Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"

Kā partiju apvienība

2010. gada maijā tika ziņots, ka TB/LNNK un "Visu Latvijai!" domā par dalību neilgi pirms tam izveidotajā politiskajā apvienībā "Vienotība". 28. maijā "Vienotība" paziņoja, ka nav vienojusies ar šīm partijām. 31. maijā TB/LNNK un "Visu Latvijai!" paziņoja par jaunas apvienības izveidi, lai piedalītos tā paša gada rudenī gaidāmajās 10. Saeimas vēlēšanās. 2. jūlijā tika paziņots, ka apvienības pilns nosaukums būs "Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"", to vadīs TB/LNNK priekšsēdētājs Roberts Zīle un tās devīze būs "Vienoti latviskai Latvijai". 4. jūlijā notika dibināšanas kongress, kurā apvienības izveidi atbalstīja visi 300 delegāti. 15. jūlijā četri deputāti no bijušās TB/LNNK frakcijas un bijušais neatkarīgais deputāts, "Visu Latvijai!" biedrs Visvaldis Lācis izveidoja apvienības Saeimas frakciju. 22. jūlijā apvienība paziņoja, kas būs tās vēlēšanu sarakstu līderi, bet 30. jūlijā reģistrēja sarakstu vēlēšanām.
10. Saeimas vēlēšanās apvienība ieguva 7,67% balsu un 8 deputātu vietas. 2011. gada 8. martā pēc skandāla ar meitas nodarbināšanu un dzīvokļa īri no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas izstājās Visvaldis Lācis. Saskaņā ar TV3 raidījuma "Nekā personīga" 2011. gada pētījumu Nacionālā apvienībā bija balsojumu dalības ziņā visaktīvākā 10. Saeimas frakcija. 1394 atklātajos balsojumos bija reģistrēti tikai 370 Nacionālās apvienības deputātu nebalsošanas gadījumi.
2011. gada pavasarī Nacionālā apvienība rīkoja parakstu vākšanu par grozījumiem Satversmē, lai visās valsts skolās pakāpeniski pārietu uz mācībām tikai valsts valodā. Lai gan tika savākti 120 433 paraksti, ar tiem nebija pietiekami, lai ierosinātu referendumu. Šī iniciatīva kalpoja par iemeslu parakstu vākšanai referendumam par krievu valodu kā otro valsts valodu, kas tika uzsākta 2011. gada 4.martā un noveda pie 2012. gada referenduma par grozījumiem Satversmē. 2011. gada 23. jūlijā, vienā dienā ar referendumu par 10. Saeimas atlaišanu, "Visu Latvijai!" un TB/LNNK apvienojās vienā partijā, kura tika nosaukta tāpat kā iepriekš veidotā apvienība, bet par partijas līdzpriekšsēdētājiem tika ievēlēti Raivis Dzintars un Gaidis Bērziņš. 11. Saeimas vēlēšanās Nacionālā apvienība ieguva 13,88% balsu un 14 deputātu vietas, tādējādi dubultojot savu pārstāvniecību Saeimā. Nacionālā apvienība bija vienīgā partija, kuras visi 10. Saeimas deputāti tika pārvēlēti arī 11. Saeimā.
Pēc vēlēšanām Nacionālā apvienība iesaistījās Valda Dombrovska valdībā kopā ar Vienotību un (Zatlera) Reformu partiju, panākot, ka ārpus valdības tika atstāts vēlēšanās uzvarējušais Saskaņas centrs. Šajā valdībā Nacionālo apvienību pārstāvēja kultūras ministre Žaneta Jaunzeme-Grende un tieslietu ministrs Gaidis Bērziņš, bet papildus tam Nacionālā apvienība uzņēmās cīņu par uzlabojumiem demogrāfijā un pret termiņuzturēšanās atļauju tirdzniecību. 2012. gada 21. jūnijā, pēc konflikta ar Ministru prezidentu Valdi Dombrovski jautājumā par holokausta laikā zaudēto ebreju kopienas īpašumu kompensāciju, tieslietu ministrs Gaidis Bērziņš atkāpās no ministra amata un viņu šajā amatā nomainīja Jānis Bordāns, kurš pēc tam iestājās Nacionālo apvienību veidojošajā TB/LNNK.
2013. gada 16. aprīlī, lai uz biedrības Demokrātiskie patrioti bāzes veidotu jaunu partiju, no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas izstājās deputāts Dāvis Stalts. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās Nacionālā apvienība trīskāršoja savu pārstāvniecību pašvaldību domēs, iegūstot vairāk kā 150 deputātu mandātus vairāk kā 50 pašvaldībās un mēra amatus Bauskas, Engures, Kocēnu, Krustpils, Priekules un Saulkrastu novados, bet Rīgas domē kļūstot par plašāk pārstāvēto no t.s. "latviešu partijām". Tā kā biedrība "Demokrātiskie patrioti" bija paziņojuši par partijas veidošanu un Jānis Bordāns aktīvi iesaistījās tās darbībā, 1. novembrī TB/LNNK izslēdza viņu no savām rindām un Nacionālā apvienība atsauca Jāni Bordānu no tieslietu ministra amata.

