Garpurna parastais delfīns

Izplatība

Garpurna parastais delfīns mājo šaurā zonā gar krasta līniju, ne tālāk par 180 km no krasta. Atlantijas okeānā to var novērot pie Rietumāfrikas, Dienvidu Āfrikas un Dienvidamerikas krastiem. Klusajā okeānā gar Dienvidaustrumāzijas krastiem, ziemeļos sasniedzot Japānu, bet dienvidos pie Indonēzijas, un pie Ziemeļamerikas, sākot ar Kaliforniju un beidzot ar Meksikas centrālo daļu, kā arī gar Peru un Jaunzēlandes Ziemeļsalas krastiem. Indijas okeānā ap Madagaskaru, Sarkanajā jūrā, Persijas līcī un Arābijas jūras austrumpiekrastēs.

Izskats

Garpurna parastais delfīns ir vidēji liels delfīns, mazāks nekā pazīstamākais pudeļdeguna delfīns. Tam ir slaids, torpēdveida ķermenis, kura garums ir 1,9—2,6 m, svars 80—235 kg, lai gan visbiežāk tas sver 80—150 kg. Tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. 
Ķermenim ir raksturīgs, atšķirīgs no citām sugām, trīskrāsu krāsojums: mugura ir tumši pelēka vai melna, reizēm tumši brūna, vēders balts vai krēmīgi balts, bet uz sāniem smilšu pulksteni atgādinoša, gaiši pelēka un gaiši brūna (reizēm zeltaini brūna) josla, "smilšu pulksteņa" daļa virzienā pret asti ir pelēka. Apakšžokli un katru krūšu spuru savieno šaura, melna josla. Jaunie delfīni ir pelēcīgi, un to krāsu joslas nav izteiktas, tipisko krāsojumu delfīni iegūst tikai, sasniedzot dzimumbriedumu. Seja gaiša, bet galvas virspuse, apaļā piere un purns tumši pelēki. Atkarībā no izplatības reģiona parastajiem delfīniem iespējamas dažādas krāsu toņu variācijas, ir sastopami gan gaišāki, gan tumšāki īpatņi.
Muguras spura ir plata, gara un trīsstūrveida, ar viegli noliektu, smailu galu. Tā atrodas muguras vidusdaļā. Toties krūšu spuras un astes spura, salīdzinot ar citiem delfīniem, nelielas. Acis ietver melns gredzens, kas izstiepts purna virzienā. Garpurna parastajam delfīnam ir garš, slaids un galā smails purns, kuru no pieres atdala dziļa rieva. Tā pasugai, Arābijas parastajam delfīnam, purns ir vēl garāks un vēl slaidāks. Delfīnam ir apmēram 120 asi, konusveidīgi zobi (gan apakšžoklī, gan augšžoklī), piemēroti, lai cieši saturētu slidenās zivis. Šai sugai ir vairāk zobu kā jebkurai citai delfīnu sugai.

Līdzīgas sugas

Garpurna parastajam delfīnam līdzīgs ir tā tuvākais radinieks — parastais delfīns. To galvenā atšķirība ir purna garums, kas, kā jau sugas nosaukums norāda, garpurna parastajam delfīnam ir daudz garāks un slaidāks. Garpurna parastais delfīns ir arī nedaudz lielāks. Abu sugu izplatība dažos reģionos pārklājas, bet garpurna parastais delfīns uzturas tuvāk krasta līnijai, nekā parastais delfīns.

