google/wiki40b huggingface dataset:
Nīkrāces pagasts

Daba

Atrodas Rietumkursas augstienes malā - Bandavas un Embūtes paugurainēs. Austrumu daļā sākas Kursas zemienes Pieventas līdzenums. Augstākais punkts (141,6 m vjl) atrodas pagasta dienvidrietumu daļā.

Vēsture

Mūsdienu Nīkrāces pagasta teritorijā vēsturiski atradās Alturpes muiža (Gut Altdorf, Alturpe), Briņķu muiža (Gut Brinkenhof), Dižvormsātes muiža (Gut Groß-Wormsahten, Vormsāte), Lēnu muiža (Gut Lehnen, Lēnas), Lieldzeldes muiža (Gut Groß-Dselden, Dzelda), Lielnīkrāces muiža (Gut Groß-Niekratzen, Nīkrāce), Mazdzeldas muiža (Gut Klein-Dselden), Tukuma muiža (Gut Tuckumshof, Tukums).
1935. gadā Aizputes apriņķa Nīkrāces pagasta (līdz 1925. gadam Briņķu pagasta) platība bija 91,6 km² un tajā dzīvoja 1784 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Nīkrāces, Lieldzeldas un Varoņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Nīkrāces ciems ietilpis Skrundas (1949-1959), Saldus (1959-1962) un Kuldīgas (pēc 1962. g.) rajonos. Nīkrāces ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Varoņu un Lēnas ciemus, 1959. gadā - Rudbāržu ciema padomju saimniecības «Nīkrāce» teritoriju. 1966. gadā Nīkrāces ciema padomju saimniecības «Rudbārži» teritoriju pievienoja Rudbāržu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nīkrāces pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Skrundas novadā.

Apdzīvotās vietas

Apdzīvotās vietas ir Dzelda (pagasta centrs), Lēnas, Nīkrāce, Altrupe, Bērzkrogs, Tukums, Rogas, Vormsāte, Mazdzelda.
Johans Viktors Ālrots-Arajūri

Apbalvojumi

Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Ērgļa krustu.
Mihaels Frolīks

Spēlētāja karjera

Profesionāļa karjeru Frolīks sāka 16 gadu vecumā, kad 2004.—05. gada sezonā debitēja Čehijas Ekstralīgas vienības HC Kladno rindās. Jau nākamajā sezonā Frolīks nostiprinājās komandas rindās, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku, no 2006. līdz 2008. gadam spēlējot QMJHL klubā Rimoski "Oceanic".
2008.—09. gada sezonu Frolīks aizvadīja jau NHL vienības Floridas "Panthers" sastāvā. 2010.—11. gada sezonas vidū uzbrucējs tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks" rindām. 2012.—13. gada sezonā Frolīks kopā ar "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu. 2013. gada 30. jūnijā tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets". "Jets" sastāvā aizvadīja divas pilnas sezonas, abās atzīmējoties ar 42 rezultativitātes punktiem. 2015. gada vasarā noslēdza piecu gadu līgumu ar Kalgari "Flames".
Džesika Suta

Biogrāfija

Džesika dzimusi Maiami, Floridā. Viņa uzauga kopā ar saviem vecākajiem brāļiem Billiju un Kevinu. Viņa sāka nodarboties ar dejošanu jau no trīs gadu vecuma. Četrpadsmit gadu vecumā viņa devās uz New World School of the Arts, lai turpinātu mācīties dejot. 1999. gadā viņa pievienojās NBA kluba Miami Heat karsēju pulkam un 2001. gadā viņa kļuva par karsēju kapteini. Džesikas dabiskā matu krāsa ir melna, tomēr kādu laiku viņa ir bijusi gan brunete, gan rudmate, taču šobrīd viņa atkal ir kļuvusi par bruneti.
Hidrīdi

Hidrīdi (grieķu: hydōr - ūdens) ir ūdeņraža binārie savienojumi ar tādiem elementiem, kas ievērojami mazāk elektronegatīvi par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža izotopu (protija, deitērija un tritija) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par protīdiem, deiterīdiem un tritīdiem (sk. litija deiterīds).
Arhimēda spēks

Arhimēda likums

Arhimēda likums apgalvo, ka cēlējspēka stiprums ir proporcionāls ķermeņa izspiestā šķidruma masai un tā virziens ir pretējs smaguma spēka virzienam.

