google/wiki40b huggingface dataset:
Dobruša

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1560. gadā kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijas impērijai pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1870. gadā Dobrušā tika nodibināta papīrfabrika. No 1935. gada - pilsēta. No 1941. gada augusta līdz 1943. gada 10. oktobrim atradās vācu okupācijā. 1986. gada 26. aprīlī notika Černobiļas AES katastrofa un 60 % no Dobrušas rajona tika saindēti ar radioaktīvajām vielām.

Cilvēki

Dobruša ir futbolista Jurija Žavnova (Юры Жаўноў, 1981) dzimtā pilsēta.
Pērnavas Preču stacija

Vēsture

Pērnavas Preču stacija izveidota 1971. gadā līdz ar šaursliežu dzelzceļa iecirkņa Lelle—Papinīdu rekonstrukciju, kuras laikā 750 mm sliežu ceļš tika pāršūts uz 1520 mm platuma sliežu ceļu.
Vienlaikus Pērnavas pilsētas teritorijā tika izmainīta šaursliežu dzelzceļa trase, likvidējot šaursliežu dzelzceļa vēsturisko šķērsojumu pāri Pernu upei un dzelzceļa trasi caur Sindi pilsētu. 1928. gada 13. februārī atklātais Sindi šķērsojums bija garākais (127 m) šaursliežu dzelzceļa tilts Igaunijas teritorijā. 1944. gadā tilts tika uzspridzināts, taču pēc kara tas tika atkal atjaunots. Mūsdienās bijušās dzelzceļa trases vietā atrodas Raudtee iela (Dzelzceļa iela).
Laika posmā no 1971. līdz 1976. gadam Pērnavas Preču stacija bija Lelles—Pērnavas dzelzceļa iecirkņa galapunkts. Līdz ar autotransporta un dzelzceļa pārvada izbūvi pār Pernu upi 1976. gadā dzelzceļa trase tika pagarināta līdz pašreizējai Pērnavas pasažieru stacijai, tā atrodas aptuveni 1 km uz dienvidaustrumiem no vēsturiskās Papinīdu šaursliežu dzelzceļa mezgla stacijas.
Līdz 2018. gadam stacijā pieturēja visi Tallinas un Pērnavas virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni (2013. gadā 2 vilcienu sastāvu pāri dienā). 
Kopš 2018. gada 8. decembra pasažieru vilcieni posmā Pērnava—Lelle vairs nekursē un stacija netiek izmantota.
Viktors Mellenbergs

Dzīvesgājums

Dzimis 1905. gada 22. februārī. Dienēja uz karakuģa "Virsaitis" (1926—1927) kaprāļa pakāpē.
Pēc Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātes beigšanas (1934) strādāja par Rīgas Jūrmalas pilsētas arhitektu, bija Aizsargu organizācijas loceklis no 1934. gada. Viņa ģimenes māja atradās Muižas ielā.
1936. gadā uzcēla Dzintaru koncertzāli, ko viņš bija projektējis kopā ar arhitektu A. Birzenieku. 
Otrā pasaules kara laikā bija Rīgas Jūrmalas pilsētas vecākā Aleksandra Jansona vietnieks — vecākais arhitekts ar biroju Zvaigžņu ielā 5.
Miris 2001. gadā.
Pastendes pagasts

Vēsture

Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. Līdz 1925. gada teritoriālajai reformai Pastendes pagasts sastāvēja no divām atsevišķām daļām, kur lielākā daļa zemes piederēja barona Hāna Pastendes muižai. Pagastam piederošos Kalešus un Mordangu no pamatteritorijas atdalīja Stendes pagasta zemes. Reformas rezultātā Mordanga tika pievienota Spāres pagastam, bet Kaleši — Stendes pagastam. Pastendes pagastam pievienoja lielāko daļu Talsu pagasta.
1945. gadā Pastendes pagastā izveidoja Pastendes un Talsciema ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Vēlākajos gados lielākā daļa pagasta teritorijas nonāca Ģibuļu pagastā, bet nelielas teritorijas tika iekļautas Talsu pilsētā.
Nozomi

