Padomju stāsts

Diplomātu reakcija

Ārlietu ministrs Māris Riekstiņš: "Nenoliedzami, šī filma ir jāredz arī skolu jaunatnei. [...] Filmas producentam sadarbībā ar mūsu vēstniecībām vajadzētu parūpēties, lai "Padomju stāsts" nokļūtu arī uz citu valstu ekrāniem."
Intervijā LTN Riekstiņš arī apstiprināja, ka Latvijas vēstniecības ārvalstīs filmu izmanto savā darbā un uzsvēra: "Tas ir vērtīgs izziņas materiāls, īpaši ļaudīm Rietumeiropā, kas pagājušā gadsimta notikumus otrpus Dzelzs priekškaram zin ļoti pavirši."
Latvijas vēstniecības sadarbībā ar citu valstu diplomātiskajām parstāvniecībām organizējušas publiskus filmas seansus Portugālē, Čehijā, Slovēnijā, Japānā, Meksikā, Austrālijā, Somijā, Gruzijā, Luksemburgā, Lielbritānijā, ASV un citās valstīs.
Filmu komentējuši arī Latvijā akreditētie ārvalstu diplomāti.
ASV vēstnieks Čārlzs Larsons paudis, ka uzskata Padomju stāstu par vērtīgu vēstures apzināšanas darbu, kas būtu jāredz pēc iespējas plašākai publikai visā pasaulē.
Čehijas vēstnieks Latvijā Tomāšs Pštross nosauca filmu par izcilu, kā arī akcentēja filmas izglītojošo nozīmi, jo tā emocionāli stāsta par abiem noziedzīgākajiem 20. gadsimta totalitārajiem režīmiem — vācu nacismu un padomju komunismu — un to līdzībām. Vēstnieks arī uzsvēra, ka Padomju stāstam bijuši lieli panākumi Prāgā.

Latvijas politiķu viedoklis

Latvijas prezidents Valdis Zatlers atkārtoti atzinīgi izteicies par Padomju stāstu, kā arī uzsvēris filmas nozīmi vēstures skaidrošanā savā runā Eiropas Parlamentā.
Prezidenta runas audio ieraksts.
Prezidents arī uzdāvinājis filmas DVD Igaunijas, Lietuvas, Polijas, Ukrainas un ASV prezidentiem.
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze, kurš 2008. gada 5. maijā apmeklēja filmas Latvijas pirmizrādi kinoteātrī "Rīga", filmu dāvinājis Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētājiem.
Tieslietu ministrs Gaidis Bērziņš: "«Padomju stāsts» ir tiešām spilgts piemērs tam, kā sabiedrībai parādīt vēsturiskus faktus. Filma ļoti skaidri un precīzi pierāda, ka Vācijas nacistiskā diktatūra un Padomju Savienības komunistiskais režīms pēc būtības bija ne tikai viens un tas pats, bet pat sadarbojās, okupējot citas valstis (..) aicinu par izglītību atbildīgās institūcijas sekmēt, ka «Padomju stāstu» var demonstrēt visās Latvijas skolās. Turklāt šo filmu vajadzētu noskatīties arī visām valsts augstākajām amatpersonām".
Eiroparlamenta deputāte Tatjana Ždanoka: "Vēsturei bieži liek kalpot politikai. Tomēr filmas radītāji ir gājuši tālāk: viņi nav baidījušies sagrozīt vēsturi par labu saviem politiskajiem mērķiem (..) Daudz uzmanības ir veltīts vācu un padomju militārpersonu sadarbībai 1939. gadā. Un pēc tam seko lēciens četrdesmitajos gados: rādīts vlasoviešu mītiņš uz kāšukrusta fona. Re, skatieties, krievi kopā ar vāciešiem karo pret antihitlerisko koalīciju. Bet kas ietilpa šajā koalīcijā?".

Filmas rādīšana izglītības iestādēs

Filma plaši rādīta mācību iestādēs visā pasaulē, tostarp Kolumbijas universitātē ASV, Bratislavas universitātē Slovākijā, Tartu universitātē Igaunijā, Kauņas un Viļņas universitātēs Lietuvā, Latvijas vidusskolās. Filma iekļauta Harvarda universitātes Ukraiņu studiju centra ieteicamo izziņas materiālu sarakstā, kā arī Gruzijas vidusskolu mācību programmā.
Filmu par vēsturiski precīzu nosaucis Igaunijas izglītības ministrs, taču uzsvēris, ka ņemot vērā līķu ainas filmā, to nebūtu ieteicams rādīt pamatskolas audzēkņiem.
Līdzīgās domās ir arī LU Vēstures un Filozofijas fakultātes profesors un Latvijas prezidenta padomnieks vēstures jautājumos Antonijs Zunda, kurš iesaka filmu rādīt, sākot no 8., 9. klases, piebilstot: "Ja jau skolās rāda dokumentālus stāstus par holokaustu, tad skolotāji to noteikti var rādīt."
Filmas rādīšanu skolās atbalstījis arī Latvijas ārlietu ministrs Māris Riekstiņš un izglītības ministre Tatjana Koķe. Ministre atzinīgi novērtējusi Vēstures skolotāju asociācijas uzsākto iniciatīvu veikt nepieciešamos priekšdarbus, lai šo filmu kā palīglīdzekli pēc iespējas sekmīgāk varētu izmantot mācību procesā.