas kultūras celtne piesaista dažādus māksliniekus. Ēkai ir liels potenciāls kultūras tūrisma jomā, taču to kavē pilsētas zemā ekonomiskā aktivitāte un vāja Latvijas reģionālā politika. Tūristus visvairāk piesaista pilsētas vēsturiskais centrs ar līkumainajām ielām un vēsturisko mazstāvu apbūvi, kā arī paugurainais reljefs.
Pilsētā darbojas kafejnīca, ēdnīca, 3 pārtikas veikali. Naktsmītnes pieejamas bijušās arodvidusskolas dienesta viesnīcā un viesu namā tiešā pilsētas tuvumā. Pilsētā 4 vietās pieejams bezmaksas WiFi. Tūrisma informācijas punktā un Amatniecības centrā iegādājami suvenīri, vietējo amatnieku un mājražotāju darinājumi. Tūrisma informācijas punkts sniedz noderīgas ziņas par iespējām ceļotājiem gan tuvākajā apkārtnē, gan visā Sēlijā kopumā.

Kultūra

Galvenā kultūras iestāde pilsētā ir Viesītes Kultūras pils. Tas ir lielākais Latvijas lauku kultūras nams — ēkas kopējā platība 5824m², koncertzāles skatuves izmēri 154 m². Ēkā atrodas koncertzāle ar 350 skatītāju vietām, deju zāle, tradīciju zāle, kino un konferenču zāle un izstāžu zāle. Vērienīgo ēku izmanto arī dažādas pašvaldības iestādes, Viesītes Sporta klubs un daži komersanti. Kultūras pils ir nozīmīga pulcēšanās vieta visas Sēlijas mērogā — te ir notikuši 4 Sēlijas kongresi, vairāku gadu garumā notika zinātniskā konference "Buclera lasījumi", Sēlijas skolēnu zinātnisko darbu lasījumi "Paula Stradiņa lasījumi" un citi sēļiem nozīmīgi sarīkojumi. Akadēmiķis Jānis Stradiņš savās publikācijās vairākkārt šo celtni nodēvējis par sēļu vai Sēlijas pili kā visa novada garīgo centru. Ikdienā te notiek dažādi koncerti, vietējo pašdarbības kolektīvu priekšnesumi un svinīgas pieņemšanas tradīciju zālē. Kino un konferenču zālē regulāri tiek demonstrētas jaunākās latviešu filmas.
Līdz šaursliežu dzelzceļa slēgšanai pilsētā darbojās arī dzelzceļnieku klubs, kuram bija plaša kultūras un sporta dzīve. Dzelzceļniekiem bija sava futbola un volejbola komanda, apgaismota slidotava un treniņi svarcelšanā. Klubā darbojās dzelzceļnieku pūtēju orķestris, sieviešu vokālais ansamblis, depo estrādes orķestris, dramatiskais pulciņš, vīru koris. Ar dzelzceļa depo pašdarbnieku vēsturi var iepazīties muzejā "Sēlija".

Kolektīvi

Kultūras pilī  darbojas pūtēju orķestris, amatierteātris “Vēris”, jauktais koris, 6 bērnu un jauniešu deju kolektīvi, 2 vidējās paaudzes deju kolektīvi, bērnu un jauniešu dramatiskais pulciņš, mūzikas studija (vokālā un instrumentālā grupa), rokdarbu pulciņš "Savam priekam". Viesītes mūzikas un mākslas skolā darbojas vokālais ansamblis un koris, kā arī dažādi interešu izglītības pulciņi. Brīvo laiku bērni un jaunieši var pavadīt Viesītes Jaunatnes iniciatīvu centrā. Tā telpās darbojas arī Viesītes Māmiņu klubs. Novada amatnieki un rokdarbnieki pulcējas Viesītes Amatniecības centrā.