Jauktais koris "Juventus"

Pirmskara un kara gadi

Latvijas Universitātes jauktais koris "Juventus" tika dibināts 1920. gadā, un tā sākotnējais nosaukums bija "Latvijas Augstskolas studentu koris". Bijusi iecere saukt kolektīvu nodēvēt par "Augstskolas akadēmisko studentu kori", bet pret to iebilduši Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes mācībspēki. Kora dibināšanas galvenais iniciators un pirmais mākslinieciskais vadītājs bija diriģents Artūrs Bobkovics. Pirmā dziedātāju balsu pārbaude notika 1920. gada 18. oktobrī Rīgas 2. pilsētas vidusskolā. Pirmais dziesmu vakars tika sarīkots 1921. gada 30. aprīlī, bet plašāka koncertdarbība izvērsās 1924. gadā, kad koris saņēma Kultūras fonda pabalstu ārzemju ceļojumam.
"Latvijas Augstskolas studentu koris" bija pirmais Latvijas koris, kas popularizēja neatkarīgās Latvijas kora mūziku ārzemēs, koncertējot Lietuvā un Igaunijā. 1925. gadā koristu vidū notika šķelšanās, kuras rezultātā tika nodibināta Latvijas Universitātes biedrība – koris "Dziesmuvara". 1930. gados sekoja jauni ārzemju koncertbraucieni uz Lietuvu un Somiju.
Par spīti grūtībām, koris turpināja māksliniecisko darbību arī 2. pasaules kara laikā, lai gan koncerti notika ievērojami retāk. 1944. gadā kora vīriešu balsu skaits bija tiktāl samazinājies, ka Artūrs Bobkovics bija spiests iestudēt sieviešu koru repertuāru.

Padomju laiks

Pēc kara beigām koris atsāka aktīvāku koncertdarbību, tomēr A. Bobkovics nevēlējās pielāgoties jaunajiem apstākļiem un palika uzticīgs latviskās kultūras vērtībām. 1950. gadā diriģents devās pensijā, un viņa vietā stājās LPSR Valsts operas un baleta teātra kormeistars Haralds Mednis. Turpmākajos gados koris devās koncertbraucienos uz Lietuvas, Igaunijas un Krievijas PSR. 1957. gada sākumā Haralds Mednis izpelnījās asu Komunistiskās partijas nosodījumu par kāda koncerta repertuāru, turklāt kādā koncertbraucienā uz Lubānu koris apmeklēja baznīcu un nodziedāja "Svētceļnieku kori" no Riharda Vāgnera operas "Tanheizers". Rezultātā diriģents tika atstādināts no amata. Viņa vietā stājās LPSR Valsts Akadēmiskā kora diriģents Daumants Gailis.
Daumanta Gaiļa vadībā koris sasniedza savus lielākos panākumus, kā arī 1969. ieguva pašreizējo nosaukumu "Juventus". Tajā pašā gadā koris arī pirmo reizi devās koncertbraucienā ārpus PSRS – uz Rostoku Vācijas Demokrātiskajā Republikā. Četras reizes – 1970., 1973., 1977. un 1985. gadā – "Juventus" izcīnīja pirmo vietu Dziesmu svētku "koru karos". 1988. gadā koris aktīvi iesaistījās Dziesmotās revolūcijas notikumus, studentu dziesmu svētkos "Gaudeamus" Viļņā paceļot Latvijas karogu. Šajā pat gadā māksliniecisko vadītāju Daumantu Gaili nomainīja ilggadējais kora diriģents Juris Kļaviņš.

Pēc neatkarības atjaunošanas

1990. gados un 21. gadsimta sākumā "Juventus" aktīvi devās ārzemju koncertbraucienos, tostarp uz Japānu, Kanāriju salām un ASV, kā arī aktīvi piedalījās koru konkursos un festivālos. Šajā laikā sacerēta arī kora neoficiālā himna "Es kādreiz dziedāju korī "Juventus"" ar Imanta Ziedoņa vārdiem un Jura Kļaviņa mūziku. 2009. gadā Jura Kļaviņa vietā stājās Jānis Petrovskis, kuru pēc trim gadiem nomainīja Mārcis Imants. Šo diriģentu vadībā "Juventus" neilgā laikā ieguva godalgotas vietas vairākos koru konkursos. Kopš 2014. gada kora mākslinieciskais vadītājs ir Valdis Tomsons, kura vadībā koris ieguvis pirmo vietu augstskolu koru konkursā "Juventus" Kauņā un "Grand Prix" 53. starptautiskajā Montrē koru konkursā Šveicē.

Koncertmeistari

1978.–pašlaik Ilze Dzērve

Godalgas

1970., 1973., 1977., 1985. – 1. vietas laureāts Dziesmu svētku "koru karos"

1965., 1980., 1990. – 2. vietas laureāts Dziesmu svētku "koru karos"

1993., 2018. – 3. vietas laureāts Dziesmu svētku "koru karos"

1967. – 2. vieta Tautas koru skatē Ventspilī

1983., 1997. – 1. vieta Kauņas starprepubliku augstskolu koru konkursos "Juventus"

1979. – 2. vieta Kauņas starprepubliku augstskolu koru konkursos "Juventus"

1992. – "Grand Prix" Starptautiskajā jauniešu koru konkursā Beļģijā

1997. – "Grand Prix" Šīenas starptautiskajā koru konkursā Norvēģijā

2005. – 2. vieta un zelta diploms Lindenholchauzenas koru konkursā "Harmonie" Vācijā

2007. – 4. vieta garīgās mūzikas un tautas mūzikas kategorijās E. Grīga starptautiskajā koru konkursā Bergenā, Norvēģijā

2011. – 1. vieta jaukto koru kategorijā un "Grand Prix" IX Starptautiskajā garīgās mūzikas festivālā "Sudraba zvani" Daugavpilī

2011. – 1. vieta jaukto koru kategorijā Ohridas starptautiskajā koru konkursā Maķedonijā

2011. – 2. vieta jaukto koru kategorijā un konkursa "Grand Prix" (Grand Amber Prize) S. Šimkus starptautiskajā koru konkursā Klaipēdā, Lietuvā

2013. – 1. vieta un speciālbalvas par labāko obligātā skaņdarba izpildījumu un interesantāko programmu augstskolu koru konkursā "Juventus"

2013. – 2. vieta Māsmehelenas starptautiskajā koru konkursā Beļģijā

2015. – 1. vieta un speciālbalvas par interesantāko programmu, labāko obligātā skaņdarba izpildījumu un labāko 20. – 21. gadsimta skaņdarba izpildījumu augstskolu koru konkursā "Juventus"
2017. – "Grand Prix" un 1. vieta jaukto koru kategorijā 53.Starptautiskajā koru festivālā Montrē Šveicē
2018. – "Grand Prix" un 1. vieta jaukto koru kategorijā 14.Starptautiskajā koru konkursā Mundus Cantat Sopotā Polijā