Gaisa balonos

Lai gaisa balons varētu pacelties, tā svaram jābūt mazākam par izspiestā gaisa svaru, tāpēc gaisa balonus pilda ar siltu gaisu vai ar vieglām gāzēm, piemēram, ūdeņradi vai hēliju.

Zemūdenēs

Būvējot kuģus, ir svarīgi ievērot Arhimēda likumu, taču jo īpaši svarīgi to ir ievērot, būvējot zemūdenes. Parasti ķermenis vai nu grimst vai uzpeld, taču zemūdenes ir īpašas ar to, ka tām jāvar gan grimt, gan uzpeldēt, atkarībā no vajadzības. Lai izmainītu Arhimēda spēka stiprumu, ir jāmaina zemūdenes izspiestā ūdens tilpums (tātad zemūdenes tilpums). To panāk, izveidojot speciālas balasta tilpnes, kurās sākotnēji ir gaiss. Kad zemūdenei nepieciešams ienirt, gaiss tiek saspiests un tilpnēs tiek iepildīts ūdens. Līdzīgi, kad nepieciešams uzpeldēt atpakaļ, ūdens tiek izsūknēts laukā un saspiestais gaiss izplešas pa visu balasta tilpni.
Gundegu dzimta

Etimoloģija

Apzīmējums gundega, apvidos arī gunsdega, ir saliktenis no gun(s) "uguns" un dega, kas ir darbības vārda degt atvasinājums, sal. apvidvārdu dega [dæga] "izdegusi (meža, krūmāja, pļavas) vieta". Apzīmējuma pamatā ir gundegas sulas rūgtums. Indoeiropiešu valodās ir raksturīgs nozīmes pārnesums "degt" → "rūgts" → "auga nosaukums". Apvidos gundega apzīmē arī apdeguma tulznu vai čūlu, vai izdegušu vietu mežā vai pļavā.
SLO (uzņēmums)

Vēsture

1945. gadā Helsinkos tika dibināts elektroaprīkojuma vairumtirgotājs Sähköliikkeiden Oy ("Elektrokustība"). Uzņēmuma lielākie kapitāldaļu turētāji bija elektroaprīkojuma uzstādītāji. Pirmais uzņēmuma vadītājs bija Eino Hietanens.
1950. gadā Sähköliikkeiden kļuva par AEG oficiālo izplatītāju.
Uzņēmums izveidoja arī inženiernodaļu, lai konstruētu un ražotu elektrosadales iekārtas.Sähköliikkeiden 1960. gados kļuva par Somijā lielāko elektrokomponentu vairumtirgotāju pēc tam, kad kļuva par Suomen Kaapelitehdas Oy (tagad Prysmian Finland) oficiālo vairumtirgotāju.
1961. gadā Oulu iegādāts Kaapeliteollisuus Oy (vēlāk pārdēvēts par SLO-Kaapeli Oy), kas ražoja plastmasas izolācijas kabeļus un kabeļu izgatavošanas iekārtas. 1968. gadā iegūts vairākums uzņēmumā Mäntsälän Metalli Oy, kas ražoja apgaismojuma aprīkojumu.
1970. gadā izveidots meitas uzņēmums Slocon Oy rūpnieciskās elektronikas ražošanai. 1971. gadā ieviests zīmols SLO (saīsinājums no Sähköliikkeiden Oy). 1973. gadā nopirkts uzņēmums Maantekno Oy. 1974. gadā centrālais birojs tika pārcelts uz Vantā. 
1986. gadā uzņēmums pārgāja Nokia īpašumā. SLO-Kaapeli Oy tika integrēts Nokia kabeļu nodaļā. 
1987. gadā SLO kļuva par Somijas elektrovairumtirgotāju asociācijas (SSTL) biedru.
1988. gadā SLO nopirka uzņēmumu Suomen Sähkötuonti Oy ("Somijas elektroimports").
1990. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz SLO Oy; meitas uzņēmums Suomen Sähkötuonti Oy iegādājās Suomen Sähkötukku Oy ("Somijas elektrovairumtirgotājs"). 1991. gadā Suomen Sähkötukku apvienojās ar SLO. 1992. gadā izveidots meitas uzņēmums SLO Viestintä Oy, kas nodarbojās ar audio un video iekārtām; Igaunijā izveidots meitas uzņēmums SLO Eesti AS.
Nokia 1993. gadā SLO kopā ar Tuottajain Kone Oy (citu Nokia piederošu iekārtu vairumtirgotāju) pārdeva Nīderlandes uzņēmumam Otra NV. SLO Viestintä Oy pārdots Hedengrenille. 1997. gadā Tuottajain Kone Oy apvienots ar SLO. 1998. gadā sākts mājsaimniecības iekārtu bizness.
1999. gadā Otra NV pārņēma Francijas vairumtirgotājs Sonepar. Otra meitas uzņēmumi tika pakļauti tieši Sonepar, bet Otra NV likvidēts. SLO kļuva atbildīgs par Sonepar biznesu Somijā un Baltijas valstīs. 2003. gadā Lietuvā dibināts SLO meitas uzņēmums UAB SLO Lithuania.