Uzvedība

Garpurna parstie delfīni ir ļoti sabiedriski un draudzīgi. Tie veido barus, kuros ir 100—500 delfīni, bet lielākajos baros ir vairāki tūkstoši. Ļoti bieži šie bari ir jaukti ar citām vaļveidīgo sugām, piemēram, ar grindām un joslvaļiem, kā arī tie mēdz rotaļīgi pavadīt motorlaivas un kuģus. Bars kopā ceļo, barojas un pat kopā ieelpo. Starp delfīniem valda stingra hierarhija, kas uztur barā kārtību. Turklāt lielais bars iedalās vairākās mazākās grupās (10—30 īpatņi), atkarībā no vecuma, dzimuma un citiem faktoriem.
Parastais delfīns labprātāk uzturas atklātā okeānā, krastam nemēdzot piepeldēt pārāk tuvu un mājojot ūdenī, kas ir apmēram 200 m dziļš vai dziļāks. Kopumā tam patīk ūdens, kura temperatūra ir augstāka par 15°C un zemāka par 25°C. Tas ir ātrs peldētājs, spējot sasniegt ātrumu 40 km/h, bet kopumā uzturot ātrumu 7 km/h un spējot bez apstājas peldēt 48 stundas, veicot apmēram 120 km distanci. Delfīni pārvietojas, meklējot barību un piemērotu ūdens temperatūru. Garpurna parastie delfīni ir ļoti atlētiski un rotaļājoties veic dažādus akrobātiskus lēcienus. Tie ir arī ļoti izpalīdzīgi, barā rūpējas viens par otru, aizsargā slimos un savainotos īpatņus, palīdzot tiem izpeldēt līdz ūdens virsmai, lai varētu ieelpot. Garpurna parastie delfīni spēj ienirt dziļumā līdz 280 m, uzturoties zem ūdens līdz 8 minūtēm, bet parasti ieniršanas ilgums ir 2—3 minūtes.
Garpurna parastie delfīni ir ļoti skaļi, bara tuvošanos var dzirdēt ļoti savlaicīgi. Tie visu laiku savā starpā komunicē ar dažādām skaņām (svilpieniem, vaidiem un klikšķiem). Delfīni zem ūdens lieto eholokāciju, raidot ultraskaņas signālu sēriju. Skaņas radītie viļņi atbalsojas, piemēram, no zivju bara, un delfīns uztver "skaņas attēlu", pēc kura var noteikt medījuma lielumu, ātrumu, kustības virzienu un veidu.

Barība

Garpurna parastais delfīns barojas ar dažādu sugu, baros dzīvojošām zivīm, kriliem un kalmāriem. Zivis parasti ir nelielas, tādas, lai tās varētu norīt veselas, piemēram, siļķes, sardīnes, anšovi, brētliņas, makreles un merlūzas, kā arī barībai tiek izmantoti nelieli kalmāri astoņkāji, krabji un lielākas garneles. Zivju izvēle ir atkarīga no izplatības reģiona. Katru dienu delfīns apēd 8—9 kg barības (apmēram 5% no ķermeņa svara), barojoties galvenokārt nakts laikā. Barojoties delfīni mēdz savā starpā sadarboties, sadzenot zivis kompakti kopā.

Vairošanās

Parastie delfīni neveido pārus uz visu mūžu, bet katru reizi atrod sev jaunu partneri. Dzimumbriedumu mātītes sasniedz apmēram 8 gadu vecumā, kad to ķermeņa garums sasniedz 2 m garumu. Tēviņi aug lēnāk un dzimumbriedumu sasniedz 10—12 gadu vecumā. 
Grūsnības periods ilgst 10—11 mēnešus. Parasti piedzimst viens mazulis, bet var piedzimt arī dvīņi un trīņi. Jaundzimušais ir 80—100 cm garš un sver apmēram 10 kg. Krāsā tas ir tumšāks nekā pieaugušie īpatņi. Kaut arī mazais delfīnēns uzreiz prot ātri peldēt, pirmās nedēļas un mēnešus viņš paliek ciešā mātes tuvumā. Māte mazuli zīda apmēram 6 mēnešus. Mazuļi dzimst ik pēc 1—3 gadiem. Jaunais delfīns paliek kopā ar māti, līdz piedzimst nākamais mazulis. Garpurna parastā delfīna dzīves ilgums ir apmēram 40 gadi.

Sistemātikas diskusijas

Līdz 1990. gadiem ģintī tika izdalīta tikai viena suga — parastais delfīns (Delphinus delphis). Šajos gados saskaņā ar padziļinātiem pētījumiem tika veikta sistemātikas revīzija un izdalīta jauna suga — garpurna parastais delfīns. Mūsdienās daži sistemātiķi Indijas okeānā dzīvojošo garpurna parastā delfīna pasugu Delphinus capensis tropicalis izdala kā atsevišķu sugu — Arābijas parasto delfīnu (Delphinus tropicalis), tomēr lielākā daļa zinātnieku to uzskata par pasugu.