Zemes atstāšana

Lai ietaupītu degvielu, Nozomi izmantoja gravitācijas manevru, vairākas reizes pārlidojot Mēnesi un Zemi. Zonde pārlidoja Mēnesi divas reizes — 1998. gada 24. septembrī un 18. decembrī. 20. decembrī kosmiskais aparāts pārlidoja Zemi, un pēc 7 minūšu ilga dzinēja darbības impulsa uzsāka ceļu uz Marsu. Manevra laikā degvielas sūkņa problēmu dēļ notika degvielas noplūde, un zonde neieguva nepieciešamo paātrinājumu, lai sasniegtu Marsu. 21. decembrī notika divas dzinēja iedarbināšanas, lai koriģētu trajektoriju, bet arī ar to nepietika Nozomi ieiešanai planētas orbītā.

Jaunais lidojuma plāns

Ņemot vērā radušos situāciju, lidojuma plāns tika mainīts. Nozomi palika heliocentriskā orbītā vēl uz četriem gadiem, lai mēģinātu pārlidot Zemi 2002. gada decembrī un 2003. gada jūnijā, kā rezultātā iegūtu nepieciešamo paātrinājumu un sasniegtu Marsu 2003. gada decembrī.
2002. gada 21. aprīlī, kad zonde tuvojās Zemei, lai veiktu pirmo pārlidojumu, spēcīga Saules vētra sabojāja sakaru un energoapgādes sistēmu. Īssavienojums sabojāja degvielas apsildes sistēmu un atlikusī aparāta raķešdegviela sasala. Tuvojoties Zemei, degviela atkusa, un pārlidojuma manevrs izdevās.
Vēl viens Zemes pārlidojums notika 2003. gada 19. jūnijā, kurš veiksmīgi izdevās, jo degviela bija atkususi Saules tuvuma dēļ.

Marsa pārlidojums

2003. gada 9. decembrī neizdevās noorientēt kosmisko aparātu, lai sagatavotu to 14. decembra Marsa orbītas ieiešanas manevram. Tika pieņemts lēmums misju pārtraukt. Atlikusī degviela tika izmantota mazam manevram, lai novirzītu trajektoriju tā, lai aparāts nenogāztos uz Marsa un nepiesārņotu to ar Zemes baktērijām (tā kā aparātam nebija jānolaižas, sterilizācijas procedūras nebija tik striktas). 2003. gada 14. decembrī Nozomi pārlidoja Marsu. Pašlaik zonde atrodas heliocentriskā orbītā ar periodu aptuveni 2 gadi. Lai gan misija ir atcelta, kosmiskais aparāts vēl darbojas.
2012. gada Pasaules čempionāts hokejā — Izslēgšanas turnīrs

2012. gada Pasaules čempionāta hokejā izslēgšanas turnīrs norisinājās no 17. līdz 20. maijam. Spēles notika Hartwall Areena Helsinkos un Globe Ericsson Arena Stokholmā.
Izslēgšanas spēļu laikā tika noskaidrots 2012. gada Pasaules čempions hokejā, kā arī vietu sadalījums 2.—8. vietai.
Harijs Liepiņš

Biogrāfija

Dzimis 1927. gadā tagadējā Ipiķu pagastā. 1935. gadā pārcēlies uz Rīgu, mācījies Rīgas 28. vidusskolā un Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijā. Kara laikā iesaukts vācu gaisa spēku izpalīgos, pēc kara pusotru gadu bija ieslodzīts Vorkutlaga nometnē Vorkutā. 
Pēc atgriešanās Rīgā uzsāka mācības Dailes teātra studijā, ko pabeidza 1949. gadā. Turpmāko skatuves darbību saistīja  ar Dailes teātri.
Kopš 1955. gada filmējās daudzās Rīgas Kinostudijas filmās, arī vairāku PSRS kinostudiju filmās.
Iesaistījās Atmodas kustībā, 1989. gadā bijis iekļauts izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā.
Miris 1998. gada 3. augustā Skrundā, apglabāts Rīgas Raiņa kapos.