SLO Latvijā

1998. gada 12. oktobrī Latvijā reģistrēta SLO meitasuzņēmuma SLO Eesti AS pārstāvniecība (2007. gadā tā likvidēta).
2000. gada 11. maijā reģistrēts SLO Eesti AS meitas uzņēmums SIA SLO Latvia. Atvērta elektromateriālu vairumtirdzniecības noliktava Rīgā, Kārļa Ulmaņa gatvē 2.
2003. gadā SLO mātes uzņēmums Sonepar Latvijā nopirka elektromateriālu vairumtirdzniecības uzņēmumu SIA MG Elektro, kas dibināts 1988. gadā. Tas tika apvienots ar SLO Latvia un 2004. gada 20. aprīlī likvidēts.
2006. gadā Rīgā, Malēju ielā atvērta SLO Latvia Centrālā noliktava un galvenais birojs.
SIA SLO Latvia ir filiāles Daugavpilī, Liepājā, Rēzeknē, Valmierā un Ventspilī.
Krasti (Mazzalves pagasts)

Daba

Krasti atrodas Viduslatvijas zemienes Taurkalnes līdzenumā, Latvijas un Lietuvas robežupes Mēmeles labajā krastā, lejpus tās pietekas Viesītes ietekas. Mēmeles pretējā krastā Lietuvas Biržu rajona ciems Asparišķi.

Vēsture

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Mūrmuižas (Muremuishe) pusmuižu. Latvijas PSR laikā ciema lielākā daļa ietilpa Mazzalves ciemā, bet rietumu daļā 1945. gadā tika izveidota Krastu ciema padome, līdz ar to Krasti kļuva par administratīvo centru. Pēc kolektivizācijas ciema rietumu daļa ietilpa Kurmenes kolhoza "Komjaunietis" sastāvā un 1961. gadā tika pievienota Kurmenes ciemam, tagadējam Kurmenes pagastam.
Sastopamie uzvārdi, dzimtes, māju nosaukumi: Saknes, Davidovi, Vaičulēni, Sietnieki, Protapi, Rubļi, Adami, Mūri, Konstanti u. c.

