Vācbaltiešu studentu korporācijas

Vācbaltiešu studentu korporācijas (vācu: Deutsch-Baltische Studentenverbindungen) ir vācbaltiešu dibinātas studentu korporācijas Vācijā. Savu izcelsmi tās saista ar Tērbatas Universitātē, Rīgas Politehniskajā institūtā un Latvijas Universitātē piereģistrētajām studentu korporācijām, kas pēc vācbaltiešu piespiedu izceļošanas 1939. gadā tika likvidētas un pēc Otrā pasaules kara atjaunotas kā Concordia Rigensis pie Hamburgas universitātes und Curonia Goettingensis pie  Getingenes universitātes. Tartu Universitātes korporāciju biedri Minhenē nodibināja Fraternitas Dorpatensis zu München, Corona Dorpatensis pie Marburgas universitātes un Hanseatia Dorpatensis Frankfurtē pie Mainas.

Senās korporācijas vācu universitātēs

Zināms, ka studenti no Kurzemes un Zemgales hercogistes jau 18. gadsimtā vācu universitātēs veidojuši novadnieku biedrības (Landsmannschaft). Piemēram, Getingenes universitātē 1772., 1778. un 1780. gadā pieminēta Kurzemnieku novadniecība (Landsmannschaft der Kurländer), kuras piederīgie valkājuši zilus svārkus ar sarkanu vesti un biksēm, pie kam svārku apkakles un vestes apmales bijušas dzeltenā krāsā. Kokarde bijusi baltā krāsā. 
Universitāšu pilsētās 18. gadsimta sākumā izveidojās arī brīvmūrnieku studentu ložas, kas ietekmēja korporāciju tradīciju veidošanos. Kurzemnieks Kristofs Levins fon Manteifels-Cēge (Manteuffel-Szoege) bijis uzņemts Halles ložā "Pie trīs zelta atslēgām" (Zu den drei goldenen Schlüsseln), pēc atgriešanās dzimtenē viņš 1754. gadā kļuva par pirmo Jelgavas ložas meistaru. Ložā darbojās daudzi Kurzemes augstmaņi, kas bija atgriezušies dzimtenē pēc studijām Vācijas universitātēs. 
 
Pirmā zināmā vācbaltiešu studentu korporācija bija 1801. gadā Jēnas universitātē un 1804. gadā Getingenes universitātē tapusī, bet 1810. gadā Heidelbergas universitātē dibinātā Corps Curonia ("Kurzemes korporācija"). Kurzemes studentu korporācija darbojās arī Berlīnes, Bonnas un Leipcigas universitātēs. Visās šajās universitātēs Kurzemes studenti nēsājuši zaļi-zili-baltās krāsas, bet kā devīze lietots sauklis "Tam draugam draugs!" (TDD) latviešu valodā.

Pēterburgas Universitātē

1847. gadā Pēterburgas Universitātē izveidojās vācbaltiešu studentu korporācija Nevania, 1909. gadā Fraternitas Hyberborea, kas 1918. gadā kā Fraternitas Normannia atjaunota Tērbatas Universitātē.

Baltijas Tehniskajā augstskolā

1918. gada 22. septembrī Vācijas ķeizars atzina Baltijas hercogistes suverenitāti. 1918. gada septembrī Rīgā sāka darboties Baltijas Tehniskā augstskola (Baltische Technische Hochschule), pie tās atsākās vācbaltiešu un latviešu korporāciju darbība. Baltijas Tehniskajā augstskolā atjaunoja darbību Rīgas šaržēto konvents (Rigaer Chargierten-Convent).
Kad 1918. gada novembrī Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja formēja savu zemessardzi, tajā kā brīvprātīgie pieteicās arī vācbaltiešu korporāciju locekļi. 7. decembrī Latvijas Pagaidu valdība un Vācijas valdības ģenerālpilnvarotais Augusts Vinnigs vienojās, ka šī zemessardze ar nosaukumu „Latvijas zemes sargi“ (Lettländische Landeswehr) kļūs par Latvijas valsts bruņotajiem spēkiem. Administratīvi tie bija pakļauti Latvijas Republikas Apsardzības ministram Jānim Zālītim, bet apgādes un militārā ziņā - Vācijas okupācijas spēku vadībai.
Neilgi pēc Rīgas ieņemšanas LSPR valdība 1919. gada 8. februārī Baltijas Tehnisko augstskolu likvidēja un izveidoja Latvijas Augstskolu.

Atjaunošana Vācijas universitātēs

Pēc Pirmā pasaules kara daudzi vācbaltiešu studenti pārcēlās uz Vāciju, kur Jēnas universitātē izveidojās Curonia konventa atzars, kas pastāvēja līdz 1934. gadam. Berlīnes universitātē darbojās Tērbatas korporācijas Fraternitas Academica meitas konvents (1921-1931), Dancigas universitātē Fraternitas Dorpatensis meitas konvents (1922-1930), bet Rīgas korporācijas Rubonia meitas konvents no 1924. gada darbojās Minhenes universitātē. Šo korporāciju atzaru darbība izsīka pēc tam, kad emigrējušie vācbaltieši beidza savas studijas. 
Pēc Otrā pasaules kara Vācijas universitātēs studējošie Latvijas izcelsmes vācbaltiešu studenti atjaunoja korporācijas Concordia Rigensis Hamburgā un Curonia Goettingensis Getingenē, kuras uzņēma vācu studentu korporāciju apvienībā Kösener Senioren-Convents-Verband. Minhenē darbojās Fraternitas Dorpatensis konvents, 1947. gadā Marburgas universitātē nodibināja jaunu korporāciju Corona Dorpatensis, 1954. gadā Frankfurtes pie Mainas universitātē Hanseatia Dorpatensis. Tībingenes universitātē no 1951. līdz apmēram 1970. gadam pastāvēja Contubernium Dorpatense. Marburgas un Tībingenes korporācijas nespēja piesaistīt studentus savām organizācijām un panīka.  
1951. gadā tika dibināta Baltiešu Filistru biedrība (Baltischer Philisterverband, B!Ph!V!), kas savu izcelsmi sasita ar 1808. gadā dibināto Curonia.

Mūsdienās

Kopš 1964. gada notiek regulāri Baltijas Tautu komerši (Baltische Völkerkommerse), kurā pēc komerša notiek arī balle un svinīgais akts. Kopš 1991. gada Baltijas Tautu komerši notika pārmaiņus Vācijā, Latvijā, Igaunijā un Polijā. Vienā no lielākajiem komeršiem — 2003. gada 40. Baltijas Tautu komeršā Tartu piedalījās 53 baltiešu korporācijas.
Pēc Baltijas valstu un Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai Baltijas Tautu komerši notikuši Rīgā (1995, 1998, 2001, 2004, 2007, 2010, 2014, 2018), Hamburgā (1996, 2005, 2016), Getingenē (1999, 2008), Tartu (1994, 1997, 2003, 2006, 2009, 2013, 2017), Tallinā (2000), Varšavā (2011), Minhenē (2002, 2012) un Gdaņskā (2015). Nodibināta sabiedriska organizācija "Tilts uz Baltiju" (Förderkreis Brücke zum Baltikum).