Iecavas vidusskola

Vēsture

Iecavas
draudzē bija stipra cenšanās pēc skolām. Kad 1874. gadā nodega 1868. gadā celtais zēnu skolas nams („Vecskola ” pie Iecavas – Bauskas
šosejas), grāfs Pālens licis celt jaunu skolu „par slavu Tam kungam un apgaismošanu
visam Iecavas pagastam” (A.Apse). Iecavas draudzes skolu beidza celt 1876. gadā
(Sarkanā skola). Muiža deva
materiālus un amatniekus, bet pagasts deva palīgā strādniekus. „Maz vietās gan
varēs tik ērtu skolas namu atrast kā Iecavā, diviem stāviem, lieliem retiem
logiem un augstiem griestiem. Klases
istabas ir divas, kurās vairāk nekā
300 bērniem telpas, 2 ēdamās, 2 mazgājamā, 4 guļamās istabas. Pēdējās visu
nakti apgaismotas”. Strādāja 3 skolotāji ar 124 skolēniem- gan zēniem, gan
meitenēm.
Skola laiku gaitā 
augusi un paplašinājusies. 1880./81. mācību gadā
atvērta 3. klase,
skolā mācās 197 skolēni, strādā 4 skolotāji. 1886./87. mācību gadā ir 112 zēnu
un 91 meitene, vasaras skolā 8 zēni un 10 meitenes.
1893./94. mācību gadā jau darbojas 4. klase.
Līdz 1905. gadam skolēnu skaits ir dažus desmitus virs 200, bet mācību dienu
skaits samazinās līdz 130.
 Pēc 1905. gada
notikumiem muiža atcēla brīvpusdienas. Arī līdzekļus skolas uzturēšanai grāfs
Pālens samazināja un turpmākajos gados pilnīgi pārtrauca piešķirt. Pagasts
algoja tikai 2 skolotājus.
Pirmā pasaules kara laikā skolā novietoja
vācu karaspēka nodaļas. Statistiskajās ziņās par Bauskas apriņķa skolām
1920./21. m. g. teikts: „... nelietojami, kaut gan izremontējami skolu nami ir
Iecavā. Iecavas pagasts savu plašo skolas namu izremontēs vasarā.”
Mācības īstajā
skolas namā atsākās 1921. gada rudenī. Jau ir 6 klases- 5. klasi atvēra 1920./
21. m.g., 6. klasi- 1921./22.m.g. (
5. un 6. klase gan mācās vienā telpā, jo abās klasēs kopā tikai 23 skolēni). Latvijas
neatkarības laiks ir rosīgs: darbojas Jaunatnes Sarkanā Krusta pulciņš, skolēnu
kooperatīvs, Skauti, Gaidas, mazpulks. Iecavas
pamatskolas devīze uz skolas karoga no 1937.-1940. gadam ir „Mēs ticam darbam un darba svētībai.”  Pēc
skolas pārziņa Roberta Šūmaņa (apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni 1937.g.)
ierosinājuma skolas zālē 1934. g. 25.IX atklāja piemiņas plāksni Latvijas
atbrīvošanas cīņās kritušajiem Iecavas pamatskolas skolēniem.
1940. gads un
II Pasaules karš  ietekmēja skolas dzīvi.
Tika nodibināta P.Morozova (vēlāk Im.Sudmaļa) pionieru vienība un komjaunatnes
organizācija. 1941. gadā atvēra 7. klasi.
(pēc citām ziņām gan tikai pēc kara). Skolas ēka kara darbības rezultātā stipri
cietusi- hospitālis, zirgu stallis-, atgriezties varēja tik 1947. gadā. Strādā
draudzīgs 8 skolotāju kolektīvs, skolai piešķir 30 ha zemes, zirgu un govi, lai
var nodrošināt kopēdināšanu. 
Lai  pēc septiņgadīgas skolas beigšanas turpinātu
izglītību vidusskolā, ar 1952./53. mācību gadu Iecavas 1. septiņgadīgā skola
tiek pārveidota par augošu vidusskolu –sāk darboties 8. klase. Skolā
veic plašus pārbūves darbus – abos stāvos iekārto gaiteņus, pārbūvē klases. Trešajā
stāvā izbūvēja kabinetus fizikai un ķīmijai (1958.g.) Gadu vēlāk 3. stāvā
iekārto vēl 4 jaunas telpas, skolas kūtis pārbūvē un ierīko mācību darbnīcas.
Pirmais vidusskolas izlaidums 11.klasei 1956. gadā. (No 1990. gada 12 klases).
1966./67. mācību gadā atver 9. klasi krievu plūsmā ar 11 skolēniem.
Kad Iecavā sāka celt Putnu
fabriku, vecā, jaukā skola ar rožu dobēm un strūklaku tās priekšā bija par šauru
un mazu daudzajiem skolasbērniem. 1964. gadā tika ielikts pamatakmens jaunajai
skolai. 1968./69. mācību gadā Baltajā skolā sāk mācīties arī Zālītes un
Iecavas 2. astoņgadīgās (krievu) skolas bērni, tā kļūst par vienīgo divplūsmu skolu Bauskas rajonā.
Skolēnu skaits dažus gadus pat ap 1000. Pēc renovācijas, izmantojot Pasaules Bankas un pagasta
līdzfinansējumu, skola tagad ir patiešām balta un estētiski acīm tīkama.
Sarkanajā skolā sava
neatkarīga „republika” līdz 80. gadiem bija sākumskolai.
Pēc apjomīga remonta 90. gados skolas ēka uz laiku atgūst jaunu elpu. Bet tikai
uz laiku. Tur darbojās autoskola, atradās darbmācības un mājturības klases, vēlāk
mācījās mazākumtautības sākumskolas bērni. Atzīmējot Sarkanās skolas 120-gadi,
tajā tiek atklāts skolas muzejs (skat. sadaļu Interešu izglītība).
Skolā 2014. gada 1.septembrī mācās 680 skolēni, strādā 64 pedagogi, tajā skaitā
 31 maģistra grāda ieguvējs un viens
pedagoģijas doktors - ķīmijas skolotājs Mihails
Gorskis, viņš ir arī A. Kronvalda prēmijas laureāts. 48 skolotāji ir
ieguvuši  pedagoga kvalitātes kategoriju.
Skolu uztur kārtībā 37 tehniskie darbinieki.
Skola ir pilnībā apgādāta ar datortehniku. Ir
laba sporta zāle un pavisam jauns un mūsdienīgs stadions pie skolas. Patīkami,
ka skolā dažādos amatos atgriežas savējie- daudzu izlaidumu absolventi. Daudzi Iecavas
skolas beidzēji ir aktīvi un veiksmīgi sava darba veicēji (skat.sadaļu
Skolā mācījušies).
.
Skolā  atgriežas zudušais garīgums. (skat.sadaļas Skolas simboli un Tradīcijas).Daudzās iecavnieku ģimenēs mācīšanās
Iecavas skolā ir dzimtas tradīcija. 
Lai stārķu pāris uz Sarkanās skolas jumta
ļauj tai saglabāt savu auru un dvēseli...

Simbolika

Pirmais skolas karogs izveidots 1937.gadā Iecavas pamatskolai. Tā devīze — "Mēs ticam darbam un darba svētībai". Otrais skolas karogs izveidots 1957.gadā. Karoga vienā pusē redzams valsts ģerbonis, otrā — skolas uzraksts, centrā izšūts pirmā izlaiduma žetons. Trešais — pašreizējais — skolas karogs izveidots 2001.gadā.
Logo izveidoja Elīna Rudzīte (skolas 1993.gada absolvente).