Ievērojami objekti

Krastos atrodas arhitektūras piemineklis Cielavu (Mūrmuižas) kapsētas zvanu tornis, kas celts no sarkaniem ķieģeļiem. Netālu no kapiem atradies ķieģeļu ceplis. Padomju laikā netālu no kapiem bija arī pārtikas veikals, šobrīd ēka netiek izmantota.
Magnuss Georgs fon Paukers

Dzīves gājums

Dzimis 1787. gada 15. novembrī Simunā (Sankt Simonis) Igaunijas guberņā luterāņu mācītāja Heinriha Johana Paukera ģimenē. 
Studēja astronomiju, mehāniku un hidrauliku Tērbatas un Pēterburgas Universitātēs (1805—1809). Strādāja par skolotāju Viborgas ģimnāzijā (1810-1811).   
1812. gadā kļuva par Tērbatas Universitātes matemātikas privātdocentu, bet 1813. gadā par matemātikas profesoru. Vēlāk bija matemātikas profesors Jelgavas ģimnāzijā (1813—1846). 
1827. gadā iecelts par kolēģijas padomnieku. 
Miris 1855. gada 19. augustā Jelgavā.

Sabiedriskā darbība

1817. gadā M. G. Paukers nodibināja Jelgavā Poēzijas un literatūras muzeju, kas pastāvēja līdz 1839. gadam. No 1817. līdz 1821. gadam bija Kurzemes literatūras un mākslas biedrības pastāvīgais sekretārs, atkārtoti pildīja šos pienākumus no 1846. līdz 1855. gadam.  Līdztekus bija Kurzemes provinces muzeja konservators (1817—1855), bet no 1838. gada līdz savai nāvei arī biedrības mantzinis. Bijis Tērbatas dabas pētnieku biedrības u.c. zinātnisko biedrību biedrs, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. Vislielākie M. G. Paukera nopelni saistās ar biedrības rakstu publikācijām; viņš bija pirmā biedrības zinātnisko rakstu krājuma Jahresverhandlungen izdošanas iniciators un šo rakstu redaktors, pateicoties viņam 1840. gadā atjaunoja biedrības sēdēs nolasīto referātu izdošanu.
Ulbrokas vidusskola

Vēsture

Skolas pamatakmens ielikts 1989. gadā, Ulbrokas vidusskola dibināta 1991.gadā 16. novembrī. Mācības jaunajā ēkā tika uzsāktas 1992. gada 1.septembrī. 1998. gadā tika pabeigts sporta komplekss.

Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi

Skolā darbojas vairāki mākslinieciskās pašdarbības kolektīvi: deju kolektīvs “Pastalnieki”, sporta deju grupa “Rondo”, vairāki kori un ansambļi. Darbojas foto darbnīca, instrumentālais ansamblis, keramikas, jaunsargu, svešvalodu, dramatiskais un citi pulciņi, arī jauno žurnālistu studija un Lielbritānijas interesentu klubs.
Skolai ir savs laikraksts “Ikdiena”. Reizi gadā iznāk arī literārais almanahs "10 par rakstīšanu".
Aldis Kušķis

Dzīvesgājums

Dzimis 1965. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, vairāk nekā 10 gadus ir bijis diskžokejs. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija SIA "Labvakar"  izpilddirektors, strādājis mediju, mārketinga un komunikācijas jomā.
2002. gadā piedalījās 8. Saeimas vēlēšanās, kļuva par 8. Saeimas deputātu no JL saraksta, no 2004. līdz 2009. gadam bija Eiroparlamenta deputāts. 
2009. gadā viņš paziņoja, ka ir nolēmis aiziet no politikas un atgriezties uzņēmējdarbībā.
No 2010. gada Kušķis ir tūrisma aģentūras theBALTICTRAVEL.eu biznesa attīstības direktors, Tūrisma attīstības valsts aģentūras Padomes priekšsēdētāja vietnieks, bijis Ekonomikas ministra ārštata padomnieks tūrisma politikas jautājumos.
Hidra (pavadonis)

Atklāšana

2005. gadā Hidru atklāja, izpētot ar Habla kosmisko teleskopu iegūtos attēlus. 2005. gada 15. un 18. maijā uzņemtos attēlus pārbaudīja jūnijā un augustā un astronomi tajos atklāja divus iepriekš nezināmus Plutona pavadoņus. Par atklājumu oficiāli tika paziņots 2005. gada 31. oktobrī un pavadoņiem tika piešķirti pagaidu apzīmējumi: S/2005 P 1 (Hidra) un S/2005 P 2 (Nikte).

