google/wiki40b huggingface dataset:
Latvia (studentu korporācija)

Dibināšana un darbības posms līdz 1940. gadam

Korporācija Latvia ir dibināta Tērbatā pie Tērbatas veterinārā institūta, pirmais konventa dzīvoklis atradās Dīķu ielā 18. To dibināja 11 veterinārmedicīnas studenti — Ozols, Rozenšteins, Brengulis, Bērziņš, Sapraša, Salmiņš, Ozoliņš, Kreics, Dzenītis, Armandsons un Ādminis. Pirmais uzņemtais fuksis bija Zvirgzdiņš. Pēc Latvijas valsts proklamēšanas 1918. gadā visi dibinātāji un locekļi piedalījās Atbrīvošanas cīnās, kādēļ uz laiku pārtrauca darbību. Būdami Igaunijā, lielākais vairums no latvusiem bija Ziemeļlatvijas brigādes dalībnieki, tikai daži nokļuva jaunās valsts rietumu frontē piedaloties Studentu rotā un Cēsu rotā.
Pie Latvijas universitātes konventa darbība atsākta Rīgā 1920. gadā, bet 1921. gada 19. aprīlī Latvia uzņemta Prezidiju Konventā (P!K!).
Pie korporācijas 1926. gadā nodibināja Filistru palīdzības biedrību, kas 1930. gadā nopirka konventa namu Šarlotes ielā 3, Rīgā. Pirms tam konventa dzīvokļi atradās Mednieku (1921.), Ganu (1922.), Blaumaņa (1922.) un Puškina (1923.) ielās.

Okupācijas laikā

Lai gan Tērbatā korp! Latvia uzņēma tikai vet.-med. studentus, Rīgā tās locekļi varēja būt no visām fakultātēm. Līdz 1940. gada 17. jūnijam, kad darbību pārtrauca Padomju Savienības (PSRS) okupācija, bija uzņemti 387 studenti, no kuriem 20 bija jau iesākuši studiju gaitas Tērbatā. 1940.—1941. gadā t. s. "Baigajā gadā", padomju komunisti konfiscēja vairākas korporācijas Latvia regālijas, un konventa telpas pārņēma auto tanku pulka virsnieku klubs. Kad sākās Padomju-Vācu karš (1941—1945), tad nacionālsociālistiskā Vācija okupēja Latviju, padzenot padomju varu. Pēc okupācijas režīma nomaiņas vācu nacionālsociālisti atļāva daļēji atjaunot korporācijas Latvia darbību — darbojās Filistru biedrība, noturot dažus komeršus. Konventa telpās Vācu armijas vajadzībām tika ierīkota lauka lazarete.

Trimdā

Trimdā pirmās sanāksmes bija 1945. gadā Zviedrijā un pēc tam Eslingenā, Vācijā. Darbība pilnīgi atjaunota 1948. gadā Eslingenā. No tā laika trimdā uzņemti 232 studenti, bet visā pastāvēšanas laikā 619.
Ar 1951. gadu globālā vadība pārcelta no Eslingenas uz Toronto, Kanādā. Atsevišķus gadus glob! prez! atradās Ņujorkā un Bostonā, ASV. Lielākā kopa izveidojusies Toronto. Kopas un grupas darbojas Zviedrijā; Austrālijā — Sidnejā un Pērtā; ASV — Bostonā, Čikāgā/Milvoki, Mineapolē, Klīvlendā, Linkolnā, Vašingtonā/Oregonā, Indiānā un Kalifornijā; Kanādā — Toronto, Otavā un Kalgari. Atsevišķi dzīvojoši locekļi atrodas Vācijā, Dānijā un Brazīlijā, kā arī agrāk Lielbritānijā, Argentīnā, Afganistānā un Čīlē.

Devīze

Korporācijas devīzes ir Pro Latvia (no latīņu — 'par Latviju'), kā arī "Virtutes Bonos Dies Viventi Faciunt" (no latīņu — 'vīra krietnums atnes labāku nākotni').

