Ūdeņu čipste

Izplatība

Ūdenu čipste ligzdo Centrāleiropas un Dienvideiropas kalnu apgabalos, Vidusjūras salas (Sardīniju un Korsiku) ieskaitot, Turcijā, Kaukāzā, Irānā, Vidusāzijā un tālāk uz austrumiem līdz Ķīnas centrālajai daļai. Eiropas populācija ziemo Rietumeiropā un Vidusjūras reģionā. Turcijas, Irānas un Kaukāza populācija  ziemo ligzdošanas areālā, arī Turkmenistānā, bet pārējā Āzijas populācija Krievijas dienvidu daļas kalnos Mongolijā, Kazahstānas austrumos, Tadžikistānā, Kirgizstānā un Ķīnas rietumos un centrālajā daļā. Ziemošanai izvēlas atklātas, mitras vietas.

Latvijā

Latvijā ūdeņu čipste ir reta caurceļotāja un ziemotāja. Līdz šim bijuši deviņi novērojumi. Ieceļo nominālā pasuga Anthus spinoletta spinoletta.

Izskats

Ūdeņu čipste ir neliela auguma, kompakta čipste ar spēcīgām kājām, salīdzinoši gariem pirkstiem un slaidu knābi. Ķermeņa garums 15—18 cm, spārnu izplētums 26 cm, svars 19—23 g. 
Apspalvojums pelēcīgi brūns ar raibumojumu ķermeņa augšpusē, krēmīgi balts pavēderē. Galva pelēka, virs acīm gaiša josla. Uz krūtīm melns raibumojums. Vasaras periodā krūtis kļūst rozīgas. Astes ārējās lidspalvas baltas. Ūdeņu čipste apspalvojumu maina divas reizes gadā. Kājas un knābis tumši brūni, gandrīz melni. Ārpus vairošanās sezonas baltā josliņa virs acīm kļūst mazāk izteiksmīgāka, grūtāk saskatāma. Abi dzimumi izskatās vienādi, lai gan kopumā mātītes galva ir pelēkāka nekā tēviņam. Jaunie putni atgādina pieaugušos ārpus vairošanās sezonas, bet ir par tiem brūnāki un to vēderi ir raibumotāki.

Uzvedība

Ūdeņu čipste ligzdošanas sezonā galvenokārt sastopama kalnos, 615—3200 m augstumā virs jūras līmeņa. Visbiežāk 1400—2500 m virs jūras līmeņa. Uzturas mitrās vietās, augstkalnu pļavās ar īsu zāli, dažiem krūmiem un akmeņiem. Migrācijas ceļojumi ir īsi, parasti pārlidojot uz zemienām. Ziemo mitros, zāļainos ūdenstilpju krastos, purvos, rīsu tīrumos un citās līdzīgās vietās. Ūdeņu čipste ligzdošanas vietas atstāj septembra vidū, bet pavasara migrācija uzsākas februārī vai martā, ligzdošanas vietās atgriežoties aprīlī un maijā. 
Salīdzinot ar citām čipstēm, ūdeņu čipste ir tramīgāka un grūtāk novērojama. Ligzdošanas sezonas laikā ūdeņu čipste ir izteikti teritoriāla un aktīvi apsargā ap ligzdu teritoriju, kas ir apmēram 40x40 m liela.

Barība

Ūdeņu čipste barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, piemēram, taisnspārņiem, vabolēm, gliemežiem, tūkstoškājiem un zirnekļiem. Mazuļi galvenokārt tiek baroti ar ķērpjutīm, divspārņiem, tauriņu kāpuriem un blaktīm. Ūdeņu čipstes barojas pa vienam vai pa pāriem, barību parasti meklējot uz zemes, lai gan reizēm tiek ķerti arī lidojoši kukaiņi. Nelielos daudzumos ūdeņu čipste barojas arī ar augu daļām, piemēram, ar aļģēm.

Ligzdošana

Ūdeņu čipste veido ilgstošus monogāmus pārus, lai gan reizēm var būt izņēmumi abiem dzimumiem. Ligzdu būvē mātīte, tai ir kausveida forma un vīta no zāles un lapām, no iekšpuses izklāta ar smalkāku zāli un dzīvnieku vilnu. Ligzdai tiek piemeklēta labi apslēpta vieta uz zemes, zem kāda kuplāka zāles cera, reizēm iedobē. Dējumā ir 4—6 gaiši pelēkas olas ar tumši pelēkiem raibumiņiem. Perē tikai mātīte, bet tēviņš to šajā laikā baro. Inkubācijas periods ilgst 14—16 dienas. Pēc izšķilšanās mazuļus galvenokārt baro tēviņš, bet mātīte tos silda. Kad mazuļi paaugušies, tos baro abi vecāki. Jaunie putni izlido 14—15 dienu vecumā. Sezonā var būt divi dējumi. Dzīves ilgums var sasniegt gandrīz 9 gadus.