Augusta Deglava tilts

Celtniecība

Tilts tika būvēts pēc tam laikam progresīvās saliekamā dzelzsbetona tilta metodes: celtniecības vietā izgatavoja tikai stabus, kamēr visu pārējo, ieskaitot divdaļīgos rīģeļus, pieveda no citurienes. Projektu izstrādāja Ļeņingradas "Ļengiprotrans", projekta autori Ļ. Isarovs un A. Lavrentjevs. 264 14 metrus garos un 12 — 33 metrus garos blokus izgatavoja Krievijas dzelzsbetona konstrukciju rūpnīcās. Būvdarbus veica mobilā celtnieku vienība "Tiltuvilciens Nr. 410" (Мостопоезд № 410 ) galvenā inženiera A. Rendeļa vadībā, kura pirms tam Latvijā jau bija uzbūvējusi vairākus tiltus, tai skaitā 13. janvāra ielas tiltu pār pilsētas kanālu 1961. gadā un tiltu pār Lielupi Jūrmalā, kas arī tika būvēts ar saliekamā dzelzsbetona tehnoloģiju. Tilta būves laikā tika iedzīti 498 6—10 metru gari pāļi un izlietoti 9 tūkstoši m³ dzelzsbetona. Pirms atklāšanas tilta nestspēja tika pārbaudīta tolaik parastajā veidā, slogojot to ar smagajām automašīnām, kuru kravas kastes pildītas ar smilti un granti.

Vēsture

Tilts atklāts 1966. gadā. Tilta nosaukums radies dabiskā ceļā pēc Augusta Deglava ielas, kas nosaukta rakstnieka Augusta Deglava vārdā. Oficiāli nosaukums piešķirts 2014. gadā.

Rekonstrukcija

2018. gadā pārbaužu rezultātā tika uzsākta tilta rekonstrukcija, kuru izpilda lietuviešu uzņēmums AS "Kauno tiltai" pēc SIA "Inženierbūve" izstrādātā būvprojekta. Pārbūves paredzētā cena bija 4,27 miljoni eiro, un tajā bija plānots pārbūvēt apgaismojumu, renovēt brauktuves segumu un izbūvēt jaunas ietves, ieskaitot veloceliņu, margas un drošības barjeras, kā arī izbūvēt zem tā caurbrauktuvi "Daugavas" stadiona pusē. Būvdarbi notiek kā daļa no ES fondu projekta “Kultūras un sporta kvartāla izveide Grīziņkalna apkaimē”, kura kopējais finansējums ir 62 miljoni eiro.

Problēmu konstatēšana

Būvdarbu laikā, nojaucot zem pārvada bijušās noliktavas, par to starpsienām kalpojošajos tilta balstos tika konstatēti vēl papildu defekti, kas lika apturēt remontu un sākt plānot paredzēto renovācijas darbu apjoma paplašināšanu. 2019. gada 9. aprīlī pēc plašas darba sanāksmes Rīgas vicemērs V. Baraņņiks žurnālistiem paziņoja, ka Deglava ielas tilta jaunā ekspertīze ilgs līdz maijam. Tāpat viņš pavēstīja, ka no 10. aprīļa pār tiltu tiek liegta kravas transporta kustība ar svaru virs 30 tonnām. Rīgas domes Satiksmes departamenta direktora pienākumu izpildītājs E. Jakrins pēc dažām dienām intervijā teica, ka vispareizāk būtu tiltu nojaukt un vairāku gadu laikā uzbūvēt no jauna, taču lielā satiksmes plūsma šai virzienā pāri dzelzceļam to nepieļaujot. Tā kā kaimiņos esošais Gaisa tilts ir par šauru, lai uzņemtu papildu plūsmu, tad visa mašīnu masa mēģinātu virzīties caur Zemitāna tiltu, kura stāvoklis arī jau izsaucis rīdzinieku bažas un kuram  2020. gadā arī ieplānota pārbūve, un rastos milzīgi sastrēgumi. Jakrins novērtēja Deglava tilta nestspēju kā joprojām pietiekamu pat sastrēgumu laikā un ieteica turpināt remontdarbus, saglabājot daļēju tilta funkcionalitāti. Arī Domes Satiksmes departamenta vietnē tika paziņots, ka eksperti nesaskata draudus satiksmei pa tiltu, taču vienlaikus tie arī piekrīt nepieciešamībai samazināt slodzi uz tā. Domē nebija apmierināti arī ar to, ka Būvniecības valsts kontroles birojs (BVKB), kas tika nodibināts pēc Zolitūdes traģēdijas, nav uzklausījis nenosaukta sertificēta RTU profesora viedokli par to, ka tilts esot drošs.