Cirķelis

1921. gada II semestrī (sākot no septembra) rodas pirmais cirķelis — savijot burtus V, C, F un L, kas apzīmē "Vivat" (lai dzīvo), "Crescat" (aug) , "Floreat" (zied) un "Latvia".
The Beatles (albums)

Dziesmu saraksts

Visas dziesmas sarakstīja Lenons un Makartnijs, izņemot, kur pieminēts.
Prezervatīvs

Prezervatīvs jeb kondoms, sarunvalodā arī kondons vai gumija, ir viens no kontracepcijas līdzekļiem, ko izmanto dzimumakta laikā, lai izsargātos no nevēlamas grūtniecības un no seksuāli transmisīvajām slimībām (STS), piemēram, no AIDS, gonorejas, hlamīdijas. Prezervatīvs ir plāna lateksa uzmava, ko velk uz dzimumlocekļa. Prezervatīva galā ir vieta spermai, kur uzkrāties. Prezervatīva galvenais uzdevums ir neļaut spermai nonākt makstī. Ir arī speciāli sievietēm domāti prezervatīvi.

Veidi

Prezervatīvi atšķiras pēc izmēriem, tekstūras, stila, krāsas un pat garšas. Prezervatīvus iesaka lietot arī orālā seksa laikā. Plašāk zināmie prezervatīvu ražotāju zīmoli ir Ansell, Condomi, Durex, Hot Rod, KamaSutra, LifeStyles, Moods, Nirodh, NYC Condom, Safedom un Trojan.

Vēsture

Prezervatīvi ir lietoti vairāk nekā 3000 gadus. Ir atrastas vēstures liecības (attēli), kuros redzams, ka Senajā Ēģiptē izmantoja linu auduma prezervatīvus. Tiek pieļauts, ka šie prezervatīvi tika izmantoti, lai pasargātos no infekcijām un kukaiņu kodumiem. Kairas muzejā ir prezervatīvam līdzīgs priekšmets, kas it kā esot piederējis ēģiptiešu faraonam Tutanhamonam.
Pirmie prezervatīvi no dzīvnieku zarnām, kas pildīja kaut cik savu funkciju, parādījās 18. gadsimtā. Tie tika dēvēti par "angļu mētelīšiem". 18. gadsimta sākumā pirmo reizi parādījās arī termins ‘kondoms’. Termina izcelsme ir neskaidra. Izplatītā versijā prezervatīvu izgudrošana un nosaukšana par kondomu tiek saistīta ar Anglijas karaļa Čārlza II līdzgaitnieku, nezināmu “Dr. Kondomu” vai “Kondomas ērlu”. Nav pierādījumu, ka šāda persona ir eksistējusi.
1855. gadā amerikāņu ķīmiķis Čārlzs Gudjērs (Charles Goodyear) izveidoja pirmos gumijas prezervatīvus. 1920. gados parādījās pirmie lateksa prezervatīvi.
Sieviešu prezervatīvi ir relatīvi jauni. Tie tirgū parādījās 1992. (Eiropā) un 1993. gadā (ASV).
Eesti Laul

Eesti Laul (latviešu: Igaunijas Dziesma) ir Igaunijas nacionālās atlases nosaukums Eirovīzijai. Konkurss notiek kopš 2009. gada, kad tas aizvietoja Eurolaul konkursu, kas bija nacionālās atlases nosaukums no 1993. līdz 2008. gadam.
10 izvēlētās dziesmas tiek parādītas Igaunijas Televīzijā. Eesti Laul uzvarētājs tiek noteikts 2 kārtās. Pirmajā tiek izvēlēti 2 superfinālisti, kurus nosaka televīzijas skatītāju un žūrijas balsojums. Superfinālā uzvarētāju nosaka no šīm 2 dziesmām tikai televīzijas skatītāji.
Paipalas

Izplatība

Paipalas savvaļā sastopamas Eiropā, Āzijā, Āfrikā un Austrālijā. Dažas paipalu sugas ir tipiskas nometnieces, bet dažas migrējošas.

