google/wiki40b huggingface dataset:
Bēla IV Ārpāds

Dzīvesgājums

Ungārijas karaļa Andrāša II un Merānijas (Dalmācijas un Istrijas) hercoga meitas Merānijas Ģertrūdes vecākais dēls. 1213. gadā māte augstmaņu sazvērestībā tika nogalināta. 1220. gadā Bēla IV apprecējās ar Nīkejas impērijas imperatora meitu Mariju Laskarinu, un tēvs uzticēja Bēlam Slavonijas pārvaldīšanu.
Pēc tēva nāves 1235. gadā mantoja troni. Centās centralizēt valsts pārvaldi. Piešķīra pilsētas tiesības vairākām ievērojamām valsts apdzīvotam vietām (Peštai, Trnavai, Banska Štjavnicai, Krupinai, Zvolenai, Estergomai). Nosūtīja dominikāņu brāli Juliānu uz austrumiem atrast ungārus, kuri palikuši seno ungāru apdzīvotājās austrumu zemēs. Brālis Juliāns viņus atrada, bet atgriezdamies brīdināja karali par mongoļu uzbrukuma briesmām. 1223. gadā kaujā pie Kalkas upes mongoļi sakāva apvienoto polovciešu un Kijevas Krievzemes karaspēku. Sakāves rezultātā daļa polovciešu ieradās Ungārijā un lūdza patvērumu, kas tika dots.
Mongoļi Batuhana vadībā Ungārijā iebruka 1241. gadā. Tā paša gada 11. aprīlī notika Mohi kauja, kuras rezultātā mongoļi sakāva apvienoto ungāru, teitoņu un templiešu karaspēku. Karalis Bēla glābās vispirms Austrijā, bet vēlāk apmetās Zagrebā. Pēc mongoļu uzbrukuma Bēla IV enerģiski atjaunoja izpostīto valsti. No 1242. gada sāka militāri iejaukties Austrijas lietās, cīnoties par to ar Bohēmijas karali Otokāru II. Mūža nogalē konfliktēja ar vecāko dēlu, nākamo karali Ištvānu V.
Ana Filipa Baptista

Biogrāfija

2003. gadā Grācā uzvarējusi Eiropas Kopienas meiteņu šaha čempionātā U14 vecuma grupā.
Daudzkārtējā Portugāles sieviešu šaha čempionātu laureāte, kuros izcīnījusi 3 zelta (2007/08, 2008/09, 2015/16) un 3 bronzas (2000/01, 2001/02, 2006/07) medaļas.
Pārstāvējusi Portugāles komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (2004-2008, 2012, 2016).
5. trolejbusu maršruts (Rīga)

Maršruts

Virzienā Daugavas stadions — P. Stradiņa slimnīca trolejbusi brauc pa šādām ielām: Pērnavas iela, A. Deglava iela, Tallinas iela, Aristīda Briāna iela, Kr. Valdemāra iela, Vanšu tilts, Kr. Valdemāra iela, Kalnciema iela, Baložu iela, Kristapa iela, Melnsila iela, Lapu iela, Nometņu iela, Mārupes iela, Tukuma iela un Pilsoņu iela.
Virzienā P. Stradiņa slimnīca — Daugavas stadions trolejbusi brauc pa šādām ielām: Pilsoņu iela, Liepājas iela, Mārupes iela, Nometņu iela, Lapu iela, Melnsila iela, Kapseļu iela, Baložu iela, Kalnciema iela, Kr. Valdemāra iela, Vanšu tilts, Kr. Valdemāra iela, Aristīda Briāna iela, Tallinas iela, Valmieras iela, Rūjienas iela un Pērnavas iela.

