google/wiki40b huggingface dataset:
Pelone

Pelone bija sēļu zeme vai valstisks veidojums līdz 13. gadsimta vidum, kad to iekļāva Livonijas ordeņa valsts teritorijā. Pirms tam to Lietuvas karalis Mindaugs uzskatīja par viņam pakļautu teritoriju.

Teritorija

1255. gada Mindauga dāvinājumā minēta Meddene, Pelone, Maleysine un Thovraxe, kas ar saviem apgabaliem sauksies Sēlija, šie vietu vārdi atrodami arī pāvesta apstiprinājumā 1257. gadā.
Tiek uzskatīts, ka dokumentā minētais Pelones pilsnovads atradies Lēvenes upes (lietuviski: Lėvuo) baseinā tagadējās Palēvenes (Palėvenė) apkārtnē Kupišķu rajonā Lietuvā.
Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā to iekļāva Žemaitijas kunigaitijas sastāvā.
2014. gada NBA izslēgšanas spēles

2014. gada NBA izslēgšanas spēles bija turnīrs pēc 2013.—2014. gada NBA regulārās sezonas beigām. Izslēgšanas spēles sākās 2014. gada 19. aprīlī. Tajās piedalījās astoņas komandas no katras konferences, kas iekļuvuša savas konferences astoņu labāko komandu skaitā.
Abu konferenču čempioni (Maiami "Heat" un Sanantonio "Spurs") tikās 2014. gada NBA finālsērijā, kurā uzvarēja "Spurs".
Preiļu ģerbonis

Heraldiskais apraksts

Ģerboņa vairogs zelta krāsā uz kura attēlots profilā pagriezies melns krauklis ar zelta aci un zelta atspīdumu. Krauklis latviešu tautas folklorā tiek uzskatīts par gudrības, drosmes un spēka simbolu, kā arī bieži tiek pieminēts kā izcils padomdevējs. Šis putns ģerbonim izvēlēts, jo Preiļu ilggadējo īpašnieku Borhu ģerbonī bija attēloti kraukļi.
Jānis Teriņš

Dzīvesgājums

Dzimis 1893. gada 12. maijā Lēdurgas pagastā amatnieka ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā. Studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē (1913-1916) un Latvijas Universitātē (1920-1922). Iestājās studentu korporācijā Lettonia. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā viņu iesauca kara dienestā, beidzis Harkovas kara skolu. Krievijas pilsoņu kara laikā nonāca Tālajos Austrumos, ar Imantas pulku atgriezās Latvijā un tika iedalīts Latvijas armijas Virspavēlnieka štābā.
1922. gadā ordinēts par Rīgas prāvesta iecirkņa vikāru, bija Rīgas Garnizona draudzes mācītājs (1926), Atmodas draudzes mācītājs (1926-1944). Sieva Janīna, dzimusi Čakste. Vairākkārt ievēlēts par Rīgas pilsētas domnieku un 4. Saeimas deputātu no Kristīgi nacionālās apvienības saraksta.
Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Zviedriju, kur bija Stokholmas latviešu Sv. Jāņa draudzes prāvests.
Miris 1980. gada 12. decembrī Stokholmā, Zviedrijā. Apglabāts Stokholmas Sandborgas kapsētā (Sandsborgskyrkogården).
Seksisms

Par seksismu (no angļu: sex — "dzimums", no latīņu: sexus - "dzimums") jeb dzimumdiskrimināciju sauc "attieksmi, kas veicina sociālo lomu stereotipizāciju atbilstoši cilvēka dzimumam." Ar šo jēdzienu raksturo diskrimināciju pret kādu personu tās dzimuma dēļ, kā arī tas tiek lietots, lai definētu diferenciāciju dzimuma dēļ. Par seksismu mēdz saukt arī nicīgu attieksmi pret konkrētu dzimumu vai stereotipu veidošanu par vīriešu vīrisķīgumu vai sieviešu sievišķīgumu. To dēvē arī par sieviešu vai vīriešu šovinismu.
Aizguvums

Aizguvums ir tāds vārds, kas ir ticis aizgūts no vienas valodas un iekļauts citā. Valoda, no kuras vārds tiek aizgūts, tiek saukta par devējvalodu, bet valoda, kurā šis vārds tiek iekļauts, tiek saukta par aizguvējvalodu. Nevēlamie aizguvumi no citām valodām tiek saukti par barbarismiem.
Augstā dziesma