Piemiņa

2001. gada 17. maijā Raiņa kapos tika atklāts par ziedojumiem uzcelts H. Liepiņa piemineklis (tēlnieks Indulis Ranka).
Harija Liepiņa vārdā nosaukta balva, kuru kopš 2005. gada piešķir Latvijas aktieriem par izcili spilgtu aktierdarbu pagājušā gada laikā kino, televīzijā vai radio, kā arī iepriekšējo sezonu laikā.
Kotdivuāra

Valsts nosaukums

1985. gada oktobrī Kotdivuāras valdība oficiāli lūdza citas valstis nelietot valsts nosaukuma eksonīmisko (tulkoto) formu, bet tā vietā izmantot francisko nosaukumu Côte d'Ivoire vai tā transliterācijas. Taču šis lūgums bieži tiek ignorēts, it īpaši angļu valodā, tā vietā lietojot tradicionālo nosaukumu (Ivory Coast). Izņēmumi ir diplomātiskajos sakaros, kur izmanto oficiālo nosaukumu "Kotdivuāra", kā to dara arī FIFA, SOK, Encyclopedia Britannica tiešsaistes versijā un National Geographic Society.

Iedzīvotāji

Oficiālā valsts valoda ir franču, bet apmēram 70 vietējās valodas pieder pie Nigēras-Kongo valodu saimes. Lielākā etniskā grupa valstī ir akani (42,1%). Galvenās reliģijas Kotdivuārā ir islāms (38,6 %), kristietība (pārsvarā katoļticība) 32,6% un tradicionālās reliģijas (25%). Musulmaņi apdzīvo valsts ziemeļu, bet kristieši – dienvidu daļu.
Džims Feihijs

Spēlētāja karjera

Savu profesionālā spēlētāja karjeru Feihijs uzsāka 2002. gadā, kad aizvadīja 43 spēles NHL kluba Sanhosē "Sharks" rindās. "Sharks" sistēmā Feihijs spēlēja vēl trīs sezonas līdz 2006. gadā tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Devils" vienību, kuras rindās 2006.-07. sezonā aizvadīja tikai 13 spēles - lielāko sezonas daļu viņš pavadīja AHL. 2007. gada vasarā Feihijs parakstīja viena gada līgumu ar Čikāgas "Blackhawks", lai gan visu 2007.-08. sezonu aizvadīja tās fārmklubā Rokfordas "IceHogs". No 2008. līdz 2010. gadam Feihijs spēlēja Vācijas hokeja līgas klubā Krēfeldes "Pinguine".
ASV izlases rindās Feihijs spēlējis 2003. gada Pasaules čempionātā, kur sešās spēlēs atzīmējās ar vieniem gūtiem vārtiem, kā arī divām soda minūtēm.
Juris Lecis

Dzīvesgājums

Dzimis 1860. gada 29. martā Salgales pagastā kā lauksaimnieka dēls. Strādāja par rūpnīcas pārvaldnieku Pēterburgā, vēlāk nodarbojās ar lauksaimniecību Lugā un bija vietējās latviešu luteriskās draudzes priekšnieks.  
Pirmā pasaules kara gados Latviešu etnogrāfiskās biedrības rakstu sērijā iznāca divas viņa neliela apjoma brošūras "Ārieši – latvieši" (1914) un "Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē" (1917).
1918. gadā atgriezās Jelgavā un 1919. gadā sāka strādāt par vēstures, ētikas un reliģijas mācības skolotāju Jelgavas zemkopības skolā. Tanī pašā laikā viņu ievēlēja par Jelgavas Nikolaja draudzes priekšnieku un luteriskās baznīcas Kurzemes konsistorijas prezidentu. Viņš sasauca pēdējo Kurzemes konsistorijas sinodi, vēlāk piedalījās LELB sinožu un sinožu komiteju sēdēs. 1920. gadā viņu apstiprināja par Valsts krājkases Jelgavas nodaļas priekšnieku, bet nodibinoties Latvijas Bankai, par Jelgavas nodaļas pārvaldnieku, šo amatu viņš izpildīja līdz 1934. gada 1. aprīlim, kad aizgāja pensijā. Līdztekus viņš bija jaunatnes ārpusskolas organizācijas "Viestura savienība" priekšnieks.
Miris 1935. gada 20. novembrī Jelgavas Sarkanā krusta slimnīcā, apbedīts 25. novembrī.
Vipassanas meditācija