Latvijā

Latvijā ir sastopama viena paipalu ģints suga — paipala (Coturnix coturnix), kas ir migrējoša. Ligzdojošo pāru skaits Latvijā dažādos gados ir ļoti mainīgs (20—500 pāri).

Izskats un īpašības

Kopumā paipalas ir maza auguma irbju apakšdzimtas (Perdicinae) putni. Turklāt Āzijas zilā paipala (Coturnix chinensis) ir vismazākais fazānu dzimtas, kā arī vistveidīgo kārtas (Galliformes) putns. Tā sver tikai 43 g. Visbiežāk paipalu ģints putnu apspalvojums ir raibumaini brūns. Arī to olas ir gaiši pelēkbrūnas ar tumši brūniem raibumiņiem. Dažas sugas paipalu ģintī ir ļoti krāsainas un košas, kā Āzijas zilā paipala un Āfrikas zilā paipala (Coturnix adansonii). Kā jau to nosaukums norāda, šo sugu apspalvojums ir zilā krāsā.
Mūsdienu mājas paipalu šķirnes sāk ražot olas jau mazāk kā 2 mēnešu vecumā. Kad jaunā paipala sāk dēt, tā izdēj vienu olu katru dienu apmēram gada garumā. Gaļai parasti izmanto 6—8 mēnešus vecas paipalas.

Paipalu olas

Paipalas pamatā tiek audzētas, lai iegūtu olas. Tas ir augstvērtīgs produkts, ko cilvēki novērtējuši jau senatnē. Paipalas ir audzētas jau Senajā Ēģiptē faraonu valdīšanas laikā. Paipalu olas īpaši iesaka slimiem cilvēkiem un bērniem. Pētījumi apliecina, ka paipalu olām ir labvēlīga ietekmi uz bērnu intelektuālo spēju attīstību, jo tās ir bagātas ar vitamīniem un minerālvielām. Paipalu olas iesaka kuņģa-zarnu trakta slimību gadījumos, īpaši kuņģa čūlas, divpadsmitpirkstu zarnu čūlas, gastrīta, anēmijas, galvassāpju, hroniskas pneimonijas, bronhiālās astmas un tuberkulozes gadījumā.
Paipalu olas nekad neizraisa alerģiju, tās var ēst arī tie, kuriem ir alerģija no vistu olām. Viena olas sver apmēram 10—12 gramus. Piecas paipalu olas sver apmēram tikpat, cik viena vistu ola. Salīdzinot ar vistu olu, vienā paipalu olas gramā ir 2,5 reizes vairāk A vitamīna, 2,8 reizes vairāk B1 un 2,2 reizes vairāk B2 vitamīna kā vienā vistas olas gramā. Viena paipalu oliņa satur tikpat daudz fosfora, kālija un dzelzs kā lielā vistas ola. Paipalu olās, salīdzinot ar vistu olām, ir vairāk tādu neaizvietojamu aminoskābju kā tirazīns, treonīns, lizīns, glicīns un histidīns.
Viena no vērtīgākajām paipalu olu īpašībām ir tā, ka tās ilgi saglabājas svaigas. Istabas temperatūrā tās var glabāt 30 dienas, bet ledusskapī – divus mēnešus. Arī paipalu gaļa ir augstvērtīgs pārtikas produkts. Tās gaļa ir maiga un sulīga, un to salīdzina ar medījumu gaļu.
Krēpjvilks

Izskats

Krēpjvilks fotogrāfijās tiek bieži sajaukts ar rudo lapsu, tā kā abi ir koši rudi sarkani. Tomēr krēpjvilks ir krietni lielāks par lapsu un pieder pie citas ģints. Krēpjvilka ķermeņa garums ir 1,25 - 1,35 m, augstums skaustā ir apmēram 1 m, svars 20 - 25 kg. Vilkam ir ļoti garas kājas, kas palīdz pārvietoties pa garo zāli. Tā ķermeņa uzbūve ir viegla un smalka, ausis izteikti lielas.
Krēpjvilka kažoks ir koši rudi sarkans, uz sāniem tas kļūst zeltains, tā garās kājas ir melnas, un uz kakla tam ir melnas krēpes. Astes gals krēpainajam vilkam ir balts, kā arī pazode ir balta. Ja vilku nobiedē vai tas grib kādu nobiedēt, kakla krēpes tam saceļas vertikāli stāvus.

