Tērbatas mācību apgabals

Tērbatas mācību apgabals (vācu: Dorpatscher Lehrbezirk, krievu: Дерптский учебный округ, 1803—1893), vēlāk Rīgas mācību apgabals (vācu: Rigascher Lehrbezirk, krievu: Рижский учебный округ, 1893—1918) bija viens no Krievijas impērijas, pēc 1917. gada Krievijas Republikas izglītības administratīvajiem reģioniem.
Mācību apgabalu vadīja valdības iecelti kuratori, kuri bija pakļauti Tautas izglītības ministrijai (Министерство народного просвещения). 
Kuratora birojs atradās Pēterburgā, tad Tērbatā (1835-1870, 1876-1886, 1915-1918) un Rīgā (1870-1876, 1886-1915).

Vēsture

Napoleona karu laikā 1802. gadā pēc Krievijas impērijas ķeizara Aleksandra I rīkojuma nodibināja Ķeizarisko Universitāti Tērbatā (Kaiserliche Universität zu Dorpat), no 1802. līdz 1893. gadam mācību valoda universitātē bija vācu valoda.
Savukārt 1803. gadā Krievijas impērijas teritoriju sadalīja sešos mācību apgabalos (Harkovas, Kazaņas, Maskavas, Pēterburgas, Tērbatas un Viļņas), kuros darbojās vai tika nodibinātas sešas ķeizariskās universitātes. 
Tērbatas mācību apgabalā bija iekļautas Igaunijas, Kurzemes un Vidzemes guberņu teritorijas, īslaicīgi arī Somijas guberņas teritorija (1803—1812). Latgales teritorija ietilpa Viļņas mācību apgabalā, pēc Viļņas Universitātes slēgšanas Baltkrievijas mācību apgabalā (1832—1850). 
Baltijas rusifikācijas periodā 1893. gadā to pārdēvēja par Rīgas mācību apgabalu. Likvidēja 1918. gadā pēc Krievijas Tautas komisāru padomes rīkojuma.

Igaunijas guberņa

1902. gadā Igaunijas guberņā bija 664 valsts un privātās mācību iestādes ar 28 464 izglītojamajiem.    
Tallinā darbojās četras vidējās mācību iestādes: divas vīriešu ģimnāzijas ar 703 ģimnāzistiem, viena sieviešu ģimnāzija ar 313 ģimnāzistēm, viena reālskola ar 354 izglītojamajiem. 
Paldiskos un Kaspervīkā darbojās jūrskolas ar 71 izglītojamajiem, bez tam Tallinā bija dzelzceļa tehniskā skola un aklo skola. 
Guberņā darbojās 656 vispārizglītojošās skolas ar 26 694 izglītojamajiem: Tallinā bija 60 skolas ar 4 794 izglītojamajiem, pilsētās 24 skolas ar 1610 izglītojamajiem, pagastos 572 skolas ar 20 290 izglītojamajiem.

Vidzemes guberņa

1902. gadā Vidzemes guberņā bija 1959 valsts un privātās mācību iestādes ar 137 285 izglītojamajiem, turklāt 48 443 bērni mācījās baznīcas skolās.
Pēc Brokhauza-Jefrona Lielās enciklopēdiskās vārdnīcas ziņām Vidzemes guberņā 1890. gadā bija šādas mācību iestādes: 
Tērbatas (Jurjevas) universitāte ar 2095 studentiem, Rīgas Politehniskā augstskola ar 1025 studentiem, Tērbatas Veterinārais institūts ar 290 studentiem, Feldšeru skola pie Tērbatas Veterinārā institūta ar 8 studējošajiem, Rīgas Garīgais seminārs ar 145 studējošajiem, 2 skolotāju semināri ar 18 studējošajiem (Vidzemes skolotāju seminārs Valkā, Tērbatas skolotāju seminārs). 
Guberņā darbojās 16 vīriešu ģimnāzijas ar 4551 ģimnāzistiem un 11 sieviešu ģimnāzijas ar 2345 ģimnāzistēm, 2 amatniecības skolas (Rīgā) ar 447 studējošajiem, 3 jūrskolas ar 245 studējošajiem.
Darbojās arī 48 apriņķa skolas, 222 privātās skolas, 140 evaņģēliski luterisko draudžu skolas un 1087 pagasta skolas, 125 ortodokso draudžu skolas un 242 pagasta skolas, 6 ebreju skolas, 6 svētdienas skolas, 3 kurlmēmo skolas.

Kurzemes guberņa

1885. gadā Kurzemes guberņā bija dažādas valsts un privātās mācību iestādes ar 44 029 izglītojamajiem.
1893. gadā darbojās divas ģimnāzijas - Kurzemes guberņas akadēmiskā ģimnāzija Jelgavā un Nikolaja ģimnāzija Liepājā, 1 proģimnāzija Grīvā, divas reālskolas (Jelgavas reālskola, Liepājas reālskola), augstākās sieviešu skolas (2 Liepājā, Ventspilī), viena sieviešu 6-klasīgā skola, septiņas jūrskolas, divi skolotāju semināri (Irlavā un Kuldīgā), viena zemkopības skola.
Darbojās arī 19 vīriešu un 4 sieviešu pilsētas skolas, 3 ebreju pilsētas skolas, 7 vīriešu, 5 sieviešu un 3 jauktās sākumskolas, 2 ebreju sākumskolas. 
Kopumā bija 370 evaņģēliski luterisko draudžu skolas ar 25 tūkstošiem izglītojamo, 42 ortodokso draudžu skolas, 7 tautas skolas ar krievu mācību valodu, 1 ministrijas lauku paraugskola, 1 ortodoksā sieviešu skola.

Kuratori

Līdz 1837. gadam mācību apgabala kuratora funkcijas bija pārraudzīt Izglītības ministrijas normatīvo aktu ievērošanu un atskaitīties Izglītības ministrijai par izglītības iestāžu mācību un uzturēšanas izdevumiem. Tērbatas Universitātē darbojās skolu komiteja kuratora uzraudzībā. Sākotnēji kurators pārraudzīja arī draudžu novadu skolas.
Pēc 1837. gada izveidotā mācību apgabala kuratoru padome rakstīja pusgada, gada un revīzijas ziņojumus, bija atbildīga par ģimnāziju, reālskolu un privāto skolu atvēršanu un slēgšanu, ierēdņu un skolotāju darba kontroli, skolu ēku pirkšanu, pārdošanu, īri, celtniecību utt. 
Pilsētu un privātajās skolās tika uzraudzīta vienīgi mācību organizēšana.