Vipassana meditācija ir viena no senākajām Teravādas budisma mūsdienās pazīstamajām meditācijas tehnikām, kuru pirms vairāk kā 2500.gadiem atklāja un mācīja Sidhārta Gautama (Šakjamuni Buda).

Etimoloģija

Pāli valodā passana – redzēt pareizi; vipassana – redzēt realitāti tādu kāda tā ir, izpratne, atskārsme par lietu patieso dabu.

Vipassana tehnikas būtība

Vipassana meditācijas tehnika ir detāli aprakstīta Palī kanona jeb Tripitakas sūtrā Mahā Satipatthāna Sutta (palī valodā - Dižā apzinības izveidošanas sūtra). Tehnikas pamatā ir sevis izzināšanas process, kurā ar koncentrētu prātu praktizētājs novēro realitāti sava prāta un ķermeņa ietvaros. Šajā procesā praktizētājs agrāk vai vēlāk pamana visu pastāvošo fenomenu iezīmes – aniča (viss ir mainīgs un nepastāvīgs); dukha (viss mainīgais ir neapmierinošs); anata („es” neasamība).
Pakāpeniski nostiprinot šo iezīmju izpratni un attīstot apzinību, praktizētāja prāts pārstāj automātiski reaģēt uz pasaules fenomeniem ar „patīk” vai „nepatīk” un tā vietā sāk uztver realitāti tādu kāda tā ir. Apzinoties fenomenu patieso dabu, praktizētājs pakāpeniski atbrīvojas no negatīviem prāta stāvokļiem tādiem kā naids, dusmas, bailes, skumjas, alkas u.c..
Vipassana meditācijas neatņemama daļa ir morālas uzvedības normas: 1) atturēties no nogalināšanas; 2) atturēties no zagšanas; 3) atturēties no seksuālas rīcības, kuras rezultātā kāds cieš; 4) atturēties no melošanas; 5) atturēties no apdullinošu vielu lietošanas.
Stepans Kirilovs

