Amerikas bibliotēku asociācija

Vēsture

ALA tika izveidota 1876. gadā – Amerikas Savienoto Valstu simtgadē – Filadelfijā Pensilvānijas Vēstures biedrības (The Pennsylvania Historical Society) konferencē. Šī konference tika organizēta pēc 1853. gada sanāksmes Ņujorkā, ko vadīja izdevējs Čārlzs B. Nortons (Charles B. Norton), Ņujorkas Tirdzniecības bibliotēkas (New York Mercantile Library) bibliotekārs Hastings Grants (Hastings Grant), Kalēju organizācijas (Smithsonian Institution) bibliotekārs Čārlzs Dževets (Charles Jewett) u.c. 1853. gadā tika iecelta komiteja, kuras uzdevums bija izveidot konstitūciju un nolikumu, kā arī organizēt otro sanāksmi.
Pilsoņu karš un tā sekas aizkavēja otrās konferences norisi. Pēc tam, līdz ar Amerikas Savienoto Valstu tuvojošos simtgadi, dažādu bibliotēku vadītāji ierosināja bibliotekāru kongresa rīkošanu. 1876. gada 22. aprīlī laikraksta „Publishers Weekly” slejā „Bibliotēku un Bibliogrāfiskie Raksti” (Library and Bibliographical Notes) tika publicēta Džeimsa Jeitsa (James Yates) vēstule, kurā tika komentēts fakts, ka neviens bibliotekāru kongress nav ticis sasaukts. Šo ziņu apsvēra un tālāk virzīja Melvils Duijs (Melvil Dewey). Laikrakstā „Publishers Weekly” tika publicēts sludinājums par plānoto konferenci 1876. gadā.
Konferences komitejā piedalījās Džastins Vinzors (Justin Winsor) no Bostonas Publiskās bibliotēkas (Boston Public Library), Loids P. Smits (Lloyd P. Smith) no Filadelfijas Bibliotēku kompānijas (Philadelphia Library Company) un Viljamss F. Pūls (William F. Poole) no Čikāgas Publiskās bibliotēkas (Chicago Public Library). Konferenci apmeklēja simt trīs bibliotekāri (deviņdesmit vīrieši un trīspadsmit sievietes). Džastins Vinzors tika ievēlēts par prezidentu (1876-1885), un Melvils Duijs tika ievēlēts par sekretāru.
1879. gadā ALA tika oficiāli reģistrēta saskaņā ar Masačūsetsas štata likumiem. Dibināšanas hartā tika noteikts mērķis sekmēt valsts bibliotēku intereses, mainot uzskatus, paplašinot redzesloku un veicinot sadarbību visās bibliotēku zinātnes un ekonomikas nozarēs; informējot sabiedrību par bibliotēku ieguldījumiem un uzlabojumiem; attīstīt asociācijas biedru labos nodomus. 1942. gadā harta tika pārstrādāta, kurā kā mērķis tika noteikts sekmēt visu pasaules valstu bibliotēku intereses.

Misija

ALA misija ir nodrošināt bibliotēku un informācijas pakalpojumu un bibliotekāra profesijas attīstības, sekmēšanas un pilnveidošanas vadību, lai uzlabotu zināšanas un nodrošinātu informācijas pieejamību. 
Saskaņā ar ALA hartu, ALA ir dibināta, lai sekmētu bibliotēku interešu mērķus visā pasaulē. Lai sasniegtu šo misiju, asociācija ir izvirzījusi noteiktus mērķus un pirmtiesības, to skaitā bibliotēku un informācijas pakalpojumu pilnveidošanu, atbilstošas likumdošanas un finansējuma nodrošināšanu, viedokļa brīvības aizstāvēšanu un bibliotekāra profesijas attīstīšanu.

Struktūra

ALA organizācijas struktūra var skaidrot kā ‘asociāciju asociācija’, jo tā ir saistīta ar dažādām bibliotēku asociācijām. ALA struktūra sastāv no ALA Padomes, ALA Valdes, nodaļām, apaļajiem galdiem, komitejām un pievienotām organizāciju filiālēm.

ALA Padome

ALA Padome ir ALA vadības daļa, ko ir pilnvarojusi ALA Konstitūcija, lai noteiktu asociācijas politiku. Tiesības pārstāvēt ALA Padomi ir tikai ALA biedriem.
ALA vada padome sastāv no simt septiņdesmit pieciem biedriem. ALA direktors ar personālu lielākoties strādā Čikāgas birojā un citos Vašingtonas un Konektikutas birojos.

ALA Valde

ALA Valdes sastāvā ir iekļauts prezidents, ievēlētais prezidents, bijušais prezidents, kasieri un astoņi ALA Padomes ievēlētie biedri. ALA Valdes locekļi strādā trīs gadu periodu, izņemot kasieri, kas strādā četrus gadus. ALA Valde rīkojas saskaņā ar ALA Padomes pārvaldes apstiprināto politiku un programmu.

Komitejas

Komitejas pārstāv ALA profesionālās un politiskās intereses.
Komitejās tiek iekļauti asociācijas biedri, lai akreditētu bibliotēku un informāciju studiju programmas, ietekmētu bibliotēku un sieviešu stāvokli bibliotekāra profesijā.

Pievienotās filiāles

ALA Padome balsojot var pievienot kā filiāli kādu asociāciju vai tās apakšvienību. Katra nacionāla vai starptautiska organizācija, kurai ir līdzīgi mērķi, var kļūt par ALA pievienoto filiāli. Organizāciju filiāļu pārstāvji neoficiāli satiekas ALA konferencēs.

Konferences

ALA organizē konferences divas reizes gadā. Janvārī notiek Ziemas vidus sanāksme (Midwinter Meeting) un jūnijā – Ikgadējā sanāksme (Annual Conference). Konferences tiek rīkotas vadības, izglītības un finanšu jautājumiem.
Ziemas vidus sanāksme parasti notiek janvārī Čikāgā un ir veltīta finanšu jautājumiem un komitejas darbībām. Ikgadējā sanāksme, kas tiek organizēta jūnijā, ir veltīta izglītības un profesionālajām programmām. Sanāksmes apmeklē tūkstošiem cilvēku no Amerikas Savienotajām Valstīm un ārvalstīm.

Izdevējdarbība

ALA izdod grāmatas un periodiskos izdevumus (žurnāli, laikraksti, informatīvie ziņojumi) bibliotēku un informācijas speciālistiem. ALA izdotās grāmatas ir veltītas dažādām bibliotēku un informācijas zinātnes jomām – profesijas atbalsts un vērtība, izglītība, sabiedriskā kārtība, standarti, profesijas attīstība, biedru un organizācijas darbība. Tāpat arī tiek izdotas grāmatzīmes, plakāti un cita veida izdevumus.