Augstā dziesma, arī Zālamana dziesmas un Dziesmu dziesmas (ivritā: שִׁיר הַשִּׁירִים, Šîr HašŠîrîm, sengrieķu: ᾎσμα ᾈσμάτων, asma asmaton), ir viena no grāmatām Tanahā un Vecajā Derībā.
Šī ir mīlestības dzejoļu virkne. Dziesmu krājums tiek datēts ar 1. gadu tūkstoti p.m.ē., par tā autoru tradicionāli tiek uzskatīts Zālamans. Augstā dziesma tiek uzskatīta par sakopojumu, tiek uzskatīts, ka to veido 25—31 dzejolis.
Voldemārs Grāvelis

Pirmskara dzīve

Voldemārs Grāvelis dzimis Cēsīs, piecu bērnu ģimenē, Grāveļa tēvs bijis tirgotājs, tur Grāvelis pavada savus bērnības un jaunības gadus. Jaunekļa gados piedalījies Latvijas brīvības cīņās. 1922. gadā Grāvelis beidz Latvijas kara skolu, turpina dienestu Latvijas armijā. 1928. gada 22. decembrī tiek virsleitnanta pakāpē tiek pārcelts no Vidzemes artilērijas pulka uz Bruņoto vilcienu pulku kā vecākais artilērijas virsnieks, 1932. gadā tiek paaugstināts par kapteini. Vēlāk Grāvelis nonāk Artilērijas inspektora štābā, no tā 1937. gada 19. novembrī tiek pārcelts atpakaļ uz Vidzemes artilērijas pulku.

Otrajā pasaules karā

1941. jūnijā, pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Voldemārs Grāvelis brīvprātīgi piesakās jaunformētajās latviešu vienībās, tiek nozīmēts par 2. rotas komandieri 268-E. Ērgļu bataljonā, vēlāk kļūst par 282-A. latviešu policijas bataljona komandieri, to kā III bataljonu iekļauj 2. Liepājas latviešu brīvprātīgo policijas pulkā, kur Grāveli ieceļ par 3. baterijas komandieri.
1943. gada martā tiek izveidots atsevišķais latviešu artilērijas divizions, tas tiek papildināts un kā 2. artilērijas pulks tiek iekļauts 19. divīzijas, ar majora pakāpi ieguvušo Grāveli kā pulka komandieri. Ar savu artilērijas pulku Voldemārs Grāvelis piedalās kaujās Krievijā, aizsardzības kaujās Vidzemē, kā arī Kurzemes lielkaujās. 1944. gada 30. maijā apbalvots ar Dzelzs krusta II šķiru, savukārt 1945. gada 10. martā saņem Vācu krustu zeltā.
Kara beigas Grāvelis sagaida Kurzemes cietoksnī, 1945. gada 8. maijā nonākot PSRS gūstā. Par tālāko likteni skaidru ziņu nav, pēc dažām versijām pulkvežleitnants Voldemārs Grāvelis miris soda nometnēs 1946. gadā, savukārt citas avoti vēsta, ka Grāvelis apcietinājumā atradās vēl 1949. gadā.
Livonijas klints

Vēsture

Livonijas klints  nosaukta par piemiņu angļu buriniekam Livonia, kas pētīja salas roņu medību vietas 1821.–1822. gadā.
Roš Hašana

Sagatavošanās svētkiem

Jau iepriekšējā Elul mēneša laikā ebreji sāk atskatīties uz iepriekšējā gadā paveikto un nožēlot grēkus. Tādējādi aizsākas process, kas noslēdzas Jom Kipur laikā.
Daļa Rīgas

"Daļa Rīgas" ir latviešu grupas "Astro'n'out" dziesma ar Māras Upmanes-Holšteinas vārdiem par Maskavas forštates rūgto pagātni, mazo ieliņu šarmu un pretrunīgajiem rīdzinieku viedokļiem par šo pilsētas daļu.
Tā uzvarēja 2005. gadā biedrības „Avantis” rīkotajā konkursā „No sirds un no rajona” un kļuva par dokumentālās filmas „Rīga, mana Rīga” galveno dziesmu. Dziesma tika iekļauta „Astro'n'out” 2006. gada albumā „Kuš kuš”. 
2018. gadā "Daļa Rīgas" ieguva 42. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.
Šerila Būna Aizeksa