Biogrāfija

Stepans Kirilovs piedzima 1877. gada 24. jūlijā (pēc vecā stila — 11. jūlijā) Daugavpilī vecticībnieku ģimenē. 1894. gadā pabeidza Daugavpils pilsētas skolu. No 1895. līdz 1896. gadam mācījās telegrāfistu skolā. 1908. gadā Kirilovs nokārtoja skolotāja eksāmenu. No 1913. līdz 1914. gadam Petrogradas Tautas universitātē noklausījās lauksaimniecības zinātņu kursu.
Laika periodā no 1899. līdz 1912. gadam Kirilovs tika ievēlēts Daugavpils domē, Daugavpils apriņķa un Vitebskas guberņas valdē. Kirilovs bija Daugavpils pašpalīdzības kredītiestāžu organizators. Tajā pašā laikā viņš aktīvi darbojās vecticībnieku kopienā, rīkoja teoloģiskus kursus, baznīcslāvu valodas un dziedāšanas stundas un bija viens no Daugavpils vecticībnieku brālības organizatoriem. Kirilovs piedalījās 1909. un 1912. gada Viskrievijas Vecticībnieku kongresā. 1912. gadā Kirilovs tika ievēlēts Krievijas Valsts domes 4. sasaukumā no Vitebskas guberņas. Viņš sākotnēji darbojās budžeta komisijā, pēc tam — vecticībnieku lietu komisijā.
Pirmajā pasaules karā Kirilovs piedalījās pārsiešanas punktu izveidošanā un sanitārā transporta un hospitāļu tīkla izveidē frontes apkārtnē. Par darbu apbalvots ar Sv. Jura ordeni. Pēc Februāra revolūcijas Kirilovs devās uz Krievijas dienvidiem, kur viņš organizēja vietējo vecticībnieku patērētāju biedrību un vīndaru kooperatīvu. Viņš tika ievēlēts Berdjanskas (mūsdienu Ukraina) pilsētas valdē. Krievijas pilsoņu kara laikā viņam četras reizes tika piespriests nāvessods, taču viņam izdevās no tā izvarīties.
1921. gadā Kirilovs atgriezās Latvijā un tika ievēlēts Daugavpils domē. Viņš izdeva laikrakstu «Staroobrjadčeskij Vestņik» (Старообрядческий Вестник — ‘Vecticībnieku Vēstnesis’) un žurnālu «Staroobrjadčeskij Mir» (Старообрядческий Мир — ‘Vecticībnieku Pasaule’). 1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā no vecticībnieku un pareizticīgo saraksta. Parlamentā darbojās līdz 1931. gadam. 1930. gadā bija iecelts par zemkopības ministra biedru bez balstiesībām valdībā.
Otrā pasaules kara laikā krita Kirilova dēls un mazdēls. Ņemot vērā savu politisko darbību Krievijas impērijā un Latvijā, viņš ar ģimeni devās uz Vāciju, taču 1945. gadā ienākot PSRS karaspēkam, atgriezās Latvijā. Stepans Kirilovs nomira 1960. gada 8. jūnijā Rīgā pēc smagas slimības. Apglabāts Ivana kapos.
Limbažu draudzes novads

Limbažu draudzes novads (vācu: Kirchspiel Lemsal) bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa (līdz 1783. gadam — Rīgas apriņķa) draudzes novadiem.

Vēsture

Limbažu draudzes novads izveidojās Rīgas arhibīskapijas Līvu galā. No 1385. gada, kad Rīgas arhibīskaps piešķīra Limbažiem pilsētas tiesības, pilī uzturējās fogts (Stiftsvogt), tajā bija iekārtota katoļu baznīca. Livonijas kara laikā 1558. gadā pili ieņēma un pilsētu nopostīja Ivana IV karaspēks, no 1582. gada pilī uzturējās Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijas Limbažu stārasts. Zviedru Vidzemes laikā 1621. gadā karalis Gustavs II Ādolfs karā izpostīto Limbažu draudzes novadu uzdāvināja Rīgas pilsētai. 1680. gadā Rīgas rāte pēc pilsētas galvenā būvmeistara Ruperta Bindenšū projekta uzcēla Limbažu Sv. Jāņa luterāņu baznīcu.
Skaitļu konversija starp dažādām sistēmas bāzēm

Dalīšanas un reizināšanas metodes apvienošana

Dalīšanas un reizināšanas metodes kombinē, kad konvertējamais skaitlis satur gan veselo daļu (kas nav 0), gan daļveida daļu (kas nav 0). Piemēram, ja ir dots decimālais skaitlis 2316.140625, tad ar dalīšanas metodi atsevišķi pārvērš veselo daļu - 2316, un atsevišķi ar reizināšanas metodi - daļu 0.140625. Tātad 2316.140625₁₀=2316.11₈
Egejas jūra

Nosaukums

Jūras nosaukuma izcelsmei ir vairāki skaidrojumi. Saskaņā ar vienu jūra nosaukta senas pilsētas Egejas vārdā. Cits skaidrojums — jūra ieguva nosaukumu no amazoņu valdnieces Egejas, kas gāja bojā jūrā. Ir arī citi skaidrojumi.
Iespējams, ka vārds cēlies no grieķu valodas vārda αἶγες — ‘viļņi’, t.i. ‘viļņainā jūra’.

