Philips

Vēsture

1891. gadā Nīderlandes pilsētā Eindhovenā inženieris Gerards Filipss kopā ar tēvu baņķieri Frederiku Filipsu dibināja uzņēmumu Philips & Co. Eindhovenā tika nopirkta tukša fabrikas telpa, kurā 1892. gadā sāka ražot spuldzes ar oglekļa kvēldiegu un citus elektrotehnikas izstrādājumus. Uzņēmums piedzīvoja nopietnas finanšu problēmas, līdz 1895. gadā uzņēmumam pievienojās Gerarda jaunākais brālis Antons, kurš labāk pārvaldīja komerciju un pārdošanu nekā brālis.
1907. gadā Philips viens no pirmajiem kvēlspuldzēs ieviesa volframa kvēldiegu.
1907. gadā dibināta kapitālsabiedrība Philips Metaalgloeilampfabriek N.V. 1912. gadā uzņēmums pārdēvēts par Philips Gloeilampenfabrieken N.V., un tā akcijas sāktas kotēt Amsterdamas fondu biržā.
1914. gadā izveidota pētnieciskā laboratorija.
1920. gadā izveidots Philips grupas holdinga uzņēmums N.V. Gemeenschappelijk Benzit van Aandeelen Philips Gloeilampenfabrieken (zināms kā N.V. Benzi).
1920. gadā Philips paplašināja produkcijas klāstu, sākot ražot elektronu lampas.
1922. gadā uzņēmuma vadību pārņēma Antons Filipss.
1927. gada 11. martā raidīt sāka Philips īsviļņu raidstacija PCJJ (vēlāk PCJ).
1930. gadu sākumā izlaisti radiouztvērēji Chapel ar iebūvētu skaļruni .
1939. gadā izlaists pirmais elektriskais skuveklis ar nosaukumu Philishave (ASV tirgū tika izmantots nosaukums Norelco).
1940. gada 9. maijā Philips vadība uzzināja, ka nākamajā dienā plānots Vācijas iebrukums Nīderlandē. Filipsu ģimenes locekļi devās uz ASV. Tur viņi nodibināja North American Philips Company, kas vadīja uzņēmumu kara laikā. Oficiāli uzņēmums tika reģistrēts Nīderlandes Antiļās.
Pēc kara uzņēmums atgriezās Nīderlandē, Eindhovenā.
1949. gadā Philips sāka ražot televizorus.
1950. gadā izveidota ierakstu studija Philips Records.
1953. gadā Neimegenā izveidota pusvadītāju ražotne.
1963. gadā Philips izstrādāja audio kompaktkaseti. Sākotnēji tās izmantoja diktofonos, bet, līdz ar skaņas kvalitātes uzlabošanos, tās sāka plaši izmantot mūzikas ierakstīšanai un atskaņošanai.
Philips pirmais apvienoja portatīvo radiouztvērēju un kasešu magnetofonu.
1972. gadā Philips izlaida pasaulē pirmo kasešu videomagnetofonu N1500, kura kasetē varēja ierakstīt līdz 45 minūtēm. Kad Sony izlaida Betamax un parādījās VHS standarts, Philips izlaida N1700 sistēmu, kas ļāva ierakstīt divu stundu filmu. Japānas ražotāji arī izlaida analoģisku sistēmu, kura tiem iznāca lētāka. Philips tad izstrādāja jaunu videokasešu standartu Video 2000, kura tika izmantotas lentas abas puses, un kasetē varēja ierakstīt astoņas stundas. Tā kā Video 2000 varēja pārdot tikai PAL sistēmas televizoriem Eiropā, bet Japānas ražotāji darbojās visā pasaulē, Philips pārtrauca Video 2000 izplatīšanu un pievērsās VHS koalīcijai.
1969. gadā Philips izstrādāja videodisku, bet to vēl nelaida komercpārdošanā. Tas savas iestrādes apvienoja ar MCA, un 1972. gadā publiski tika demonstrēts lāzerdisks.
1970. gadu beigās Philips sāka sadarboties ar Sony kompaktdiska izstrādē, un 1982. gadā tas kļuva pieejams komerciāli.
1975. gadā nopirkts ASV integrālo shēmu ražotājs Signetics.