Biogrāfija

Šerila ir jaunākais bērns četru bērnu ģimenē, dzimusi Springfīldā, Masačūsetsā, pabeigusi pilsētas vidusskolu. Pēc zinātņu grāda politikā iegūšanas Vaiteras koledžā 1971. gadā, viņa strādāja par stjuarti Pan Am Airways aviolīnijā. Vēlāk viņa pārcēlās pie brāļa uz Holivudu, un 1984. gadā kļuva par Paramount Pictures starptautiskās reklāmas daļas vadītāju.
Kā Paramount starptautiskās reklāmas daļas vadītāja, viņa ir vadījusi reklāmas kampaņas Kinoakadēmijas balvu ieguvušajām filmām "Forests Gamps" un "Drošsirdis". Strādājusi arī par reklāmas daļas vadītāju kinostudijā New Line Cinema. Pašreiz viņa ir kompānijas CBI Enterprises, Inc. vadītāja, šajā amatā viņa ir konsultējusi vairākas filmas, tajā skaitā Kinoakadēmijas balvu ieguvējas "Karaļa runa" un "Mākslinieks".
Tauera tilts

Vēsture

19. gadsimta otrajā pusē pieauga komerciālā attīstība uz austrumiem no Londonas, un tāpēc bija nepieciešama jauns Temzas upes šķērsošanai uz Londonu. Nevarēja būvēt parastu tiltu, jo tas liegtu pieeju lieliem kuģiem iebraukt Londonas ostā. Tāpēc 1876. gadā ar Albertu Džozepu Altmani priekšgalā, tika izveidota darba grupa, kura atrisinātu problēmu ar upes šķērsošanu.
Tika izsludināts konkurs par tilta projektēšanu, darbus iesniedza vairāk kā piecdesmit arhitekti. 1884. gadā tika beidzot izraudzīts projekta dizains to bija iesniedzis Horācijs Džons, bet inženieris Džons Volfs Berijs, izstrādāja ideju par paceļamo tiltu ar diviem torņiem, kas balstās uz tilta malām un ir stiprināti ar dzelzs trosēm.
Lietuvas guberņa

Izveide

Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts trešās dalīšanas 1795. gadā lielākā daļa no Žemaitijas kunigaitijas, Traķu vaivadijas un Viļņas vaivadijas nonāca Krievijas impērijas sastāvā un to teritorijās izveidoja Viļņas un Sloņimas guberņas. Pēc imperatora Pāvila I rīkojuma tās apvienoja vienotā Lietuvas guberņā. 1801. gadā pēc Aleksandra I rīkojuma Lietuvas guberņa atkal tika sadalīta un nodibināta Viļņas guberņa un Grodņas guberņa. 1842. gada beigās Krievijas imperators Nikolajs I izdeva rīkojumu vēlreiz sadalīt lietuviešu apdzīvoto teritoriju divās daļās, izveidojot Kauņas guberņu un Viļņas guberņu. Tas tika izdarīts 1843. gada jūlijā.

Robežas

Lietuvas guberņa robežojās ar Kurzemes guberņu ziemeļos, Vācijas impēriju rietumos un Baltkrievijas guberņu austrumos.
Fenibuts

Farmakoloģija

Fenibuts ir neiromediatora γ-aminosviestskābes (GASS jeb GABA) atvasinājums. Pievienotais fenilgredzens ļauj fenibutam šķērsot hematoencefālisko (smadzeņu-asins) barjeru.
Fenibuts, galvenokārt, aktivēdams GASS-B tipa receptorus, kā arī dofamīna un mazākā mērā arī GASS-A tipa receptorus, darbojas kā "dienas trankvilizators" un izziņas funkciju uzlabotājs, neizraisot nekādas būtiskas blakusiedarbības. 2015. gadā veikts pētījums ir parādījis, ka R-fenibuts līdzīgi kā gabapentins saistās ar sprieguma atkarīgo kalcija kanālu α₂δ apakšvienību, turklāt ar piecreiz augstāku afinitāti nekā ar GASS-B receptoriem (S-fenibuts ar GASS-B receptoriem nesaistās).