Maršruts ar mainītu virzienu

Virzienā 1. trolejbusu parks (Ganību dambī) — Daugavas stadions trolejbusi brauc pa šādām ielām: Dambja iela, Duntes iela, Kr. Valdemāra iela, Aristīda Briāna iela, Tallinas iela, Valmieras iela, Rūjienas iela un Pērnavas iela.
Virzienā Daugavas stadions — Kalpaka bulvāris — 1. trolejbusu parks (Ganību dambī) trolejbusi brauc pa šādām ielām: Pērnavas iela, A. Deglava iela, Tallinas iela, Aristīda Briāna iela, Kr. Valdemāra iela, Kalpaka bulvāris, Pulkv. Brieža iela, Ganību dambis un Dambja iela.
Virzienā 1. trolejbusu parks (Ganību dambī) — P. Stradiņa slimnīca trolejbusi brauc pa šādām ielām: Dambja iela, Duntes iela, Kr. Valdemāra iela, Vanšu tilts, Kr. Valdemāra iela, Kalnciema iela, Baložu iela, Kristapa iela, Melnsila iela, Lapu iela, Nometņu iela, Mārupes iela, Tukuma iela un Pilsoņu iela.
Virzienā P. Stradiņa slimnīca — 1. trolejbusu parks (Ganību dambī) trolejbusi brauc pa šādām ielām: Pilsoņu iela, Liepājas iela, Mārupes iela, Nometņu iela, Lapu iela, Melnsila iela, Kapseļu iela, Baložu iela, Kalnciema iela, Kr. Valdemāra iela, Vanšu tilts, Kr. Valdemāra iela, Duntes iela un Dambja iela.
Aronas paugurlīdzenums

Ģeoloģija

Aronas paugurlīdzenuma pamatiežu virsu veido augšdevona dolomīti un dolomītmerģeļi. Pļaviņu un Ļaudonas apkaimē iežos ģipšakmens ieslēgumi, tādēļ tur novērojami karsta veidojumi — iežu kritenes un pazemes upītes. Pamatiežu virsas augstums pārsvarā 60—80 m vjl. Starp Vesetas un Aronas upi submeridionālā virzienā stiepjas lokāls paaugstinājums. Daugavas, Aiviekstes un Vesetas krastos atsedzas dolomīti.
Pamatiežus sedz kvartāra nogulumu slānis, kura biezums svārstās no 10 m līdz 70 m Madonas — Trepes valnī. Aronas paugurlīdzenumā ir lieli smilts un grants krājumi, īpaši robežjoslā ar Vidzemes augstieni un Madonas—Trepes valnī. Paugurlīdzenumā atrodas arī Austrumeiropā lielākā saldūdens kaļķiežu atradne Ļaudonā (6,22 mlj m³), kā arī Praulienas un Palejnieku māla atradnes.

Reljefs

Aronas paugurlīdzenums ir Austrumlatvijas zemienes augstākā daļa ar vissarežģītāko reljefu, ko pārsvarā veido paugurlīdzenumi un paugurgrēdas, kas ieplaku rajonos un gar upēm pāriet viļņotajos un plakanajos līdzenumos. 
Austrumu daļu starp Kuju un Vidzemes augstieni aizņem Praulienas pauguraine (augstākais punkts 144,3 m vjl), ko no pārējās Aronas paugurlīdzenuma daļas šķir Madonas — Trepes valnis ar visa paugurlīdzenuma augstāko punktu Vadzoles kalnu 175 m vjl. Uz rietumiem no vaļņa atrodas Mārcienas pauguraine, Vesetas flūtingu lauks, Odzes valnis un Pļaviņu starpmēļu valnis, kas ir Sēlijas paugurvaļņa turpinājums Daugavas labajā krastā. Uz dienvidiem no Jaunkalsnavas reljefu veido Aiviekstes senās deltas nogulumi.

Klimats

Klimats Aronas paugurlīdzenumā mēreni kontinentāls, gada vidējā temperatūra 5,6 °C, janvārī –6,5 līdz –7 °C, jūlijā 16,5 līdz 17 °C. Bezsala periods 126—134 dienas, sniega sega 90—100 dienas, sniega segas biezums 30—35 cm, lielākais — Pļaviņu valnī.

Hidrogrāfija

Aronas paugurlīdzenumu atūdeņo Daugavas baseina upes. Lielāko daļu Aiviekste un tās labā krasta pietekas Kuja ar Ilgu, Svētupe ar Niedrušku, Arona, Veseta, kā arī kreisā krasta pietekas Bērzaune un Babraunīca. 
Paugurlīdzenumā ir ap 70 par 10 ha lielākas ūdenstilpes. Lielākā ir Odzes ezers (2,69 km²). Galvenokārt tie ir ledāja izcelsmes ezeri, it īpaši joslā gar Madonas—Trepes paugurvalni un Praulienas paugurainē. Purvi veidojušies galvenokārt aizaugot senajiem paleoezeriem, kā arī pārpurvojoties pazeminājumiem gar Vidzemes augstieni un starppauguru ieplakām.