Ieradumi

Krēpjvilks neveido barus, tas medībās dodas viens pēc saulrieta līdz pusnaktij. Tas nogalina savu upuri, iekožoties kaklā vai mugurā, un medījumu spēcīgi purinot, ja nepieciešams. Krēpjvilks veido monogāmus pārus, kuram ir kopīga teritorija, kas ir apmēram 30 kvadrātkilometrus liela. Teritorijā vilks iestaigā taku un taciņu tīklu, kuru tas nakts laikā izstaigā. Ja pārtikas resursi ir pietiekami, teritorijas var pārklāties ar citiem vilkiem. Tas medī mazus un vidēji lielus dzīvniekus: žurkas, zaķus, putnus un zivis. Tas ēd arī veģetāciju kā, piemēram, cukurniedres, rok saknes un gumus un ēd augļus. Krēpjvilks reizēm pie cilvēka medī vistas. Kādreiz uzskatīja, ka tas medī arī liellopus un aitas, bet mūsdienās zinātnieki ir pierādījuši, ka krēpjvilki tik lielus dzīvniekus nemedī.
Abi dzimumi; gan mātītes, gan tēviņi lieto urīnu, lai iezīmētu savas medību takas vai vietas, kur tie ir norakuši savu medījumu. Urīnam ir īpatnēja smarža, kas atgādina kaņepju smaržu. Krēpjvilku reizēm mēdz nogalināt mājas suņi un pumas. Tas izvairās no cilvēka, un parasti no tā aizbēg.
Grūsnības periods mātītei ilgst 60 - 65 dienas. Parasti piedzimst 2 - 6 melni kucēni, katrs sver apmēram 450 g. 10 nedēļu vecumā kucēni iegūst rudi sarkano krāsu. Krēpjvilks ir pieaudzis apmēram 1 gada vecumā.

Sistemātika

Krēpjvilkam suņu dzimtā nav tuvu radinieku. Tuvākais no visiem ir krūmu suns (Speothos venaticus). Krēpjvilks ir ļoti sena suga, tas līdz mūsdienām ir izdzīvojis no pleistocēna laika.
Jevgeņijs Somovs-Nasimovičs

Dzīves gājums

Dzimis Sanktpēterburgā literatūras kritiķa ģimenē. Vēlāk dzīvojis Maskavā, bijis izdevniecības "Izvestija" korektors. 1943. gada 28. februārī ticis arestēts, jūnijā ekipēts uz Kazaņu, notiesāts par kontrrevolucionāru propagandu un ievietots psihiatriskā slimnīcā piespiedu ārstēšanai, kur miris.
Bijis Marinas un Anastasijas Cvetajevu draugs.

Šaha kompozīcija

Šaha uzdevumus un etīdes sācis sastādīt 1926. gadā. Savas šaha kompozīcijas publicējis ar uzvārdu "Somovs". Kāda tēma, kas pirmoreiz sastopama viņa 1928. gadā sastādītā uzdevumā, tika nosaukta par Somova tēmu. Kopā ar Sergeju Kamineru viņš rediģēja šaha etīžu nodaļu žurnālā "Шахматы и шашки в массы" (1932—1934) un laikrakstā "64" (1935—1938). Tur iespieda arī savus rakstus "Pārrunas par šaha etīdi", "Kā sagatavoties šaha etīdes risināšanai" un citus. Pēc Kaminera aresta no darba tika atbrīvots. Viņa sastādītie uzdevumi un etīdes ieguva augstu novērtējumu virknē konkursu.
Mārtiņš Sirmais