Tilta slēgšana transportam

Pēc BVKB secinājuma par tilta bīstamību Latvijas Republikas iekšlietu ministrs Sandis Ģirģens 23. aprīlī uzdeva Valsts policijai slēgt satiksmi pār tiltu no 2019. gada 25. aprīļa, apvainojot Rīgas domi nenopietnā attieksmē pret cilvēku drošību un BVKB ekspertu slēdzienu, kā arī jaunas ekspertīzes vilkšanu garumā. Ministrs arī norādīja, ka Rīgas domes pieaicinātajam būvekspertam nebaz nav sertifikāta. Policija atbalstīja tilta slēgšanu līdz jaunās ekspertīzes rezultātu saņemšanai, kamēr Domes pārstāvis Jakrins norādīja, ka balsti joprojām esot droši un slodze uz tilta samazināta, tāpēc šis lēmums esot tīri politisks. Īpaši asi uz tilta slēgšanu reaģēja Rīgas Domes Satiksmes departaments, kuram tādēļ rodas lieli zaudējumi. BVKB  savā secinājumā ieteica tilta slēgšanu, taču norādīja, ka galīgo lēmumu par to tiesīga pieņemt tikai pašvaldība. Vienlaikus izskan brīdinājumi, ka remontam atsegtās tilta daļas var pastiprināti ciest no laika apstākļiem.
Uz tilta slēgšanas brīdi bija izstrādāti sabiedriskā transporta apbraukšanas maršruti, galvenokārt pa Zemitāna tiltu.

Daļēja kustības atjaunošana

Pēc tilta slēgšanas transportam apbraukšanas maršrutos tika izveidotas joslas sabiedriskajam transportam, no kurām evakuēja apstājušās mašīnas. Vienlaikus Rīgas dome 30. aprīlī steidza iesniegt BVKB daudz plašāku dokumentu klāstu kā līdz šim, kurš, tāsprāt, apliecināja, ka satiksme pa tiltu tā labošanas laikā joprojām ir iespējama. E. Jakrins savukārt televīzijā paziņoja, ka Deglava tilts esot apmierinošā stāvoklī, atšķirībā no Brasas tilta un simtiem citu sliktā stāvoklī esošo Latvijas tiltu, kuri slēgti netiek.
Kopš 4. maija tilts ir atvērts sabiedriskajam un operatīvajam transportam, kā arī gājējiem un velosipēdistiem. Tuvākajās dienās paredzēti ātruma, masas un intervāla ierobežojumi. Šajā laikā ar pagaidu balstiem jātiek nostiprinātiem tilta pamatiem. Gan Valsts policijas priekšnieks Ints Ķuzis, gan Rīgas mēra pienākumu izpildītājs vicemērs Oļegs Burovs izteica neapmierinātību ar veidu, kādā līdz šim tika risināts tilta jautājums. norādot, ka pie tilta slēgšanas novedusi ieinteresēto organizāciju sliktā sadarbība. Burovs arī izteicās, ka Rīgas domes Satiksmes departaments piegājis lietai nenopietni un tādēļ izsaucis kontrolētāju bažas, turklāt problēma politizējusies, kas neesot pareizi viedokļos par profesionālām būvniecības tēmām. 3. maijā viņš pavēstīja, ka uz 13. maiju, kad vajadzētu būt gatavam uzlabotam projektam un pabeigtai nostiprināšanai, tiltu varētu atkal atvērt satiksmei pilnībā.