Dabas aizsardzība

Aronas paugurlīdzenuma teritorijā atrodas Krustkalnu dabas rezervāts, dabas parki Aiviekstes paliene un Laukezers, Silabebru ezera un Vesetas palienes purva dabas liegumi, kā arī vairāki dabas pieminekļi, tajā skaitā Kalsnavas dendrārijs.
Karaliskie Antigvas un Barbudas aizsardzības spēki

Alianses

Lielbritānija – MERCIAN pulks
Līnuss Tūrvaldss

Biogrāfija

Līnuss Tūrvaldss dzimis 1969. gada 28. decembrī Helsinkos žurnālistu Annas un Nīlsa Tūrvaldsu ģimenē. 10 gadu vecumā sāka spēlējoties programmēt uz vectēva datora Commodore VIC-20. 1991. gadā, kad Helsinku universitātē studēja datorzinātni (maģistra grādu ieguva 1996. gadā), nopirka sev pirmo personālo datoru. Viņš nebija apmierināts ar tā datora operētājsistēmu. Viņa datorā bija MS-DOS, bet Tūrvalds deva priekšroku UNIX operētājsistēmai, kuru iepriekš bija izmantojis, lietojot universitātes datorus. Līdz ar to viņš nolēma izveidot savu UNIX operētājsistēmu personālajiem datoriem. Pēc vairāku mēnešu darba tika izveidots Linux kodols.
Kalabi—Jau varietāte

Kalabi—Jau varietāte jeb Kalabi—Jau telpa ir kompakta (noslēgta un ierobežota) kompleksa varietāte, kam piemīt tā saucamā Kēlera metrika (Kähler manifold) un kurai Riči tenzors (Ricci curvature) līdzinās nullei (to sauc arī par Riči plakano metriku).
Šī topoloģiskā forma nosaukta divu matemātiķu — Eudžēnio Kalabi (Eugenio Calabi) un Cju Čentuna (Shing-Tung Yau; pazīstams arī kā Šintuns Jau) vārdā.
Ir pilnīgi izpētītas viendimensiju un divdimensiju Kalabi—Jau varietātes, bet trīsdimensiju Kalabi—Jau varietātes (tā kā tās ir kompleksas varietātes, tad reāli tās ir sešdimensiju varietātes) nav vēl pilnīgi izpētītas un klasificētas. Iespējams, to ir bezgalīgi daudz. Šādus objektus cilvēkam nav iespējams iztēloties, tos var tikai matemātiski aprakstīt un ar datora palīdzību veidot to trīsdimensiju projekcijas, kas rada priekšstatu par to neparasto sarežģītību (Kalabi—Jau varietātēs var būt līdz pat 500 "caurumu").
Kalabi—Jau varietātēm ir ļoti svarīga nozīme stīgu teorijā. Tā ir fizikas teorija, kas mēģina aprakstīt visas eksistējošās elementārdaļiņas nevis kā punktveida objektus, bet kā tā saucamās fundamentālās stīgas (cilpveida vai atvērtus viendimensijas objektus), tādējādi apvienojot kvantu mehānikas un relativitātes teorijas idejas. Stīgu teorija uzskata, ka telpai ir vismaz 10 dimensijas, bet tikai četras no tām ir mums novērojamas (ierastās trīs telpas un viena laika dimensija). Pārējās sešas ir kompaktificētas ("saritinātas" jeb "savērptas") ārkārtīgi niecīgos izmēros, kas salīdzināmi ar Planka garumu — 1,6×10⁻³⁵ m. Var uzskatīt, ka ikkatram mūsu laiktelpas punktam piesaistīta viena sešdimensiju Kalabi—Jau varietāte, bet mēs to nekādi nevaram eksperimentāli novērot varietāšu pārāk mazo izmēru dēļ. Fundamentālās stīgas ir ieritinātas šajās varietātēs un katram ieritināšanās veidam atbilst kāda elementārdaļiņa. Ir aprakstīti vairāki desmiti tūkstošu Kalabi—Jau varietāšu veidu, kas atbilst stīgu teorijas dimensiju kompaktifikācijas prasībām, bet nav atrasta varietāte, kas pilnībā precīzi atbilstu reāli novērojamo elementārdaļiņu skaitam un īpašībām. Ja tāda tiktu atrasta, tas būtu pierādījums stīgu teorijas pareizībai.
Pastāv teorija, ka eksistē ļoti liels skaits (līdz 10⁵⁰⁰) Visumu, kurā katrā par dimensiju kompaktifikāciju atbild sava Kalabi—Jau varietāte un katrā ir savādākas elementārdaļiņas un fizikas likumi. Tomēr saprātīgas būtnes (kas spējīgas spriest par Visuma uzbūvi) var eksistēt tikai tādā Visumā, kurā ir noteikta veida elementārdaļiņas, kas var radīt pietiekami sarežģītus veidojumus (atomus, molekulas, planētas, galaktikas), lai varētu izveidoties un attīstīties dzīvība. To sauc arī par antropo principu.
Daugavpils 13. vidusskola