Iedarbība

Fenibutam ir nomierinoša un izziņas spējas uzlabojoša iedarbība.
Tas mazina nemieru, trauksmainību, uzlabo miega kvalitāti, kā arī tam piedēvē eiforiskas un muskuļus atslābinošas īpašības.
Fenibuts pastiprina un pagarina alkohola, miega, narkotisko, neiroleptisko u.c. recepšu medikamentu iedarbību. Fenibuta blaknes ir līdzīgas kā baklofēnam, taču salīdzinoši vājāk izteiktas. Biežākās blaknes ir slikta dūša, reibonis un miegainība.

Atkarības potenciāls

Lietojot fenibutu ilgstoši, samazinās tā efektivitāte (veidojas tolerance), tāpēc jāpalielina devas.
Fenibuts ir atkarību izraisoša viela, kas, ilgstoši to lietojot, var radīt abstinences sindromu (pārsvarā vieglāku nekā alkohols un benzodiazepīni). Fenibuta abstinences sindromam raksturīga slikta pašsajūta, slikts miegs, trauksmainība, nogurums un nespēks; smagos gadījumos arī psihoze, halucinācijas un vemšana.
Vilhelms Hanšteins

Biogrāfija

Piedzimis protestantu teologa ģimenē. Dzimtajā Berlīnē sava skolotāja Ludviga Bledova vadībā izveidojies par spēcīgu šahistu. Bijis Berlīnes plejādes dalībnieks. Saglabājušās ziņas par divām Hanšteina uzvarām mačos. 1842. gadā viņš pieveicis Kārli Janišu ar 4½:1½ (+4, −1, =1), bet 1847. gadā - Kārli Maietu ar 12½:5½ (+12, −5, =1). Savās partijās nereti lietojis arī latviešu gambītu.
Palīdzējis nodibināt vācu šaha žurnālu Berliner Schachzeitung, kas vēlāk pārtapis par Deutsche Schachzeitung. 1846. gadā kļuvis par Deutsche Schachzeitung galveno redaktoru.
Pēc profesijas bijis jurists. 1848. gadā Prūsijas valdība iecēlusi viņu par advokātu Magdeburgā, bet divus gadus vēlāk Hanšteins pāragri nomiris no neizdziedināmas slimības.
Krimūnu pagasts

Upes

Auce, Ālave, Bērze.

Ezeri

Gulbju dīķis.

Vēsture

Mūsdienu Krimūnu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Audzu muiža (Neu-Friedrichshof, Akācijas), Bīlastu muiža (Bersemünde), Lipstu muiža (Klein-Friedrichshof).
Krimūnu pagasts sāka veidoties kā Krimūnu ciema padome, ko 1945. gadā izveidoja Auru pagastā. 1954. gadā pievienots Auru ciemam, bet 1971. gadā izveidots no jauna, tajā iekļaujot Austrumu ciema p/s «Krimūnas» un Bites ciema Ļeņina kolhoza teritorijas. 1979. gadā pievienotas vēl daļas no Austrumu un Dobeles ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Dobeles novadā.

Apdzīvotās vietas

Akācijas, Ceriņi, Degu muiža, Krimūnas, Lauciņi, Parūķis.
Latvijas Universitātes Fizikas institūts

Vēsture

Dibināts 1946. gadā kā Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Fizikas un matemātikas institūts. 1950. gadā to pārdēvēja par LZA Fizikas institūtu.
1993. gadā aptuveni 20 darbinieki no LZA Fizikas institūta cietvielu fizikas un kodolfizikas laboratorijām pārgāja darbā uz LU Cietvielu fizikas institūtu, bet 1997. gadā to pārveidoja par LU Fizikas institūtu, 2006. gadā par LU aģentūru.
2005. gadā Fizikas institūts saņēma finansējumu projekta "Ampēra institūta zinātniskās infrastruktūras izveidošana uz Latvijas Universitātes Fizikas institūta bāzes" īstenošanai.
2019. gada janvārī institūts pārcēlās uz Latvijas Universitātes Zinātņu māju Jelgavas ielā 1 Torņakalna apkaimē.
Zinātniskais skepticisms