1980. gados Philips nopirka ASV apgaismojuma ierīču ražotāju Westinghouse, ieguva 24,5 % Vācijas sadzīves elektronikas ražotāja Grundig kapitāldaļu.
1983. gadā kopā ar AT&T izveidots kopuzņēmums telefonu iekārtu ražošanai un pārdošanai ārpus ASV.
1988. gadā kopā ar ASV Whirlpool izveidots kopuzņēmums Whirlpool International mājas ierīču ražošanai.
1980. gadu beigās nolemts koncentrēties uz elektroniskajām ierīcēm. 1989. gadā pārtraukta militāro produktu ražošana.
1991. gadā Gemeenschappelijk Benzit van Aandeelen likvidēts, bet Philips Gloeilampenfabrieken N.V. nosaukums mainīts uz Philips Electronics N.V., un tas kļuva par grupas mātes uzņēmumu.
1991. gadā visi 47 % kopuzņēmuma Whirlpool International kapitāldaļu pārdoti Whirlpool.
1990. gados uzņēmums piedzīvoja zaudējumus. Pārdoti 18 meitas uzņēmumi un daļēji ražošana pamazām pārcelta uz Āzijas valstīm.
1995. gadā izveidota nodaļa Philips Consumer Communications (PCC), kas nodarbojās ar mobilo telefonu ražošanu.
1997. gadā izlaists pirmais DVD atskaņotājs.
1997. gadā Philips nolēma pārcelties no Eindhovenas uz Amsterdamu; pārcelšanās pabeigta 2001. gadā.
1998. gadā pārdota skaņu ierakstu studija PolyGram.
1999. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz Koninklijke Philips Electronics N.V.
1999. gadā nopirkts ASV integrālo shēmu ražotājs VLSI Technology; ar šo darījumu Philips kļuva par sesto lielāko pusvadītāju ražotāju pasaulē.
1999. gadā kopā ar Agilent Technologies izveidots kopuzņēmums LumiLeds Lighting B.V gaismas diožu ražošanai.
2000. gadā Philips ieņēmumi strauji palielinājās, bet jau nākamajā uzņēmums atkal piedzīvoja zaudējumus.
2000. gadā nopirkts elektrisko zobu birstu Sonicare ražotājs Optiva Corporation; pēc dažiem mēnešiem tā nosaukums mainīts uz Philips Oral Healthcare.
2001. gadā izlaists pirmais DVD ierakstītājs.
2005. gadā Philips nopirka 96,5 % kopuzņēmuma LumiLeds Lighting kapitāldaļu, bet līdz 2007. gadam tas iegūts pilnībā.
2006. gadā pusvadītāju nodaļa pārdota privātā kapitāla investoru grupai; jaunais uzņēmums ieguva nosaukumu NXP Semiconductors.
2006. gadā nopirkts ASV veselības aprūpes produktu ražotājs Lifeline Systems.
2007. gadā iegādāts ASV medicīnas informācijas sistēmu izstrādātājs Ximis.
2007. gadā nopirkts ASV veselības aprūpes produktu ražotājs Respironics, kas specializējies uz elpošanas procesiem.
2008. gadā iegādāts ASV telemedicīnas sistēmu izstrādātājs VISICU.
2011. gadā nopirkts Indijas virtuves ierīču ražotājs Preethi.
2012. gadā Philips televizoru ražošana nodota kopuzņēmumam TP Vision, kurā 30 % piederēja Philips, bet 60 % — Honkongas uzņēmumam TPV Technology.
2013. gada 29. janvārī Philips paziņoja, ka pārdos tā audio un video ierīču biznesu Japānas uzņēmumam Funai Electric par 150 miljoniem USD, audio ierīču operācijas nododot Funai 2013. gada otrajā pusē, bet video operācijas — 2017. gadā.
2013. gadā no uzņēmuma nosaukuma izņemts vārds Electronics, kļūstot par Koninklijke Philips N.V.
2015. gada 31. martā Philips paziņoja, ka par 2,5 miljardiem EUR Ķīnas investīciju fondam GO Scale Capital pārdod gaismas diožu un automašīnu spuldžu ražotāja Lumileds 80,1 % akciju.