Vēsture

1972. gada 1. septembris - Daugavpils 13. vidusskolas atklāšana. Skolu dibināja Daugavpils pilsētas Dome. Pedagoģiskais kolektīvs pamatā sastāvēja no 6. astoņgadīgās skolas skolotājiem un vairākiem 11. vidusskolas skolotājiem. 1972. gadā 9. - 10. klasēs (meitenēm) tika ieviesta mašīnrakstīšanas specializācija. Beidzot 10. klasi, skolnieces ieguva sekretāres — mašīnrakstītājas kvalifikāciju. 1973. gadā skolā tika atvērtas klases ar padziļinātu mūzikas apmācību. Papildus vispārizglītojošajiem priekšmetiem varēja padziļināti apgūt mūzikas priekšmetus. 1993. gadā ar Tautas izglītības ministrijas atļauju tika izveidotas klases ar mūzikas novirzienu vidusskolā un ieviesti jauni mācību priekšmeti: mūzikas elementārā teorija, mūzikas literatūra, harmonija, diriģēšana, solo dziedāšana. 1994.gadā Tautas Izglītības ministrija piešķīra Daugavpils 13. vidusskolai vispārizglītojošās skolas ar mūzikas novirzienu statusu. 1994.gada maijā DPU Mūzikas fakultāte un 13. vidusskola noslēdza sadarbības līgumu par mācību metodiskā darba un izglītības satura pilnveidošanas iespējām.

Ikdiena

Skola ir mazākumtautību izglītības iestāde, kurā apmācība notiek krievu, latviešu valodās un bilingvāli. Šeit mācās 779 izglītojamie un strādā 65 pedagoģiskie darbinieki (2017./2018.m.g.).
Skolā ir vairāki muzikālie kolektīvi (kori, pūtēju orķestris, diksilends). Skolas koru kolektīvi ir pastāvīgi Latvijas Dziesmu un deju svētku dalībnieki un godalgoto vietu ieguvēji.
Viens no redzamākajiem skolas absolventiem un skolotājiem - komponists un kordiriģents Jevgeņijs Ustinskovs.
Pūt, vējiņi (dziesma)