Kā partija

Kongresā 2013. gada 7. decembrī "Visu Latvijai!" un TB/LNNK pabeidza apvienošanos vienā partijā. Laimdotas Straujumas valdībā Nacionālo apvienību pārstāvēja kultūras ministre Dace Melbārde, tieslietu ministre Baiba Broka un vides un reģionālās attīstības ministrs Einārs Cilinskis, kuru pēc atlaišanas par dalību 16. marta Leģionāru piemiņas dienas gājienā nomainījis Romāns Naudiņš, Eināram Cilinskim kļūstot par ministrijas parlamentāro sekretāru. 8. Eiropas Parlamenta vēlēšanās 2014. gada 24. maijā Nacionālā apvienība ieguva 14,25% balsu (otru lielāko balsu skaitu aiz Vienotības) un 1 no 8 Latvijas deputātu vietām. Pārvēlēts tika jau 6. un 7. Eiropas Parlamenta sasaukumā strādājošais Roberts Zīle. 28. jūlijā tieslietu ministre Baiba Broka paziņoja par demisiju, un viņas vietā Saeima par ministru ievēlēja Gaidi Bērziņu.
Nacionālā apvienība piedalījās 12. Saeimas vēlēšanās ar 7. kārtas numuru.
2017. gada 9. decembrī notikušajā kongresā partija atteicās no līdzpriekšsēdētāja amata un par vienīgo partijas vadītāju ievēlēja Raivi Dzintaru.

Ideoloģija

Ekonomists Daunis Auers, vēsturnieks Andress Kasekamps (Andres Kasekamp) un politologs Roberts Paušs partijas ideoloģiju raksturojis kā „labējo populismu un galēji labēju”, savukārt politisko zinātņu doktore Ilze Balcere pētījumā „Populisms Latvijas politisko partiju diskursā laika periodā no 1993. līdz 2011. gadam” VL—TB/LNNK 10. un 11. Saeimas priekšvēlēšanu programmās populisma klātbūtni nav konstatējusi.

Tradīcijas

Nacionālā apvienība kā "Visu Latvijai!" pēctece ir pārņēmusi arī vairumu no tās aizsāktajām tradīcijām, no kurām atpazīstamākās ir 18. novembra lāpu gājiens, 16. marta — Leģionāru piemiņas dienas — karogu aleja pie Brīvības pieminekļa, 15. maija sarkanbaltsarkani karogotais "Vienības brauciens" un 23. augusta svecīšu ugunsceļš par godu Baltijas ceļam. 2015. gada 18. novembrī, neskatoties uz spēcīgo lietu, Nacionālās apvienības rīkotajā lāpu gājienā piedalījās vairāk nekā 15 000 cilvēku.