Ogļu iela

Ielas raksturojums

Ogļu iela ir 835 metrus gara vietējas nozīmes iela Ķīpsalas apkaimes austrumos. Tā sākas krustojumā ar Balasta dambi iepretīm Daugavai un virzās rietumu-ziemeļrietumu virzienā kā samērā šaurs asfaltēts ceļš. Īsi pirms Ogļu ielas 6. nama iela pagriežas ziemeļu virzienā, tā turpinādamās, izņemot nelielu līkumu pie „Ģipša fabrikas” dzīvojamā kompleksa, līdz pat beigām. Pirmais krustojums ielai ir ar Kaiju ielu, nākamais - ar Enkura ielu. Posms starp Kaiju un Enkura ielām ir gandrīz neapbūvēts, apbūve pastāv četros gruntsgabalos. Aiz krustojuma ar Enkura ielu brauktuve kļūst nedaudz platāka, nepārnumuru pusē atrodas „Ģipša fabrikas” dzīvojamo ēku komplekss (adreses Balasta dambis 70 un 72), pēc kura seko savienojums ar Ģipša ielu, tālāk - arī ar Tīklu ielu. Starp Ģipša un Tīklu ielām nepārnumuru pusē atrodas SIA „Rīgas tilti” administrācijas ēka ar tai pieguļošo teritoriju (adrese Balasta dambis 78). Aiz Tīklu ielas apbūvēta ir tikai ielas pāra numuru puse, nepāra numuru pusē atrodas ar žogu ieskauta saimnieciskas darbības teritorija. Ogļu iela beidzas krustojumā ar Loču ielu, pēc kura tā turpinās kā viens no Balasta dambja posmiem, kas aiz adreses Balasta dambis 80a savienojas ar Matrožu ielu.

Vēsture

Iela iezīmēta Rīgas plānā 1876. gadā ar nosaukumu Ogļu iela (Kohlen Strasse), sākotnēji iela no Ģipša ielas līdz Loču ielai, 19. gadsimta 80. gadu sākumā pagarināta no Ģipša ielas līdz Balasta dambim. Līdz 1940. gadam apbūve un oficiāla numerācija 16 gruntsgabalos. 20. un 30. gados ielā atradās dažas amatnieku darbnīcas, divi pārtikas preču veikali (nr. 22, 30), traktieris un vīntirgotava (nr. 34). Vācu okupācijas laikā nosaukums Kohlenstrasse (Ogļu iela).
Ogļu ielā 2a 20. gadsimta sākumā un 20., 30. gados dzīvoja Etnogrāfiskā muzeja pārzinis, vēlāk Valsts vēsturiskā muzeja direktors, etnogrāfs un kartogrāfs Matīss Siliņš (paša namā). 30. gadu beigās šajā namā dzīvoja gleznotājs Voldemārs Mednis un viņa dzīvesbiedre grafiķe Elizabete Medne (dz. Siliņa).
Ogļu ielā 4 30. gados atradās Iekšmisijas dievkalpojumu telpas, namā tolaik dzīvoja buru tvaikoņa "Kaija" kapteinis Miķelis Verners. 20. gadu beigās un 30. gadu sākumā šajā gruntsgabalā izvietojās Roberta Celmarauga liellaivu nomas un ūdens transporta darbu uzņēmums.
Ogļu ielā 6 20. gadsimta sākumā dažas vasaras pavadījis vācbaltu literāts Bernhards Semenovs (Semenow), savulaik populārās "Daugavmalas Žaņa" piedzīvojumu sērijas izdevumu - humoristisku 20. gadsimta sākuma Rīgas dzīves ainiņu autors.
Namu Ogļu ielā 16 1941. gadā nodeva PSRS Aizsardzības tautas komisariāta rīcībā un tur ierīkoja kazarmu.
Nams Ogļu ielā 28 celts 1902. gadā pēc arhitekta Jāņa Alkšņa projekta. 20. gadu beigās tur dzīvoja dzejnieks Jānis Trimda (īstajā vārdā Fricis Jānis Gulbis, vēlākais pseidonīms Vilis Veldre).
Nama Ogļu ielā 30 īpašnieks 30. gados bija rēderis Kārlis Purmalis. Viņa namā 30. gadu 2. pusē notika mākslinieku - dievturu saieti, kuros aktīvu dalību ņēma rakstnieki un mākslinieki Ernests Brastiņš, Anšlavs Eglītis, Vilis Cedriņš, Jānis Veselis, Knuts Lesiņš, Kārlis Strauts u. c.
Namā Ogļu ielā 34 līdz 1929. gadam darbojās K. Miglas traktieris un vīntirgotava.

Sabiedriskais transports

2014. gada 10. martā tika slēgts vienīgais sabiedriskā transporta maršruts uz Ķīpsalas ziemeļu daļu - 277. minibusa maršruts. Tā vietā atklāja 57. autobusu maršrutu no pilsētas centra pa Vanšu tiltu līdz bijušajam minibusu galapunktam Matrožu ielā salas ziemeļos. Maršrutā iekļauts arī neliels Ogļu ielas posms no Ģipša ielas līdz Tīklu ielai. Darba dienās autobusi kursē tikai rīta un vakara stundās, brīvdienās - no plkst. 8:30 līdz plkst. 18:00. Vienīgā sabiedriskā transporta pieturvieta Ogļu ielā atrodas pie tās krustojuma ar Ģipša ielu.