Vēsture

Dziesmu (pirmo pantu) pirmoreiz publicējis Rūjienas mācītājs Gustavs fon Bergmanis 1807. gadā. Dziesmas melodiju pirmoreiz publicējis Jānis Cimze 1872. gadā. Mūsdienās vispazīstamākā ir Andreja Jurjāna 1884. gadā veiktā dziesmas apdare četrbalsīgam a capella jauktajam korim. Tā kļuva populāra Piekto Vispārējo Dziesmu svētku laikā — 1910. gada 20. jūnijā, kad apvienotais jauktais kopkoris paša komponista virsvadībā sniedza šīs dziesmas pirmatskaņojumu. „Pūt, vējiņi” tika dziedāti visos tālākajos kordziedātāju un dziesmu mīļotāju saietos (6., 8., 10. — 13., 16., 20., 23., 24. Vispārējos Dziesmu svētkos un simtos dziesmu dienu) gan Latvijā, gan arī trimdas latviešu kopkoru koncertos Amerikā, Austrālijā un Eiropā. Tāpat kā pēckara okupētajā Latvijā, arī ārzemēs šis tautas svētkos atskaņotais kanons daudzviet un daudzkārt klausītājiem un dziedātājiem bijis it kā Latvijas Valsts himnas simbols.
1989. gadā Kanādas latviešu komponists Imants Ramiņš pēc Vankūveras kamerkora diriģenta lūguma sacerēja jaunu „Pūt, vējiņi!” apdari turnejai uz Baltijas valstīm. Pēc Ramiņa atmiņām, „kad kanādiešu koris Rīgā sāka to dziedāt, publika cēlās kājās, bet koristi brīnījās, nesaprazdami, kāpēc.”
2018. gadā "Pūt, vējiņi" ieguva 20. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.
Autoceļš P45

Vēsture

2015. gada 27. janvārī tika izsludināts konkurss par posma Žeikari-Čudarīne (29,0-31,9km) seguma uzturēšanas darbiem.
Bajāru iela (Rīga)

Vēsture

Ielai nosaukums Bajāru iela piešķirts 1929. gadā. Vācu okupācijas laikā iela saukta Bajahrenstraße. Padomju okupācijas laikā kopš 1950. gada ielas nosaukums bija Hercena iela, šāds nosaukums ielai piešķirts par godu krievu demokrātam, rakstniekam un filozofam Aleksandram Hercenam. 1992. gada aprīlī atjaunots ielas agrākais nosaukums — Bajāru iela. Sākumā iela bija ierīkota tikai līdz Lielvārdes ielai, bet 50. gados tā tika pagarināta līdz jaunierīkotajai Aizpriežu ielai.

Ielas raksturojums

Bajāru iela ir 1480 metrus gara asfaltēta iela Teikas un Mežciema apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un iet dienvidu—dienvidaustrumu virzienā. Ielai ir savienojumi ar Pudiķa, Pēkšēna, Āraišu, Launkalnes ielām. Nedaudz tālāk iela krustojas ar Zālīša ielu un tūlīt arī ar Tālivalža ielu. Pēc krustojuma ar Tālivalža ielu iela pagriežas vairāk austrumu virzienā. Tāpat arī uzreiz aiz krustojuma ar Tālivalža ielu iela savienojas ar Stūrīša ielu, virzās gar bijušo ķīmiskās mašīnbūves rūpnīcu, kā arī nedaudz tālāk iela krustojas ar Burtnieku un Laimdotas ielām. Īsi pirms krustojuma ar Ķeguma ielu iela pagriežas austrumu virzienā, var teikt, ka iela veido nelielu loku. Tālāk iela arī savienojas ar Lielvārdes un Aizsila ielām. Bajāru iela beidzas pie Aizpriežu ielas, tur ielai pagriežoties ziemeļu virzienā, tā pārtop par Aizpriežu ielu. Krustojumā ar Aizpriežu ielu ielai taisni pretī iznāk Biķernieku mežs. Ielā galvenokārt divstāvu dzīvojamo namu apbūve.
Džordans Nolans

Spēlētāja karjera

2005. gadā Džordans uzsāka savu karjeru Ontārio hokeja līgā. Konkrētajā līgā Nolans aizvadīja piecas sezonas, līdz 2010. gada vasarā pievienojās Amerikas hokeja līgas kluba Mančestras "Monarchs" sastāvam. 2011.—12. sezonā Džordans debitēja NHL, aizvadot 26 spēles Losandželosas "Kings" sastāvā. 2011.—2012. gada sezonā "Kings" sastāvā izcīnījis Stenlija kausu.
2013.—14. gada sezonā Nolans "Kings" rindās jau bija nostiprinājies. Lai gan Stenlija kausa izcīņā aizvadīja vien trīs spēles, Džordans kopā ar komandu izcīnīja vēl vienu Stenlija kausa titulu. Lai gan turpmākajās sezonās Nolans "Kings" sastāvā aizvadīja sezonas lielāko daļu, nevienā no tām hokejistam neizdevās iegūt vairāk kā 10 rezultativitātes punktus. Īsi pirms 2017.—18. gada sezonas Nolanu no neaizsargāto spēlētāju saraksta izvēlējās Bufalo "Sabres", pārņemot tiesības uz spēlētāju.
Vladimīrs Veiss (1964)