Skepticisms ir pieeja informācijas izvērtēšanai un lēmumu pieņemšanai, kas prasa jebkuru apgalvojumu izvērtēt kritiski un lēmumu par tā patiesumu pieņemt tikai tad, kad iegūta un izvērtēta informācija, pierādījumi un alternatīvi skaidrojumi.
Skeptiķis ir cilvēks, kurš, izmantojot kritisko domāšanu, loģiku un zinātni, kritiski izvērtē apgalvojumus, kuriem trūkst empīriska pamatojuma, jo skeptiķi uzskata, ka empīriska pasaules izzināšana ir labākais patiesības noskaidrošanas veids. Šādu praksi sauc arī par zinātnisko skepticismu vai racionālo skepticismu.
Praksē skeptiķi un skeptiskas organizācijas pievēršas pārdabisku un pseidozinātnisku apgalvojumu un ideju izvērtēšanai. Skeptiķu interešu lokā ietilpst ezotērika, pseidozinātne (piemēram, astroloģija un numeroloģija), parapsiholoģija, alternatīvā medicīna un sazvērestības teorijas.

Atšķirības no filozofiskā skepticisma

Zinātniskais skepticisms atšķiras no filozofiskā skepticisma, kas apšauba mūsu spēju zināt jebko konkrētu par pasauli un veidu, kā to uztveram. Metodoloģiskais skepticisms, kas ir sistemātisks process, kad patiesība par uzskatiem tiek apšaubīta, ir līdzīgs, bet atšķirīgs koncepts. Zinātniskais skepticisms tiek dēvēts arī par Jauno skepticismu.
40. autobusu maršruts (Rīga)

Maršruts

Ziepniekkalns — Jugla kursē pa šādām ielām: Ozolciema iela, Valdeķu iela, Tadaiķu iela, Vaiņodes iela, K. Ulmaņa gatve, Salu tilts, Lāčplēša iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve, Silciema iela un Murjāņu iela. Autobuss nepietur šādās pieturās: Palmu iela.
Jugla — Ziepniekkalns kursē pa šādām ielām: Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Lāčplēša iela, Salu tilts, K. Ulmaņa gatve, Vaiņodes iela, Tadaiķu iela, Valdeķu iela un Ozolciema iela. Autobuss nepietur šādās pieturās: Palmu iela, Esplanāde un Brīvības piemineklis.

Maršruta ar mainītu virzienu maršruts

Merķeļa iela — Jugla kursē pa šādām ielām: Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve, Silciema iela un Murjāņu iela.
Jugla  — Esplanāde kursē pa šādām ielām: Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības gatve, Brīvības iela un Brīvības bulvāris.
Palmu vāveres

Izskats un ieradumi

Visas Āzijas palmu vāveres dzīvo Dienvidāzijā; Ceilonā, Pakistānā un Indijā. Āzijas palmu vāverēm ir raksturīgas tumšas un gaišas garenvirziena svītras uz ķermeņa. Kažoks ir biezs un mīksts, tā krāsa variē no pelēka līdz melnam. ķermeņa garums visām palmu vāverēm ir līdzīgs, apmēram 14—16 cm, aste ir tikpat gara kā ķermenis, līdz ar to kopējais vāveres garums pagarinās vēl par 14 cm.
Palmu vāveres ir dienas dzīvnieki un barojas gaišajā diennakts laikā. Tās ēd sēklas, riekstus, lapas un kukaiņus.
Nirējpīļu ģints

Nirējpīles Latvijā

Latvijā ir sastopamas 4 nirējpīļu ģints sugas: brūnkaklis (Aythya ferina), baltacis (Aythya nyroca), cekulpīle (Aythya fuligula) un ķerra (Aythya marila).
Ziemeļu Marianas Salas

Ģeogrāfija un klimats

Ziemeļu Marianas Salas kopā ar dienvidos esošo Guamu veido Marianas salu argipelāgu.
Dienvidu daļā esošās salas sastāv no kaļķakmens, ap tām ir koraļļu rifi. Ziemeļu daļā esošās salas ir vulkāniskas izcelsmes. Anatanā, Paganā un Agrihanā atrodas aktīvi vulkāni. Augstākais punkts Ziemeļu Marianās ir vulkāns Agrihanas salā — 965 m vjl.
Aptuveni piektā daļa salu augsnes ir lauksaimnieciski apstrādājama, vēl aptuveni desmitā daļa — izmantojama ganībām. Galvenais dabas resurss ir zivis, notiek zivju resursu noplicināšana. Salās atrodas arī nesakārtotas atkritumu izgāztuves, kuras nepieciešams savest kārtībā. Saipanā atkritumu dēļ ir piesārņots gruntsūdens.
Salās ir tropisks jūras klimats, gada gaitā temperatūra mainās maz. No decembra līdz jūnijam ilgst sausā sezona, lietus sezona ilgst no jūlija līdz oktobrim. Ginesa pasaules rekordu grāmata min, ka Saipana ir planētas vieta ar vismazāk mainīgo temperatūru.

