Kurzemes rajons

Vēsture

Senākā apdzīvotā šajā rajonā veidojās uz 1226. gadā Rīgas Sv. Gara konventam piešķirtās muižas (Hiligen geest hove) zemes iepretim Ķīpsalas ziemeļu galam, no kā vēlāk izveidojās Iļģuciema (Hiligzeem) nosaukums. Caur to veda divi nozīmīgi ceļi — Buļļumuižas ceļš, pa kuru no Rīgas varēja nokļūt uz Kurzemi, un ceļš, kas cauri Iļģuciemam veda uz Bolderāju, no 17. gadsimta uz Daugavgrīvas cietoksni. Vēlāk tie pārtapa par Buļļu un Daugavgrīvas ielām. Iedzīvotāji galvenokārt bija latvieši, kas nodarbojās ar dārzkopību un zvejniecību, vēlāk ar preču transportēšanu, šķirošanu, svēršanu.
1787. gadā Pārdaugavā (tagadējās Torņakalna, Āgenskalna un Iļģuciema apkaimēs) izveidoja Rīgas pilsētas trešo jeb Jelgavas priekšpilsētu (vācu: Mitauer Vorstadt, krievu: Митавский форштадт, Митавская часть). 
Pēc Latvijas valsts nodibināšanas 1924. gadā Rīgas pilsētai tika pievienoti Šampēteris, Solitūdes muižas, Lielā un Mazā Dammes muižas, Anniņmuižas zemes (tagadējā Imantas apkaime), Kleisti, Bolderāja, Daugavgrīva un  Buļļumuiža.
Pēc 1940. gada Latvijas okupācijas izveidoja Pārdaugavas rajonu, ko drīz vien sadalīja Ļeņina un Sarkanarmijas rajonos. 1956. gadā tos apvienoja, bet 1969. gada 16. maijā no Ļeņina rajona ziemeļu daļu atkal atdalīja un tur izveidoja Ļeņingradas rajonu. 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Ļeņingradas rajonu 1990. gadā pārdēvēja par Kurzemes rajonu.

Ģeogrāfija un klimats

Kurzemes rajona reljefs pārsvarā līdzens, 1,5—10 metri virs jūras līmeņa. Kurzemes rajonā atrodas Rīgas augstākais punkts Dzegužkalns, kas ir 28 metri virs jūras līmeņa. Mikroklimats rajonā ir relatīvi vēsāks nekā pilsētas centrālajā daļā. Lielu Kurzemes rajona teritoriju aizņem meži Daugavgrīvas salā, Bolderājas—Priedaines kāpu grēdā un Nordeķu-Kleistu kāpu grēdā, kā arī Kleistu mežs un Anniņmuižas parks. Daugavgrīvas salā ir atpūtas vietas ar 10 kilometrus garu jūras liedagu, kas pazīstams kā Bolderājas pludmale.

Ūdenstilpnes

Kurzemes rajonā atrodas vairākas Rīgas pilsētā nozīmīgas ūdenstilpnes. Rajona ziemeļu robeža ir Rīgas jūras līcis, ziemeļaustrumu un austrumu robeža ir Daugava. No upēm Kurzemes rajonā atrodas Buļļupe ar Loču kanālu, Ziemeļupi un Ziemas ostu Daugavas ietekā jūrā, Hapaka grāvis ar pietekām Beķera grāvis, Spilves grāvis un Lāčupīte. Bolderājā atrodas Bolderājas karjeras ezers. Ķīpsalu no Pārdaugavas atdala Zundas kanāls jeb Zunds, kurš nelielā posmā uz dienvidiem no Kalnciema ielas satiksmes pārvada tiek dēvēts arī par Āzeni, un kurš savienojas ar Āgenskalna līci. Savukārt Zundas kanāla ziemeļu savienojums ar Daugavu Ķīpsalas ziemeļu galā, tiek dēvēts par Roņu dīķi.

Parki

Kurzemes rajonā atrodas tādi parki kā Dzegužkalna parks un Nordeķu parks Iļģuciemā, Anniņmuižas parks Imantas centrā, kā arī Botāniskais dārzs Dzirciemā. Daugavgrīvas salā atrodas Piejūras dabas parks, kurā atrodas Daugavgrīvas dabas liegums un Vakarbuļļu dabas liegums salas dienvidrietumu malā. Blakus Voleriem, starp Daugavu un Beķera grāvi, atrodas mazpazīstamais Krēmeru dabas liegums.
Imantā atrodas Sudrabkalniņš, kur 11. novembrī notiek Lāčplēša dienas atceres pasākumi par godu notikumiem 1919. gadā. Bolderājas—Priedaines kāpu grēdā atrodas 16 metrus augsts Bumbu kalns jeb Bumbiņkalns, kurā 2007. gada 12. decembrī tika atklāta atjaunotā 1919. gada Rīgas atbrīvošanas kauju piemiņas vieta. Tajā vietā atradās Latvijas Bruņoto spēku Latgales divīzijas komandpunkts, kur 1919. gada 1. novembrī pulkvedis Krišjānis Berķis parakstīja pavēli par Pārdaugavas atbrīvošanas operācijas sākšanu.

Demogrāfija

Iedzīvotāju skaits Kurzemes rajonā, tāpat kā visā Rīgā un Latvijā kopumā, kopš Padomju Savienības sabrukuma ir strauji samazinājies, pie kam krievu skaits samazinās straujāk, tādēļ laika gaitā procentuāli latviešu iedzīvotāju skaits attiecībā pret krievu un citu tautību iedzīvotājiem palielinās. 
Ja 1986. gadā rajonā dzīvoja 179 000 iedzīvotāju, kas bija 19,3% no visiem Rīgas pilsētas iedzīvotājiem, tad iedzīvotāju skaits 2012. gada 1. janvārī bija 131 016 cilvēki
, savukārt 2017. gada 1. janvārī iedzīvotāju skaits bija 129 595.

Etniskais sastāvs

2012. gadā Kurzemes rajonā dzīvoja 47 993 latvieši (36,6%) un 59 384 krievi (45,3%), 
2017. gadā 49 516 latvieši (38,2%), 55 914 krievi (43,1%), 5331 ukraiņi, 5303 baltkrievi, 2321 poļi un citi.