Apraksts

Dziļākā dzelme atrodas austrumos no Krētas salas — 3543 m dziļa — tomēr šo vietu biežāk uzskata par ārpus Egejas jūrai esošu. Lielākais dziļums ziemeļos no Krētas salas — 2561 m.
Ūdens virsējā slāņa sāļums svārstās no 37 līdz 39 ‰. Rietumu daļā straumes pārsvarā plūst dienvidu virzienā, austrumu daļā — ziemeļu virzienā. Ūdens virsējā slāņa temperatūra ziemā 11—15 °С, vasarā 22—25 °С.
Veidojusies pliocēna beigās un pleistocēnā iegrimstot sauszemei — t.s. Egeīdai.

Vēsture

Egejas jūras krastos izveidojušās un attīstījušās vairākas civilizācijas, no kurām senākās ir Mīnojas civilizācija Krētā un Mikēnu civilizācija Peloponēsā. Vēlāk jūras krastos izveidojās senās pilsētvalstis — Atēnas un Sparta, kas kopā izveidoja hellēņu civilizāciju. Hērodots rakstos norādīja, ka grieķi dzīvo ap Egejas jūru kā "vardes apkārt dīķim". Egejas jūras reģionu vēlāk ieņēma persieši un romieši, šeit pastāvēja Bizantijas impērija, aktīvi darbojās venēcieši, veidojās Osmaņu impērija.
Egejas jūras krastos veidojās pirmās demokrātijas un tā kalpojusi par dažādu kultūru kontakta punktu.
Bordelis

Bordelis (iespējams, no itāļu: bordello — bordelis vai pārnestā nozīmē nekārtība) ir iestāde, kur prostitūtas sniedz pakalpojumus klientiem, maksājot daļu no nopelnītā bordeļa saimniekiem par telpu nodrošinājumu un organizatoriskiem pakalpojumiem. Latvijas argo – kriminālvides žargona vārdnīca definē vārdu "bordelis" kā "intīmservisa firma, telpas, kur prostitūtas sniedz savus pakalpojumus" vai, pārnestā nozīmē, "vieta, kurā nav kārtības". Latvijas Republikas Krimināllikuma 163. pants definē vārdu "bordelis" kā "neatļauta prostitūcijas pakalpojumu organizēšanas un sniegšanas vieta". Latvijā nav atļauta trešo personu iesaistīšanās prostitūcijas organizēšanā, līdz ar to gan bordeļi, gan sutenerisms ir krimināli sodāmas aktivitātes.
Martins Lavrovs

Spēlētāja karjera

No 2008. līdz 2012. gadam Lavrovs spēlēja dažādās Ziemeļamerikas, Zviedrijas un Somijas junioru līgās, taču 2012.—13. gada sezonu aizvadīja Krievijas Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga sastāvā. Lielāko daļu 2013.—14. gada sezonas aizvadīja Somijā, bet 2014.—15. gada sezonu uzsāka Latvijas čempionāta komandā HK Zemgale, sezonu gan turpinot Ziemeļamerikā.
2015.—16. gada sezonā pievienojās HK Liepāja sastāvā. 2016.—17. gada sezonas vidū pievienojās Slovākijas Ekstralīgas klubam HC Nove Zamky, taču drīz atgriezās liepājnieku sastāvā, kopā ar komandu izcīnot Latvijas čempiona titulu. 2017. gada vasarā pievienojās HK Kurbads rindām, nākamajā sezonā spēlējot komandas pirmajā uzbrucēju virknējumā kopā ar Jāni Spruktu un Sandi Zolmani.
Bite (sakaru operators)