Futbolista karjera

Karjeras laikā spēlējis vairākos Čehijas un Slovākijas klubos. 1988. gada 23. martā pret Bulgāriju aizvadījis pirmo spēli Čehoslovākijas izlasē. Izlases sastāvā piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Čehoslovākijas izlases rindās nospēlējis 19 spēles un guvis vienus vārtus. Vēlāk bijis Slovākijas futbola izlases dalībnieks. Slovākijas izlases rindās aizvadījis 12 spēles un guvis vienus vārtus. Karjeru izlasē noslēdza 1995. gada jūnijā, pēdējo spēli aizvadot pret Poliju.

Trenera karjera

Trenera karjeru sāka Slovākijas klubā Artmedia Petržalka. 2005. gadā aizveda komandu līdz Slovākijas čempionu titulam. 2005.—2006. gada sezonā iekļuva UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā. No 2006. līdz 2007. gadam vadīja Krievijas klubu Maskavas apgabala "Saturn". 2007. gadā atgriezās Artmedia Petržalka un 2008. gadā vēlreiz uzvarēja Slovākijas Superlīgā.
2008. gada maijā kļuva par Slovākijas futbola izlases galveno treneri. Veisa vadībā izlase kvalificējās 2010. gada FIFA Pasaules kausam, pirmo reizi iekļūstot kādā no nozīmīgāko sacensību finālturnīriem. Tajā aizkļuva līdz astotdaļfinālam. 2012. gada janvārī, kad izlase nespēja kvalificēties 2012. gada Eiropas čempionātam, amatu atstāja.
No 2012. līdz 2015. gadam strādāja Kazahstānas klubā Kairat. 2016. gada martā kļuva par Gruzijas izlases galveno treneri.

Privātā dzīve

Viņa tēvs, arī Vladimīrs Veiss, bijis futbolists un Čehoslovākijas izlases spēlētājs, 1964. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļnieks. Arī dēls Vladimīrs ir profesionāls futbolists, Slovākijas izlases dalībnieks.
Dub FX

Biogrāfija

Dub FX dzimis Melburnā austrālieša un itālietes ģimenē. 9 gadu vecumā kopā ar māti pārbraukuši uz Itāliju, bet pēc 3 gadiem atgriezies pie tēva Austrālijā.
Dziedāt sāka 14 gadu vecumā, bet 17 gados kopā ar draugiem nodibināja regejroka grupu Twitch, ko vēlāk pārsauca par Never Or Now. Šī grupa ir ierakstījusi demo albumu.
18 gados Bendžamins nopirka savus pirmos efektu pedāļus, kurus izmantoja ar ģitāru, jo uzskatīja, ka tie uzlabos ģitāras skanējumu. Tad viņš izdomāja pieslēgt pie pedāļiem mikrofonu. Viņa grupas biedri mēģināja viņu atrunāt, bet Dub FX nolēma turpināt attīstīt šo ideju. 2005. gadā savā mājas studijā viņš ierakstīja savu pirmo solo albumu.
Mikrofona aptauja 1987