Karjera

M. Sirmais izaudzis un sācis trenēties orientēšanās sportā Madonā, šobrīd dzīvo Rīgā. Latvijā pārstāv klubu IK Auseklis, bet starptautiskajās sacensībās Somijas komandu Turun Metsänkävjät.
Lielākie sasniegumi M. Sirmajam izdevušies starptautiskajās sacensībās, kas notikušas Baltijas valstīs. Izcīnījis divas sudraba medaļas Eiropas čempionātā vidējā distancē — 2006. gadā Otepē (tikai 7 sekundes zaudēja uzvarētājam Tjerī Žoržiu no Francijas) un 2008. gadā Ventspilī. 2009. gada Pasaules čempionātā Miškolcā, Ungārijā, izcīnīja 4. vietu Latvijas stafetes komandas sastāvā, kas ir viņa augstākais sasniegums Pasaules čempionātos. Individuāli labākā ir 5. vieta sprintā 2007. gadā Kijevā, Ukrainā. Augstāko vietu Pasaules kausa kopvērtējumā (13.) izcīnījis 2007. gada sezonā, savukārt augstākajā vietā pasaules rangā (6.) bijis 2008. gadā.
Desmit reizes svinējis uzvaru prestižākajās daudzdienu sacensībās Baltijā — "Kāpas" trīsdienās (2004—2016).
Jaunākā Eda

Jaunākā Eda, Prozas Eda vai Snorres Eda (islandiešu: Snorra Edda) ir islandiešu vēsturnieka un dzejnieka Snorres Sturlusona sastādīts dzejošanas pamācību un mītu kopums. 
Jaunākā Eda uzrakstīta aptuveni 1220. gadā un saglabājusies septiņos rokrakstos, kas uzrakstīti no apmēram 1300. līdz 1600. gadam. Viens no nozīmīgākajiem rokrakstiem ir "Upsalas kodekss", kurš datējams ar apmēram 1330. gadu.

Saturs

Jaunākā Eda sastāv no trim daļām: Gylfaginning (apm. 20 000 vārdu), Skáldskaparmál (apm. 50 000 vārdu) un Háttatal (apm. 20 000 vārdu). Pirmajā daļā ķēniņš Gilvi sastopas ar āsiem, kuri viņam izstāsta par skandināvu dievu panteonu. Otrajā daļā Ēgirs sarunājas ar dzejas dievu Brāgi, un Brāgi Ēgiram apraksta kenningus, kā arī min daudzus to piemērus. Viņš arī apraksta dzejas valodu (piemēram, heiti lietojumu). Trešajā daļā blakus pamattekstam apskatīta dzejas metrika un stils, minot arī piemērus.
OUFTI-1

Lidojuma gaita

OUFTI-1 tika palaists 2016. gada 25. aprīlī 21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā. Tas bija sekundārā krava Eiropas Zemes tālizpētes pavadonim Sentinel-1B. Kopā ar to palaisti arī pavadoņi MICROSCOPE, AAUSAT4, e-st@r-II. 23:50:24 UTC no raķetes atdalīti e-st@r-II, AAUSAT4 un OUFTI-1.
1949. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

1949. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā notika Kopenhāgenā, Dānijā. Tas bija 16. Pasaules čempionāts profesionāļiem un tajā notika divas sacensības — atsevišķi grupas braucieni profesionāļiem un amatieriem.
Autohtons

Autohtoni ir kādas noteiktas zemes pamatiedzīvotāji jeb pirmiedzīvotāji. Šo terminu izmanto gan kā lietvārdu, gan kā īpašības vārdu, piemēram, "autohtonās minoritātes".
Bioloģijā par autohtoniem sauc organismus, kas evolūcijas procesā ir izveidojušies kādā apvidū vai arī tajā dzīvojuši senos laikos un dzīvo tur joprojām. Šajā sakarā līdzīga nozīme ir terminam endēmisks.
Ričards Hamiltons