Vēsture

Bité GSM mobilā telefona tīkls kā trešais Lietuvā tika atklāts 1995. gada augustā. 1995. gadā Nīderlandē reģistrēts tā mātes uzņēmums Bite Finance International B.V.
2005. gada oktobrī Bite atklāja mobilā telefona tīklu Latvijā.
2007.gada februārī Dānijas telesakaru uzņēmums TDC BITE mātes uzņēmumu Bite Finance International B.V. pārdeva privātā kapitāla uzņēmumam Mid Europa Partners.
2015. gada 24. decembrī Mid Europa Partners paziņoja, ka BITE mātes uzņēmums Bite Finance International B.V. tiks pārdots ASV privātā kapitāla investīciju fondam Providence Equity Partners. Darījums pabeigts 2016. gada 16. februārī.
2016. gada jūlijā Bite Latvija iegādājās 28,5 % Latvijas telesakaru uzņēmuma Baltcom kapitāldaļu.
2016. gada nogalē Bite parakstīja saprašanās memorandu ar Huawei par stratēģisko partnerību mobilo sakaru tīkla attīstībā.
2017. gada 20. aprīlī Bite nopirka telesakaru uzņēmumu Unistars, kam bija pieejamas frekvences, kas nākotnē būtu vajadzīgas 5G mobilo sakaru standartam.
2018. gada 9. aprīlī paziņots, ka BITE Latvija iegādājusies Latvijas interneta pakalpojumu sniedzēja LATNET Serviss mātes uzņēmumu Stream Networks.
12. novembrī Bite un Ķīnas uzņēmums Huawei parakstīja saprašanās memorandu, kas paredz 5G infrastruktūras izveidi, tai skaitā vairāku 5G bāzes staciju izbūvi 2019. gadā Rīgā un NB-IoT tīkla attīstīšanu visā Latvijā.
Deniss Smirnovs

Spēlētāja karjera

Hokejists 15 gadu vecumā pārcēlās uz Šveici, kur pievienojās Genève-Servette HC kluba jauniešu sistēmas komandām. 2019. gada vasarā noslēdza līgumu ar profesionālo komandu, 2019. gada 13. septembrī aizvadot debijas spēli Šveices līgā. Debijas spēlē Smirnovs guva vārtus un atzīmējās ar rezultatīvu piespēli.
Baiba Indriksone

Biogrāfija

Baiba Indriksone ir dzimusi 1932. gadā Rīgā. Mācījusies Zālīša 1. pamatskolā, vēlāk Rīgas 3. vidusskolā. 1952. gadā beigusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. No 1952. gada darbojas Nacionālajā (Drāmas) teātrī. Filmējusies daudzās Rīgas kinostudijas un citu PSRS kinostudiju filmās. Spēlējusi nozīmīgas lomas RKS filmās Vella kalpi (Lēne) un Limuzīns Jāņu nakts krāsā (Olita).
2007. gadā apbalvota ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
Indriksones laulībā ar kinorežisoru Aleksandru Leimani dzimis dēls Aivars Leimanis - pazīstams baleta mākslinieks.
Jīterboga

Vēsture

Kā daudzas pilsētas Brandenburgā, Jīterboga veidojusies slāvu apmetnes vietā. Kā Jutriboc pirmoreiz minēta 1007. gadā Merzeburgas Tītmāra rakstos. 1174. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Viduslaikos Jīterboga un apkārtne bija Magdeburgas arhibīskapijas ekslāvs. Trīsdesmitgadu kara laikā pilsētas apkaimē 1644. gada 23. novembrī notika Jīterbogas kauja, kurā zviedri sakāva Svētās Romas impērijas karaspēku. Napoleona karu laikā 1813. gada 6. septembrī pie pilsētas notika Dennevicas kauja, kurā koalīcija Prūsijas, Krievijas un Zviedrijas sastāvā sakāva Francijas karaspēku. 1815. gada Vīnes kongress piešķīra Jīterbogu Prūsijai.
Nacistu valdīšanas laikā pilsētas apkaimē tika izbūvēta liela armijas karabāze. Pēc Otrā pasaules kara, kad Jīterboga līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā, šeit atradās liela Padomju armijas karabāze, kurā uzturējās līdz par 40 000 karavīru.
Analītiskā ķīmija

