Apvienotās Karalistes vēsture

Romas impērijas laiks (43—410)

M. ē. pirmajos gadsimtos Lielbritānijas salas dienvidu daļu pamatā apdzīvoja ķeltu ciltis (briti). 
Romas impērijas ķeizars Klaudijs 43. gadā nosūtīja četrus leģionus Britu salu iekarošanai un līdz 47. gadam izveidoja Britānijas provinci (Provincia Britannia) Lielbritānijas salas dienvidrietumu daļā. 
2. gadsimtā ķeizaru Adriāna (117—138) un Antonīna Pija (138—161) valdīšanas laikā Britānijas provinces aizsardzībai pret Skotijas kalnienē dzīvojošajiem kaledoniešiem tika uzcelts Adriāna valnis un Antonīna valnis.  
Ap 197. gadu province tika sadalīta divās daļās — Augšbritānijas un Apakšbritānijas provincēs (Britannia Superior and Inferior), bet Diokletiāna valdīšanas laikā (284—305) – četrās daļās. Piektā province Valencija (Valentia) tika izveidota 4. gadsimta beigās. Romas impērijas varas iestādes pameta Britāniju ap 410. gadu. 
Romas impērijas sabrukuma periodā (V—VI gs.) bijušajās impērijas provincēs ienāca un apmetās arī ģermāņu ciltis angļi, sakši, jiti, kas atspieda romanizētos ķeltus uz salas rietumiem un ziemeļiem, bet daļa bēga uz Īrijas salu.

Anglijas karaliste (927—1707)

Skat. pamatrakstu: Anglijas karaliste un Anglijas karaļi
Veseksas karalis Alfrēds Lielais (senangļu: Ælfrēd, 849—899) 886. gadā apvienoja anglosakšu karalistes vienā valstī. Viņa pēcnācējs anglosakšu ķēniņš Etelstāns (Æðelstān) 927. gadā kļuva par Anglijas karali. 
No 1013. gada par Anglijas karaļiem kļuva vikingu ķēniņi Svens I Dakšbārda (1013—1014), Knuds I Lielais (1016—1035), Haralds I Zaķakāja (1035—1040) un Hardeknuts (1040—1042).
Pēdējais Veseksas dinastijas karalis Eduards Grēksūdzētājs 1066. gadā savā testamentā kā pēcnācēju norādīja Normandijas hercogu Viljamu II Bastardu. Normāņi kaujā pie Heistingsas sakāva un nonāvēja anglosakšu karali Haroldu Godvinsonu. Viljams tika kronēts par Anglijas karali Viljamu I, aizsākot Normandiešu dinastiju.
Pēc tam Anglijā valdīja Plantagenetu dinastija (1154—1399) un Lankasteru dinastija (1399—1471), kas nesekmīgi centās pakļaut Skotiju un Franciju. 1471. gadā Sarkanās un Baltās rozes karā virsroku ņēma Jorkas hercogi, pēdējais Lankasteru karalis Henrijs VI tika sagūstīts un nogalināts. Pēc neilgās Jorku dinastijas valdīšanas (1461—1485) varu ieguva ar Lankasteriem saradojusies Tjudoru dinastija (1485—1603), Jorku dinastijas karalis Ričards III krita kaujā pie Bosvortas.
1603. gadā pēc pēdējās Tjudoru dinastijas karalienes Elizabetes I nāves uz Anglijas troni pieteica pretenzijas Skotijas karalis Džeimss VI Stjuarts, kas bija Tjudoru karaļa Henrija VII mazmazmazdēls. Viņš aizsāka Stjuartu dinastijas valdīšanu Anglijā un Skotijā (1603—1707), kas turpinājās arī pēc abu karaļvalstu apvienošanās.

Lielbritānijas karaliste (1707—1801)

Skat. pamatrakstu Lielbritānijas karaliste
1707. gadā Anglija un Skotija apvienojās vienā valstī ar kopīgu parlamentu, robežām, naudu un nodokļiem. Lielā Ziemeļu kara laikā Lielbritānija aktīvi atbalstīja Krieviju, lai sagrautu Zviedrijas impērijas dominanti Baltijas jūras tirdzniecībā. 1713. gadā ar Utrehtas mieru Lielbritānija Ziemeļamerikā ieguva Hudzonas upes baseinu, Ņūfaundlendu, Jaunkaledoniju, 1714. gadā tronī kāpa Hanoveres dinastija. Čārlzs Eduards Stjuarts nesekmīgi mēģināja atgūt Skotijas karaļa troni (1745—1748).
Septiņgadu karā (1756—1763) Lielbritānija finansiāli atbalstīja Prūsiju un karoja ar Franciju.
1762. gadā tā pieteica karu Spānijai un ieguva kontroli pār Kubu un Filipīnām, bet 1763. gadā Lielbritānija ieguva Kanādu, Luiziānu, vairākas salas Karību jūrā un Vidusjūrā.
1776. gadā 13 Ziemeļamerikas kolonijas pasludināja neatkarību no Lielbritānijas un 1777. gadā izveidoja ASV.
1778. gadā Lielbritānija pieteica karu Francijai, 1779. gadā karā iesaistījās Francijas sabiedrotā Spānija. 1780. gadā Lielbritānija pieteica karu Holandei. 1783. gadā Lielbritānija bija spiesta atzīt Ziemeļamerikas koloniju neatkarību.
Sākot ar 1798. gadu Lielbritānija aktīvi tuvinājās Krievijas impērijai un ieņēma vadošo lomu cīņā pret Napoleona Franciju. Vīnes kongress atzina visus Lielbritānijas koloniālos iekarojumus.