Orbīta un fizikālie parametri

Hidras orbīta ap sistēmas masas centru atrodas vienā plaknē ar Haronu un Nikti.   Hidra riņķo ap Plutonu apmēram 65 000 km no tā un apriņķo Plutonu 38,2 dienās pa nedaudz izstieptu apļveida orbītu un gandrīz 6 reizes lēnāk kā Harons. Īsta orbitālā rezonanse starp Hidru un Haronu gan nepastāv, jo ir 0,3 % liela novirze.
Atklāšanas laikā Hidra bija par 25 % spožāks nekā Nikte. Tas ļāva domāt, ka pavadonis ir arī par 10% lielāks. Tās izmeri tika prognozēti no 52 līdz 160 kilometriem. 2015. gadā starpplanētu zondes New Horizons misijas laikā tika noskaidrots, ka Hidra ir par 20 % spožāka nekā Nikte, bet izmēri ir 43 × 33 km. Tādējādi starp Plutona mazajiem pavadoņiem pēc izmēriem Hidra ir otra mazākā aiz Niktes.

Nosaukums

Pavadonis tika nodēvēts par Hidru 2006. gada 21. jūnijā ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr. 8723. Hidra ir tēls grieķu mitoloģijā, tas bija briesmonis ar daudzām galvām, kuru nogalināja Hērakls, paveicot vienu no saviem varoņdarbiem.
Andris Rubins

Dzīves gājums

Studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1968—1974). Pēc internatūras (1974—1975) strādāja par dermatovenerologu Ādas un venērisko slimību dispanserā (1976—1981). 1981. gadā Maskavā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta grādu, 1988. gadā medicīnas zinātņu doktora grādu ar disertāciju "Psoriāzes imunopatoģenēze un imunoterapija".
RMI Dermatoveneroloģijas katedras asistents (1982—1984), docents (1984—1988), profesors (1988—2010), Latvijas Medicīnas akadēmijas, tad Rīgas Stradiņa Universitātes Dermatoveneroloģijas katedras vadītājs (1991—2010).
Pēc konflikta ar RSU vadību 2010. gadā pārgāja strādāt Latvijas Universitātē, ir LU Medicīnas fakultātes profesors (2011).
Ārsts ir arī A. Rubina dēls Silvestrs, kurš tāpat aktīvi darbojies politikā.

Politiskā darbība

Kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Tautas kustības "Latvijai" (Zīgerista partijas) un tika ievēlēts par 6. Saeimas deputātu (1995—1998). Pēc izstāšanās no Tautas kustības "Latvijai" darbojās Tautas kopā "Brīvība". No 1998. gada Latvijas Atdzimšanas partijas dibinātājs un no 2001. gada tās priekšsēdētājs. Pēc tam vairākkārt nesekmīgi kandidējis Saeimas, Rīgas domes, Siguldas domes un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 12. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības.
13. Saeimas vēlēšanās nesekmīgi kandidēja no jaunizveidotās partiju apvienības "Latviešu Nacionālisti". Šo pašu sarakstu pārstāvēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, netika ievēlēts.
Čaika (filma)

Saturs

Filmā apkopoti visi galvenie dati par Čaikas ģimenes biznesa impēriju. Korupcijas apkarošanas fonds izmeklēšanu veicis pusotru gadu, kurā pētīta ģenerālprokurora dēla Artjoma Čaikas darbība un atklāti viņa ārvalstu īpašumi un saites ar noziedzīgo pasauli.
Galaktiku grupas un kopas

Galaktiku grupas un kopas ir lielākie gravitācijas saistītie Visuma objekti. Galaktiku skaits tajās var būt no desmit līdz pat daudziem tūkstošiem. Galaktiku kopas bieži vien atrodas vēl lielākos veidojumos — t.s. superkopās.