Analītiskā ķīmija ir zinātne, kas pēta un pilnveido ķīmiskās analīzes metodes. Dažreiz ar jēdzienu analītiskā ķīmija saprot ķīmisko analīzi (izmantojot analītiskās ķīmijas metodes, pēta dažādu vielu ķīmisko sastāvu un struktūru, īpaši organisku vielu).
Latvijas futbola izlase 1937. gadā

Spēles

 Latvija: Jānis Bebris; Fricis Laumanis, Rūdolfs Slavišens, Aleksandrs Stankus, Iļja Vestermans, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Aleksandrs Vanags, Alberts Šeibelis, Jānis Rozītis, Fricis Kaņeps.
 Latvija: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Alfrēds Verners, Iļja Vestermans, Jānis Dobelis, Jānis Rozītis, Ēriks Raisters.
 Latvija: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Aleksandrs Vanags, Fricis Kaņeps, Vaclavs Borduško.
 Latvija: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Alfrēds Verners, Vaclavs Borduško.
 Latvija: Jānis Bebris (Harijs Lazdiņš 12'); Pēteris Lauks, Ādolfs Sīmanis, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Alfrēds Verners, Vaclavs Borduško.
 Latvija: Harijs Lazdiņš; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Ādolfs Sīmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.
 Latvija: Harijs Lazdiņš; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.
 Latvija: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.
 Latvija: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Alfrēds Verners, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.
Autoceļš P121

Vēsture

Autoceļa posma Rūpjkalni – Krogsētas (58,4 – 70,9 km) rekonstrukcija notika no 2010. gada augusta līdz 2012. gada jūnijam, posma Krogsētas – Kuldīga (70,9 – 77,5 km) un tilta pār Veldzi rekonstrukcija no 2012. gada jūlija līdz 2013. gada jūnijam.
Posma Vāne - Kabile (41,9 – 52,3 km) rekonstrukcija notika līdz 2013. gada oktobrim. 
2014. gada novembrī tika pabeigta tilta pār Abavu seguma atjaunošana autoceļa devītajā kilometrā.
Autoceļa posma no Zemītes līdz Pūcēm (23,1 – 33,2 km) rekonstrukcija notika līdz 2015. gada jūlijam.
Vecā autoceļa ar grants seguma asfaltēšanu-rekonstrukciju finansēja Eiropas Reģionālās attīstības fonds.
HIP 13044

HIP 13044 ir zvaigzne, kas atrodas apmēram 5967 pc attālumā no Zemes Krāsns zvaigznājā. Novērojumi liecina, ka zvaigznei ir vismaz viena planēta.
Zvaigznes masa ir 0,83 MSUN, un tās rādiuss ir 6,709 RSUN. Zvaigzne temperatūras (6025 K jeb 5752 °C) ziņā ļoti atgādina Sauli, tāpēc zvaigzne izstaro gaismu, kura pēc spektrālā sastāva ir ļoti līdzīga Saules gaismai.
Eva Rubene

Biogrāfija

Dzimusi Rīgā, mācījusies Rīgas 11. vidusskolā, LVU Žurnālistikas nodaļā. Strādāja žurnālā "Avots".
Eva Rubene savos darbos apskata jautājumus par savu vienaudžu garīgo tukšumu, infantilismu, morāles un jūtu trūkumu.
Popmetāls

Popmetāls (angļu: Glam Metal) ir viens no metāla (mūzikas stils) paveidiem, kurš bija populārs 1970. un 1980. gados. Stils bijis vienmēr saistīts ar citu roka paveidu - glemroku (glamrock). Atšķirībā no citiem metāla paveidiem, kuros teksti ir par tumsu un ļaunumu, popmetāla teksti vairāk stāsta par mīlestību, seksu un dzīvi.
Viena no slavenākajām popmetāla grupām ir Kiss.