Izvirdumi

Anatahana ir maza, ap 9 km gara un 3 km plata saliņa, kas sastāv no vulkāna virsotnes. 2003. gada 10.maijā, 5:00 no rīta sākās pēkšņs šī vulkāna izvirdums. Kopš šī laika izvirdums turpinās, brīžiem notiek eksplozijas un brīžiem ir īsi miera periodi. 2005. gada 6. aprīlī šī vulkāna izvirdumā radās liels pelnu mākonis, kas slīdēja pār Saipanu un Tinianu. Brīžiem vulkāna radītais mākonis liek mainīt avioreisu maršrutus.
Vulkānu izvirdumu draudu dēļ lielākā daļa Ziemeļu salu iedzīvotāju ir evakuēti, tikai seši cilvēki dzīvo Alamaganā.

Administratīvais iedalījums

Salas iedalās četrās municipalitātēs:
1 līdz 10. salas apvienotas Ziemeļu salu municipalitātē (Northern Islands Municipality). 11. līdz 14. salas tiek dēvētas par Dienvidu salām. Saipana, Tiniana un Rota veido katra savu municipalitāti. Neapdzīvotā Agigvana ir daļa no Tinianas municipalitātes.
Ziemeļu salas vulkānu izvirdumu draudu dēļ ir evakuētas un Ziemeļu salu municipalitāte ir izvietota "trimdā" uz Saipanas.

Ekonomika

Vienīgās pastāvīgi apdzīvotās salas ir Saipana, Tiniana un Rota — visās trīs salās ir ostas.
Eduards Grosbergs

Dzīvesgājums

Dzimis 1892. gada 27. aprīlī. 1930. gada 26. maijā beidza Latvijas Universitātes arhitektūras fakultāti, bija studentu korporācijas Patria loceklis. 1931. gadā pēc viņa projekta uzcēla funkcionālisma stila divdzīvokļu ēku Kokneses prospektā 26, Mežaparkā.
Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā E. Grosbergs devās trimdā uz Vāciju, kur darbojās Latviešu Centrālās Padomes vadībā. Pēc 1948. gada izceļoja uz Lielbritāniju, bet 1954. gadā pārcēlās uz dzīvi Toronto, Kanādā. Miris 1970. gadā.
Gada kukainis Latvijā

Gada kukainis ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās Latvijas Entomoloģijas biedrība. Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai entomologi vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās aizsardzībai. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.
Phenjana

Vēsture

Vēsturiski Phenjanai ir bijuši daudzi dažādi nosaukumi — Kisona (Kisŏng), Hvansona (Hwangsŏng), Sogjona (Sŏgyŏng), Heičo (Heijō) utt.. Leģenda vēsta, ka Phenjana dibināta 2333. gadā p. m. ē. pirmās korejiešu valsts Godžosonas (Gojoseon) laikā ar nosaukumu Vangomsona (Wanggŏmsŏng).
108. gadā p. m. ē. Ķīnas Haņu dinastija iekaroja Gočosonu. Ķīniešu Lelanas (Lelang) provinces galvaspilsēta atradās netālu no mūsdienu Phenjanas.
313. gadā korejiešu valsts Gogurjo (Goguryeo) padzina ķīniešus no Korejas un 427. gadā Phenjana kļuva par Gogurjo valsts galvaspilsētu. 668. gadā korejiešu Silla un ķīniešu Tanu dinastija kopīgiem spēkiem sakāva Gogurjo un ieņēma Phenjanu.
No 935. gada līdz 1392. gadam, kad Korejā valdīja Gorjo valsts, Phenjana oficiāli saucās Sogjona (Sŏgyŏng) — "rietumu galvaspilsēta", tomēr galvaspilsētas funkcijas neveica.
Vēlāk Phenjana bija provinces centrs. Tā bija provinces galvaspilsēta arī japāņu okupācijas laikā.
Pēc Japānas kapitulācijas 2.pasaules karā Phenjanu ieņēma PSRS karaspēks un 1948. gadā tā kļuva par Korejas Demokrātiskās Tautas republikas galvaspilsētu.
Pilsēta nopietni cieta Korejas kara laikā. Kādu laiku to bija ieņēmusi Dienvidkorejas armija.
20A/2. autobusu maršruts (Daugavpils)