Galaktiku grupas

Galaktiku grupās parasti ir mazāk par 50 galaktikām. Galaktiku grupu diametrs ir 1—2 megaparseki, masa — aptuveni 10¹³ Saules masu. 
Mūsu galaktika — Piena Ceļš — atrodas t.s. Lokālajā grupā, kas sastāv no vairāk nekā 40 galaktikām.
Kantora putekļi

Kantora putekļi jeb Kantora kopa ir figūra, kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu nogriezni un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
Šo kopu pirmais aprakstījis vācu matemātiķis Georgs Kantors 1883. gadā.
RSU Augusta Kirhenšteina Mikrobioloģijas un virusoloģijas institūts

Vēsture

1923. gadā Augusts Kirhenšteins izveidoja Latvijas Universitātes Seruma staciju, uz kuras bāzes 1946. gadā nodibināja LZA Mikrobioloģijas institūtu, kas pēc viņa nāves tika pārdēvēts par LZA Augusta Kirhenšteina Mikrobioloģijas institūtu. 
Pēc institūta zinātnieku kopsapulces 1993. gada 17. augusta lēmuma tas tika pārdēvēts par LZA  Augusta Kirhenšteina Mikrobioloģijas un virusoloģijas institūtu.
2004. gada 28. oktobrī institūts tika integrēts Latvijas Universitātē kā Valsts SIA LU Augusta Kirhenšteina Mikrobioloģijas un virusoloģijas institūts. 
2006. gada 29. martā pēc Latvijas Republikas Ministru kabineta rīkojuma, atbilstoši Rīgas Stradiņa universitātes Senāta 2005. gada 18. oktobra lēmumam, LU institūtu pārveidoja par RSU aģentūru "Rīgas Stradiņa universitātes Augusta Kirhenšteina Mikrobioloģijas un virusoloģijas institūts".
2013. gada Latvijas zinātnisko institūciju starptautiskajā izvērtējumā RSU Augusta Kirhenšteina Mikrobioloģijas un virusoloģijas institūts netika pieteikts izvērtēšanai.
Bītu paaudze

Bītu paaudze (angļu: Beat Generation, burtiski "sistā paaudze") bija autoru grupa, kuru literatūra raksturoja un ietekmēja amerikāņu kultūru pēc 2. pasaules kara.
Vairums šo autoru darbu tika publicēti un kļuva slaveni 1950. gados. Galvenie bītu kultūras elementi ir tradicionālā stāstījuma noliegšana, garīgi meklējumi, Amerikas un Austrumu reliģiju izpēte, materiālisma noliegšana, filozofēšana par cilvēka dzīves jēgas un morāles tēmām, eksperimentēšana ar psihotropajām vielām, liberāri uzskati par seksualitāti un seksuāli brīva dzīvesveida praktizēšana.
Alena Ginsberga dzejolis "Kauciens" (1956), Viljama Berouza romāns "Kailās brokastis" (1959) un Džeka Keruaka romāns "Ceļā" (1957) ir vieni no Bītu paaudzes literatūras labāk zināmajiem piemēriem. Darbu "Kauciens" un "Kailās brokastis" saturs ierosināja tiesas prāvas, kas palīdzēja beigt cenzūru un liberalizēt publicēšanas brīvību ASV.
SQL

SQL (IPA: [ˈɛsˈkjuˈɛl]; no angļu: Structured Query Language — 'strukturēto vaicājumu valoda') ir vaicājumu valoda, kas paredzēta datu manipulēšanai relāciju datubāžu pārvaldības sistēmās. Tas ir ANSI/ISO standarts.
SQL atšķiras no standarta procedurālajām programmēšanas valodām ar to, ka tā darbojas ar ierakstu kopām, nevis apstrādā ierakstu pa ierakstam. Daudzi datu bāzu pārvaldības sistēmu izstrādātāji ir ieviesuši savās DBPS arī procedurālos papildinājumus un speciālas valodas, piemēram, Oracle — PL/SQL, Microsoft un Sybase — T-SQL, PostgreSQL — PL/pgSQL.
Pēteris Blaus