Karjera

Veiksmīgi aizvadījis karjeru NCAA. Konektikutas universitātes "Huskies" komandas sastāvā 1999. gadā izcīnīja čempiona titulu. R. Hamiltons tika atzīts par ievērojamāko sniegumu uzrādījušo spēlētāju.
1999. gada NBA draftā viņu izraudzījās Vašingtonas "Wizards" ar kopējo 7. kārtas numuru. "Wizards" sastāvā aizvadīja pirmās trīs sezonas. Pirms 2002.—2003. gada sezonas tika aizmainīts uz Detroitas "Pistons". "Pistons" sastāvā 2004. gadā izcīnīja NBA čempiona titulu. Kopā ar Detroitas klubu viņš sešas sezonas pēc kārtas aizkļuva līdz izslēgšanas spēļu konferences finālam. 2005.—2006. gada sezonā bija līgas līderis trīspunktu metienu precizitātē (45,8%). Laikā no 2006. līdz 2008. gadam startēja arī visu trīs sezonu Visu zvaigžņu spēlēs. 2011. gada decembri parakstīja līgumu ar Čikāgas "Bulls".
Krāslavas ģerbonis

Heraldiskais apraksts

Ģerboņa vairogs ir zilā krāsā. Uz vairoga sudraba krāsā attēlots peldošs sens burukuģis ar paceltu buru un pieciem airiem. Burukuģis apzīmē kuģošanu pa Daugavu, savukārt pieci airi apzīmē piecas pilsētā dzīvojošās pamattautības — latviešus, krievus, baltkrievus, poļus un ebrejus.
Tā runāja Zaratustra

"Tā runāja Zaratustra" (vācu: Also sprach Zarathustra) ir darbs, kurā visspilgtāk parādās F. Nīčes izdomātais "Pārcilvēks" un koncepts "Varas griba". "Tā runāja Zaratustra" ir kļuvis par F. Nīčes lasītāko un pazīstamāko darbu.
Luksemburgas armija

Luksemburgas armijas struktūra

Armijas struktūru veido četri kaujas formējumi, kurus pārvalda militārais centrs (Centre Militaire), kurš atrodas Dikirhā.

A rota

A rota ir pirmā no divām strēlnieku rotām, kura veido Luksemburgas armijas kontingentu ''Eurocorps'' korpusā. Rota sastāv no apakšvienību pavēlniecības un trim izlūkošanas vadiem, kuros katrā iekļaujas 4 nodaļas un pavēlniecības daļa. Katras nodaļas rīcībā ir 2 M1114 HMMWV, kuri aprīkoti ar M2 Browning ložmetēju.

D rota

Šī ir otra Luksemburgas armijas strēlnieku rota, kura līdz 2002. gadam darbojās NATO ātrās reaģēšanas spēkos un šo spēku sastāvā rotas nosaukums bija Luksemburgas izlūkrota. Ar šo rotu Luksemburga piedalās dažādās Eiropas Savienības, NATO un ANO misijās. Rotas struktūra ir tieši tāda pati kā A rotai.
Māria Groša

Biogrāfija

No 1970. gadu beigām līdz 1980. gadu vidum bijusi viena no Ungārijas vadošajām šahistēm. Ungārijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 3 bronzas (1978, 1979, 1981) medaļas. 1986. gadā dalījusi 1.-2. vietu Ungārijas sieviešu šaha čempionātā, bet zaudējusi Māriai Ivankai papildu mačā par čempiones nosaukumu. 1982. gadā dalījusi 3. vietu starptautiskajā šaha turnīrā Dortmundē, bet 1985. gadā dalījusi 4. vietu Budapeštas starptautiskajā šaha turnīrā. 1986. gadā pārstāvējusi Ungārijas komandu Pasaules šaha olimpiādē un komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu. 1987. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla zonas turnīrā. Par panākumiem turnīros FIDE 1984. gadā Grošai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 1989. gadā beigusi profesionālās šahistes karjeru.

