Rīgas Kino muzejs

Vēsture

Doma par muzeja izveidi Rīgā mākslas darbinieku vidū radās tradicionālā Rīgas kinoforuma "Kino diena" norises laikā, 1986. gadā. Muzeja izveides rūpes un formalitāšu kārtošanu uzņēmās Augusts Sukuts, Inga Pērkone-Redoviča un Jurijs Civjans. Viņiem izdevās nepateicīgos apstākļos iegūt muzeja izveides atļauju PSRS kinematogrāfistu savienības uzraudzībā.
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas muzejs vairākas reizes ir mainījis juridisko statusu. Kādu laiku bijis kā Nacionālā Kino centra struktūrvienība, bet kopš 2010. gada Kultūras akadēmijas struktūrvienība.
Muzejs vairākkārt mainījis savu atrašanās vietu. Tas ir atradies Rīgas Videocentra telpās, Kinofotofonodokumentu arhīvā, Rīgas Kinostudijā un bijušajā Nelegālās preses muzejā Krāslavas ielā.

Rīgas kino takas

Latvijas galvaspilsēta Rīga ir īsta kino pilsēta – dažādos laikos tā bijusi un ir kino ražošanas centrs, tajā filmētas latviešu un ārvalstu filmas, uz ekrāna atklājot pilsētas daudzpusību. Rīga filmās var būt gan Londona, gan Berlīne, gan vienkārši Pilsēta, bet reizēm arī Rīga pati – jūgendstila arhitektūras paraugs, kluso un šauro Vecpilsētas ieliņu mudžeklis, blokmāju rajonu tipiskā ainava. Te vienmēr var atklāt ko nepamanītu un no jauna novērtēt jau zināmo.
„Rīgas kino takas” ir intriģējošs ceļojums gan Rīgas iedzīvotājiem, gan pilsētas viesiem, kas iepazīstina ar Rīgas vēsturi no kino vēstures aspekta. Elektroniskā formātā kino karte ir stāsts par Rīgas vēsturiskajiem un esošajiem kinoteātriem, personībām, ar kino saistītām iestādēm, filmēšanas vietām, kur tapušas dažādu laika posmu filmas, sākot jau ar 1913. gadu – filmu ‘’Ebreju kursistes traģēdija”.
Kino taku karte ir kā ceļvedis kino pilsētā Rīgā un Latvijas kino vēsturē – apskates vērtas vietas, autori, kuru vārdus iegaumēt, un filmas, kuras noskatīties. Kartes adrese:www.kinomuzejs.lv/karte

Ekspozīcija "Aizekrānija"

Muzeja pastāvīgā ekspozīcija “Aizekrānija” aicina nonākt ekrāna otrā pusē – ieskatīties kino uzņemšanas procesā, pavērot, ar kādām kamerām filmē, ar kādiem projektoriem filmas izrāda, kā kino tehnoloģijas ir mainījušās laika gaitā, kādas profesijas iesaistītas filmu veidošanā. Visu šo pasauli iespējams iepazīt caur pieturas punktiem kino attīstības vēsturē Latvijā. Šeit tikai dažus mēnešus pēc pirmās kino izrādes pasaulē jau tika rādītas filmas, 1920. gados uzņēmīgi cilvēki bija gatavi uzsākt kino veidošanu, 1930. gados radīja paši savu skaņu ierakstu aparatūru un vairākas desmitgades darbojās strukturētā kino ražošanas sistēmā ar vairākiem simtiem profesionālu kolēģu.
Ar kino attīstību Latvijā muzejs aicina iepazīties no praktiskās un vēsturiskās puses, “Aizekrānijā” stāstot par procesu – to, ko nemanām, skatoties ekrānā.        
Ekspozīcijā īpaši izcelta animācija, piedāvājot iepazīties ar leļļu, zīmētās, aplikācijas un digitāli veidoto animācijas filmu tapšanu.

Krājums

Rīgas Kino muzeja krājums sāka veidoties kopā ar muzeju 1988. gadā. Pašlaik muzeja krājumā glabājas ap 120 000 Latvijas un pasaules kino vēstures liecību, no tām aptuveni 45 000 aprakstītu vienību — filmas, kino tehnika, dokumenti, fotogrāfijas, dekorācijas un kostīmu skices u.c. Rīgas Kino muzeja krājumu regulāri izmanto pētnieki zinātniskajā darbā, plašsaziņas līdzekļi, filmu studijas, studenti un citi kino interesenti.