Izglītība un dzīve starpkaru periodā

Dzimis 1900. gada 23. augustā Ērgļu pagastā. Mācījās Rīgas zēnu reālskolā, 1918. gadā sāka studēt arhitektūru Baltijas Tehniskā augstskolā. Brīvības cīņu laikā brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā, pēc kara beigām līdz 1921. gadam studēja Latvijas Universitātē, vēlāk strādāja par žurnālistu. Vienlaikus no 1929. gada bija 5. Rīgas aizsargu pulka rotas komandieris, 1934. gada 15. maijā piedalījās Ulmaņa apvērsumā — viņa pulka sakaru bataljons ieņēma Strādnieku namu un padzina SSS jeb Strādnieku sporta savienību.
No 1937. līdz 1940. gadam bija "Jaunāko Ziņu" redaktors.

Latvijas okupācija un arests

No aptuveni 1936. gada Pēteris Blaus bija NKVD Rīgas rezidentūras aģents ar segvārdu "Sabiedriskais darbinieks" (krievu: Общественник). Pēc padomju okupācijas sākuma 1940. gada jūnijā kļuva par sabiedrisko lietu ministru marionešu valdībā un sarakstīja līdzšinējā Ministru prezidenta Kārļa Ulmaņa atvadu runu. Piedalījies jūlija organizētajās, nedemokrātiskajās Tautas Saeimas vēlēšanās Rīgas vēlēšanu apgabalā, ticis ievēlēts. Parakstījis dekrētu par vārdu "pilsonis" un "pilsone" lietošanu vārdu "kungs" un "kundze" vietā. 
Pēc Latvijas inkorporācijas PSRS kļuvis par Latvijas PSR Augstākās padomes Prezidija sekretāru. 1941. gadā, sākoties Vācijas iebrukumam Padomju Savienībā, aizbēdzis uz Baškīriju, kur 1943. gadā apcietināts un 1945. gada 15. maijā — notiesāts uz 15 gadiem par pretpadomju organizācijas "Latviešu centrs" izveidošanu un vadīšanu. Par īsto soda iemeslu tiek uzskatīts tas, ka Blaus ļāva no Latvijas aizbēgt savam draugam un priekštecim ministra amatā — Alfredam Jēkabam Bērziņam.

Dzīve pēc atbrīvošanas

Pēteris Blaus tika atbrīvots no apcietinājuma 1955. gada maijā. Viņš kļuva par korespondentu laikrakstu un radio redakcijā "Par atgriešanos Dzimtenē", kur strādājis līdz 1957. gada septembrim. 1956. gada 11. augustā PSRS Augstākā Tiesa konstatēja, ka "Latviešu centrs" nav pastāvējis un reabilitēja Blausu. 1957. gadā viņš kļuva par Latvijas Žurnālistu savienības organizācijas biroja (vēlāk — LPSR Žurnālistu savienības) vadītāju. 1959. gada 20. jūnijā PSKP CK komisijas pārstāvis Ļebedevs nacionālkomunistu sagrāves kampaņā minēja arī Pēteri Blauu, kā rezultātā Blaus zaudēja amatus.
Miris 1971. gada 6. janvārī Rīgā.
Rihards Rēti

Jaunība

Izaudzis Vīnē, kur beidzis vidusskolu un iestājies augstskolā fizikas un matemātikas fakultāte. Vēlāk studijas pametis, jo nopietni pievērsies šaham. 1907. gadā sācis piedalīties šaha turnīros. Iesākumā Rēti vajāja neveiksmes, jo Vīnes 1908. gada turnīrā viņš palika pēdējā vietā, iegūstot tikai 1,5 punktu no 19 iespējamajiem. Ceļš pie panākumiem šahā aizņēma gandrīz desmit gadu ilgu darbu.