Personīgā dzīve

Precējusies ar Ungārijas šaha lielmeistaru Zoltānu Ribli.
Ķaules Nugara

Ķaules Nugara (lietuviešu: Kiaulės Nugara — ‘Cūkas Mugura’) ir sala Kuršu jomā pie Klaipēdas starptautiskās jūras ostas. Tā ir viena no lielākajām Lietuvas salām, tās garums ir aptuveni 800 metri, bet platums — apmēram 200—300 metri. Savu nosaukumu sala ieguvusi neparastā izskata dēļ — pēc formas tā atgādina cūkas muguru.
1955. gadā Lietuvas topogrāfiskajās kartēs tagadējā sala tika attēlota kā sēklis ar svārstīgu niedru un meldru audzi, kas virs ūdens parādījās periodiski, kad ūdens līmenis Kuršu jomā pazeminājās. 1961.-1962. gadā, kad Klaipēdas ostā notika bagarēšanas darbi, šajā vietā tika izbērta daļa sanesu. Rezultātā izveidojās sala, kuru no 1980. gada sāka atzīmēt topogrāfiskajās kartēs.
1986. gadā sašaurinājumā starp salu un Smeltes pussalu tika uzcelts prāmju līnijas Klaipēda-Mukrana terminālis. Salā atrodas augstsprieguma elektrolīnija, kas ar elektroenerģiju apgādā Kuršu kāpas. Šajā vietā pie salas ir aizliegta kuģošana, jo vadi sniedzas vien 9 metru augstumā virs ūdens līnijas.

2015. gada sākumā salā oficiāli sāka darboties Klaipēdas sašķidrinātās gāzes terminālis, pie kura ir pietauvots peldošās gāzes glabātavas un regazifikācijas kuģis Independence.
Batakoplūmes

Veģetācija

Batakoplūmes nav augāja dominanti, bet visai bieži sastopamas gan sausās, gan mitrās augtenēs.

Izmantošana

Ēdami augļi ir Indijas batakoplūmei, tāpat ievāc Madagaskaras batakoplūmi un Nigērijas batakoplūmi, kā arī Malakas pussalā sastopamo rukamu.
Mihaels Kellers

Sasniegumi šaha kompozīcija

Pirmo divvilci sastādījis 1937. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 750 šaha uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus. Apmēram 250 no tiem godalgoti konkursos. Viņš ieguvis 105,83 FIDE albumu punktus.
No 1995. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.
Levante

Levante ir ģeogrāfisks termins, kas apzīmē plašu areālu Tuvajos Austrumos. Tās aptuvenās robežas ir Taurs ziemeļos, Arābijas tuksnesis dienvidos, Vidusjūra rietumos un Mezopotāmija austrumos. Pēc dažām definīcijām Levantē iekļauj arī visu Mezopotāmiju. Areāls aptuveni sakrīt ar arābisko terminu "Mešriks", kas apzīmē arābu zemes uz austrumiem no Ēģiptes un ziemeļos no Arābijas pussalas.
Levante veido Auglīgā Pusmēness vidējo posmu starp Nīlas ieleju dienvidrietumos un Mezopotāmiju austrumos.

Izcelsme

Termins "Levante" pirmoreiz Eiropas valodās parādījās 1497.g. un sākotnēji tika lietots plašākā nozīmē, lai apzīmētu "Vidusjūras zemes uz austrumiem no Venēcijas". Termins cēlies no vidusfranču valodas vārda levant, vārda lever divdabja, kas nozīmē "aust" - kā soleil levant "austoša saule" no latīņu valodas levare.

Anatolija un Levante

Termins "Levante" ir analoģisks sengrieķu valodas nosaukumam Ανατολία (Anatolía), kas arī apzīmē "Austošās Saules zeme", vai vienkārši "austrumi". Grieķiem termins Ανατολία ir sinonīms Μικρά Ασία (Mazāzijai) un neattiecas uz Levanti.