Aptaujā iesniegto dziesmu saraksts

1. A. Kukule un V. Lapčenoks, "Atvadas" 
2. "Vaidava", "Dzimtenei"
3. V. Burakovs-Zemgals, "Zilais kalns" 
4. K. Dimiters, "Visa pasaule tepat līdzās" 
5. "Dzeltenie pastnieki", "Jaunais gads" 
6. "Odis", "Jaunais gads" 
7. "Jumprava", "Tālu aizgāja" 
8. J. Hiršs, H. Ozols, "Lūgums" 
9. I. Kalniņa un "Sigulda", "Lauvas šūpuļdziesma"
10. "Turaidas Roze", "Mežā"
11. "Turaidas Roze", "Rīta serenāde"
12. "Eolika", "Mana dziesma lielā pasaulē" 
13. A. Kukuvass un "Rekvizīts", "Ko uzrakstīt" 
14. "Pērkons", "Gandrīz tautasdziesma"
15. E. Liepiņš un "Ārprāts-88", "Maija ziedīte" 
16. R. Trence, "Mana dziesma"
17. "Opus", "Sena kalpu dziesma" 
18. M. Vilcāne, "Skumjas" 
19. "Sīpoli", "Nekas nenotiek"
20. E. Vītols, "Pēdējā nakts" 
21. "Remix", "Likteņlīnijas" 
22. "Sīpoli", "Es tevi mīlu"
23. "Princips", "Migla" 
24. V. Lapčenoks, "Dzimtās vietas"
25. "Saime", "Princesīte" 
26. Ž. Siksna, "Svētīgā zeme"  
27. "Tukums-3", "Novēlējums"
28. "Eolika", "Daugava" 
29. M. Krievkalne, "Šūpuļa dziesma mātei"
30. TREO vokālais ansamblis, "Tā katru nakti" 
31. I. Rutmanis, "Ceļamaize"
32. Ž. Siksna, "Šūpoles" 
33. R. Trence, "Dārza valsis"
34. Ž. Siksna, "Atgriezies" 
35. "Neptūns", "Romance" 
36. "Metronoms", "Nāk nakts" 
37. "Opus Pro", "Svētuguns" 
38. "Credo", "Baltais zilonis" 
39. A. Kukule, "Maza, maza meitenīte" 
40. Ā. un S. Ziemeļi, "Uzsniga sniedziņš balts" 
41. "Mīlas metronoms", "Daugaviņas maliņā" 
42. R. Trence, "Paklausies" 
43. U. Roze, "Rīgas kanāls" 
44. V. Lapčenoks, "Biķernieku trase" 
45. "Pērkons", "Neatvadīsimies" 
46. "Ferrum", "Dzērvenīte"
47. "Zodiaks", "Vējš"
48. "Ornaments", "Ziņģe"
49. Ž. Siksna, "Skatiens no malas"
50. H. Sīmanis, "Atziņa" 
51. "Remix", "Mēmele" 
52. "Krasts", "Pēc pusnakts" 
53. J. Zandbergs, "Un es gaidu" 
54. A. Sirmais un "Laiks", "Astoņas neļķes" 
55. "Elpa", "Gan es tevi izauklēšu"
56. Sandra un Harijs, "Madaras" 
57. "Krasts", "Tēvam" 
58. "Jauns mēness", "Nemanot"
59. "Reģions", "Pustrīs"
Ruģeļi

Nosaukuma cilme

Ruģeļu nosaukums iespējams ir radies no lietuviešu vārda "rugeliai", kas nozīmē "rudzīši".
Picika

Picika (itāļu: Pizzica) ir populāra itāļu tautas deja, kas radusies Itālijā, Salento reģionā un ir īpaši saistīta ar Leci, taču vēlāk arī kļuvusi populāra citos Itālijas apgabalos.
Kārlis Heinrihs fon Heikings

Dzīvesgājums

Kārlis Heinrihs fon Heikings dzimis 1752. gada 22. jūnijā Oktes muižā Piltenes apgabalā (tagad - Talsu novada Laucienes pagastā). Mācījās Jelgavā, pēc hercoga Kārļa Kristiana Jozefa padzīšanas viņš 1763. gadā pārcēlās uz Varšavu, pēc karaļa Augusta III nāves uz Saksiju. Sākotnēji piedalījās diplomātiskās misijās, vēlāk kļuva par Lietuvas armijas, bet no 1777. gada par Krievijas armijas virsnieku, uzturējies Pēterburgā, Viļņā un Varšavā.
Pēc militārā dienesta beigām no 1784. gada Heikings bija Piltenes apgabala (1784-1786 un 1790-1792), vēlāk arī Kurzemes un Zemgales hercogistes (1789-1793) delegāts Varšavā. Pēc tam, kad 1795. gada 28. martā Piltenes landtāgs nolēma lauzt personālūniju ar Poliju-Lietuvu, Heikings 1795. gadā Pēterburgā iesniedza ķeizarienei Katrīnai II aktu par Piltenes apgabala pievienošanos Krievijas impērijai. 26. aprīlī Krievijas impērija Piltenes apgabalu pakļāva savai varai ar autonomas teritorijas tiesībām.
Pēc imperatora Pāvila I nākšanas pie varas Heikings no 1796. gada dzīvoja Pēterburgā, kur tika iecelts par Krievijas senatoru, galma slepenpadomnieku un Vidzemes, Igaunijas un Somijas lietu justīckolēģijas prezidentu. 1798. gadā tika atvaļināts un pārcēlās atpakaļ uz Jelgavu. 1806. gadā atkal aicināts piedalīties Senāta darbā, 1809. gadā iecelts par īsteno slepenpadomnieku. Miris Pēterburgā 1809. gada 18. oktobrī.