Maršruts

20A/2. maršruta autobuss kursē pa šādām ielām: Kārklu iela, Vidzemes iela, Piekrastes iela, Rēzeknes iela, Aveņu iela, Vidzemes iela, 1. pasažieru iela, Malu iela, Smiltenes iela, Varšavas iela, Smilšu iela, Jātnieku iela, Vaiņones iela, Vasarnīcu iela, 18. novembra iela, Daugavas iela un Imantas iela.
Kārlis Klāsups

Šahista karjera

Kārlis Klāsups ir 12 reizes piedalījies Latvijas šaha čempionāta finālos. Jau savā debijas reizē 1950. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu, bet 1955. gadā atkārtoja šo panākumu. 1955. gadā piedaloties Latvijas izlases sastāvā PSRS komandu čempionātā Vorošilovgradā viņš izcīnīja 3. vietu pie 6. galdiņa (+2, =6, −1). Tajā paša 1955. gadā tika izcīnīta 6. vieta PSRS šaha čempionāta zonas turnīrā Viļņā. 1959. gadā Kārlis Klāsups sasniedza savu lielāko panākumu, dalot 1. vietu kopā ar Pēteri Kampenusu Latvijas šaha čempionātā, un uzvarot papildmaču cīņā par čempiona nosaukumu - 4:3.

Personīgā dzīve

Kārlis Klāsups ir strādājis Rīgas ostā par celtņa vadītāju. Sešdesmito gadu pirmajā pusē viņam pasliktinājās veselība, kas bija par iemeslu šahista karjeras beigām. Vēlāk dzīvojis ļoti noslēgti, un viņa nāves fakts ilgus gadus nebija izpelnījies Latvijas šaha sabiedrības ievērību.
Bungādiņa

Bungādiņa (latīņu: membrana tympani) ir plāna membrāna, kas atrodas ārējās dzirdes ejas iekšējā galā. Tā atdala ārējo ausi no vidusauss. No bungādiņas ārējās dzirdes ejas puses to veido daudzslāņu plānais epitēlijs, no pretējās (vidusauss) puses — vienslāņa epitēlijs. Kad skaņas viļņi sasniedz bungādiņu, tā sāk svārstīties. Bungādiņa savukārt svārsta āmuriņu (vienu no vidusauss dzirdes kauliņiem), pie kā piestiprinās bungādiņa.
Sonne

Videoklips

Klips ir variācija par pasaku "Sniegbaltīte un septiņi rūķīši". Rūķīši strādā raktuvēs, lai iegūtu zelta putekļus priekš Sniegbaltītes. Pēc grupas dalībnieku teiktā, iesākumā bija apmēram 40 videoklipa variantu. Sniegbaltītes lomu atveidoja krievu aktrise Jūlija Stepanova. Dažos klipa kadros, kur Sniegbaltīte stāv pār grupas dalībniekiem, tas ir ļoti garš basketbolists, meitenes seju un rokas pēc tam uzlika ar datora palīdzību.
Bistršice pie Hostīna

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1368. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.
Hamburgas iela

Ielas raksturojums

Hamburgas iela ir 1,086 km gara vietējas nozīmes iela Mežaparka apkaimes dienvidaustrumos. Tā sākas krustojumā ar Kokneses prospektu un Sudrabu Edžus ielu un virzās austrumu virzienā kā asfaltēts ceļš. Iela krustojas ar Lībekas ielu, Annas Sakses ielu, Pēterupes ielu, Velmes ielu un beidzas krustojumā ar Ezermalas ielu
1927. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

1927. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika no 1927. gada 3. līdz 6. novembrim Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā. Latvijas cīkstoņi līdzekļu trūkuma dēļ uz šīm sacensībām neaizbrauca.
7. novembris

7. novembris ir gada 311. diena pēc Gregora kalendāra (312. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.