Libāna un Levante

Alternatīva teorija pieļauj, ka Levantes nosaukums cēlies no Libānas. Ebreju un aramiešu valodās skaņas "b" un "v" tiek apzīmētas ar vienu burtu un izruna mainās atkarībā no konkrētā vārda. Tādējādi var pieņemt, ka termins "Levante" apzīmē Libāna kalnu apkārtni, kas savukārt ir aramiešu cilmes nosaukums un nozīmē "balts", attiecinoties uz sniegiem klātajiem kalniem.
Gente

Vēsture

Ap 650. gadu Sv. Armands Gentes rajonā nodibināja divas abatijas, kuras kalpoja par pilsētas izveidošanās kodolu. 851. un 879.gadā pilsētu noposta vikingi.
11. gadsimtā Gente sāka strauji attīstīties, un līdz pat 12. gadsimta beigām tā bija otrā lielākā pilsēta Eiropā pēc Parīzes. Viduslaikos Gente, kopā ar Brigi kļuva par lielu vilnas ražošanas centru. Simtgadu karš izpostīja Gentes rūpniecību, un to pamazām izkonkurēja Antverpene. 1539. gadā Gente bija Gentes sacelšanās centrs, ko apspieda Spānijas karalis Karloss I.
16. un 17. gadsimtā Gente cieta reliģiskajos karos. Kādu laiku tā kļuva par kalvinisma centru, bet tomēr neiekļāvās jaunās Nīderlandes sastāvā, un kļuva atkal katoliska.
17. un 19. gadsimtā Gente atkal kļuva par tekstilrūpniecības centru.
1814.gadā Gentē tika noslēgts Gentes miers, kas izbeidza karu starp Lielbritāniju un ASV.
Pēc Vaterlo kaujas Gente iekļāvās Nīderlandes sastāvā. 1817. gadā tika nodibināta Gentes universitāte. 1830.gadā Beļģijas revolūcijas rezultātā Gente nokļuva jaunās valsts — Beļģijas sastāvā. 1913. gadā Gentē notika Pasaules izstāde.

Universitāte

Gentes universitāte ir nīderlandiešu valodā runājoša publiskā universitāte, kura ir otrā lielākā universitāte Beļģijā ar vairāk kā 38 000 studentiem un 7 900 skolotāju.
Universitāti 1817. gada 9. oktobrī dibināja Nīderlandes karalis Vilijams I. Pirmajā gadā universitātē studēja 190 studenti un mācija 19 profesoriem. Sākotnēji universitātē bija četras fakultātes- huminatārās zinātnes, medicīnas, zinātnes un juridiskā fakultāte.
Pēc Beļģijas revolūcijas universitāte nonāca Beļģijas varā.
Ovišrags

Ovišrags (IPA: [uo͡viʃraks]) ir Baltijas jūras krasta līnijas izliekums ~22 km uz ziemeļiem no Ventas ietekas. Rags ir robeža starp Baltijas jūru rietumos un Irbes šaurumu austrumos. Apmēram 5 km garā posmā krasta līnijas virziens mainās par 60°—65° no ziemeļiem—ziemeļaustrumiem uz austrumiem—ziemeļaustrumiem. Ovišrags veidojies ap 10 km uz ziemeļrietumiem no Litorīnas jūras un Ancilus ezera krasta līnijas izliekuma, jūrai regresējot, kā arī uz pamatiežu izciļņa akumulējoties piekrastes plūsmas sanešiem. Jūrā no Ovišraga līdz Serves pussalai stiepjas Ovišu-Serves slieksnis, kura dienvidu daļu veido Ovišu sēklis.
Krasta līnijas izliekums izsekojams zemūdens daļā 9 km garumā uz ziemeļiem—ziemeļrietumiem no tagadējā krasta. Piekrastē atrodas apdzīvota vieta Oviši un Ovišu bāka. 20 km no krasta ziemeļos no Ovišraga uz Mihaila sēkļa 1985. gadā uzbūvēta Irbes bāka.