Brīvmūrnieciskā darbība

Pēc 1772. gada uzņemts Drēzdenes brīvmūrnieku ložā "Pie trim zobeniem" pēc no Jelgavas padzītā hercoga Kārļa ieteikuma. Viļņas ložas „Svētā Kārļa bruņinieki“ (franču: Chevaliers de St. Charles) dibinātājs (1776) un Viļņas provinciālās ložas „Pilnīgā saskaņa“ dibinātājs (1780). Bija Prūsijas lielložas „Royal York zur Freundschaft“ pārstāvis Polijas ložās, dibināja Varšavas ložu "Katrīna pie Ziemeļzvaigznes” (Catherine á l'Ètoile du Nord). Kopumā viņš 1780. gadā nodibināja trīs ložas Varšavā, trīs Viļņā, vienu Poznaņā, vienu Dubno un kļuva Polijas provinciālložas lielmeistara vietnieku (1781-1783). Iepazinās ar Alesandro Kaliostro (1782) un bija Jelgavas adopcijas ložas "Labdarība" (La Bienfaisance) brālis. Piedalījās Polijas un Lietuvas lielložas „Grand Orient de Royaume de Pologne et du Grand Duché de Lithuanie” dibināšanā 1784. gada 4. martā .
Bufera pārpilde

Bufera pārpilde jeb bufera pārtēriņš datoru drošībā un programmēšanā ir anomālija, kur datorprogramma, rakstot datus datu buferī pārraksta pāri bufera robežai, un izmaina buferim blakus esošās atmiņas datus. Bufera pārpilde ir viens no atmiņas integritātes (angļu: memory safety) pārkāpumiem.
Bufera pārpildi var izprovocēt lietotājs ar ievadoperāciju, kas rezultē kļūdainā programmas izpildē, kļūdainos izpildes rezultātos, ar sistēmas sabrukumu vai sistēmas drošības mehānismu apiešanu.
Programmēšanas valodas, kas visbiežāk tiek asociētas ar bufera pārpildi ir C un C++, kurās nav iebūvētu robežpārbaudes (angļu: Bounds checking) mehānismu, kas nepieļautu mainīgajam vai programmai nepiešķirto atmiņas apgabalu izmainīšanu. Papildu robežpārbaude novērš šo trūkumu.

Tehniskais apraksts

Bufera pārpilde iestājas tad, kad dati, kas tiek rakstīti buferī, pārraksta arī datus blakus atmiņas apgabalā. Tas var notikt gadījumā, ja pirms datu rakstīšanas netiek pārbaudīts, vai bufera izmērs ir pietiekošs datu izmēram.

Ļaunprātīga izmantošana

Ļaunprātīgas izmantošanas metodes variē atkarībā no izmantojamā datoraprīkojuma, operētājsistēmas un atmiņas apgabala. Piemēram, izmantošanas metodes kaudzes (dinamiskas datu struktūras) bufera pārpildei ir pavisam savādākas, kā izmantošanas metodes izsaukuma steka bufera pārpildei.

Kaudzes pārpilde

Kaudzes datu apgabala bufera pārpilde tiek saukta par kaudzes pārpildi un var tikt izmantota savādāk, nekā steka bufera pārpilde. Atmiņa kaudzei tiek piešķirta dinamiski programmatūras darba laikā un parasti glabā programmas datus. Tas tiek izmantots, lai pārrakstītu programmas datu struktūras, tai skaitā rādītājus un izmanto to, lai pārrakstītu programmas funkciju rādītāju.