Pirmās uzvaras un jaunas idejas šahā

Pēc Pirmā Pasaules kara 1918. un 1919. gadā Rēti ieņem pirmo vietu nelielos starptautiskos šaha turnīros Košicē un Roterdamā. 1920. gadā viņš uzvar prestižā turnīrā Gēteborgā, apsteidzot tādus atzītus meistarus kā Akiba Rubinšteins un Jefims Bogoļubovs. Tajā pašā gadā sekoja uzvara Amsterdamas turnīrā, kur spēlēja Makss Eive, Gēza Maroci un Savelijs Tartakovers. Šajos gados Rēti uzrakstīja vienu no savām svarīgākajām teorētiskajām grāmatām «Jaunas idejas šahā» (vāciski «Die neuen Ideen im Schachspiel»), kuru izdeva Vīnē 1922. gadā. Pēc gada grāmata tiek tulkota angļu valodā, tā gūst lielu popularitāti šaha pasaulē un vēl šodien nav zaudējusi savu nozīmi.

Panākumi turnīros

1920. gados Rēti turpina ar panākumiem piedalīties turnīros. 1922. gadā viņš uzvarēja Teplices starptautiskajā turnīrā, pēc gada bija otrais divos turnīros: Ostravā (aiz Emanuela Laskera) un Vīnē (aiz Savelija Tartakovera). 1924. gadā viņš piedalījās vienā no tā laika lielākajiem turnīriem Ņujorkā, kur paliek 5. vietā, aiz trim Pasaules šaha čempioniem Emanuela Laskera, Hosē Raula Kapablankas, Aleksandra Aļehina un ASV čempiona Frenka Māršala. Šeit Retī sagādāja pirmo zaudējumu Kapablankam beidzamo astoņu gadu laikā un kopš Kapablanka ir kļuvis par Pasaules čempionu šahā.

Dzīves pēdējie gadi

1925. gadā Sanpaulu Rēti uzstādīja neparastu rekordu, spēlējot neskatoties uz galdiņu vienlaicīgi ar 29 dalībniekiem (+20 −2 =7), kuru tikai 1933. gadā pārspēja Aļehins. Pirmajā Pasaules šaha olimpiādē Londonā 1927. gadā Rēti bija Čehoslovākijas izlases pirmais numurs un palīdz tai ierindoties augstajā 5. vietā, pie sava galdiņa izcīnot trešo vietu individuālajā vērtējumā. Rēti pēdējais turnīrs bija Stokholmā 1929. gadā, kurā viņš uzvarēja. Priekšlaicīgi miris 40 gadu vecumā pēc smagas saslimšanas ar skarlatīnu.

Radošais mantojums

Rēti atstāja nozīmīgu ietekmi uz šaha attīstību. Viņš bija hipermodernisma ideju pamatlicējs, viņa vārdā ir nosaukta Rēti atklātne (1. Zf3 d5 2.с4). Tāpat daudzas Rēti etīdes atstāja paliekošu iespaidu uz šaha kompozīcijas attīstību.
Bērzgales pagasts

Upes

Leidaceite

Ezeri

Kapineits, Leidaceits, Marientāles ezers, Meirānu ezers, Micānu ezers, Nireišu ezers, Siemineits.
Lielkie no tiem ir Micānu ezers un Meirānu ezers.

Vēsture

1935. gadā Rēzeknes apriņķa Bērzgales pagasta ( līdz 1925. gadam Biržgaļa pagasts, 1925. - 1926. gadā - Labvāržu pagasts) teritorija bija 193,8 km² un tajā dzīvoja 7393 iedzīvotāji. 1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Bērzgales, Juzupoles, Lendžu, Mežvidu, Padoles un Vērēmu ciema padomes, bet pagastu 1949. gada 31. decembrī likvidēja. Rēzeknes rajona Bērzgales ciemam 1954. gada 14. jūnijā pievienoja likvidētā Juzupoles ciema kolhoza «Trudovik» teritoriju, 1971. gada 16. martā daļu padomju saimniecības «Gailumi» teritorijas pievienoja Gailumu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gada 1. jūlijā Bērzgales pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.