Suntaži

Vēsture

Suntaži ir sena Vidzemes lībiešu apdzīvota vieta, kas netieši pieminēta jau Latviešu Indriķa hronikā.
1223. gadā bīskaps Alberts uzcēla Suntažu pili un baznīcu. 1457. gada rakstos tie minēti kā Rīgas domkapitulam piederīgs īpašums.
Livonijas kara laikā 1566. gadā Suntažu pilsnovadu ieguva pēdējais Rīgas domdekāns Jakobs Meks. Mainoties varām un gadsimtiem, bijusī pils, 1816. gadā muiža nonāca Hānenfeldu dzimtas īpašumā. 1. pasaules kara laikā Hānenfeldi aizbrauca uz Vāciju.
Pēc 1920. gada agrārās reformas muižas pilī atvēra Suntažu skolu, un tā tur atrodas arī tagad. No 1920. līdz 1940. gadam Suntažu pagasts ietilpa Rīgas apriņķī, 1934. gadā Suntažiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.
1948. gadā piespiedu kolektivizācijas laikā uz 8 mazu lauksaimniecības arteļu bāzes izveidojās kolhozs "Suntaži", kas savas pastāvēšanas beigu posmā sasniedza relatīvi augstu labklājības līmeni un attīstījās spēcīgas palīgražošanas nozares.

Suntažu muižas pils

Gadsimta sākumā pils bija vienstāva ar diviem četrstūrveida torņiem. Pēc pils nodedzināšanas 1905. gadā pili atjaunoja, pārbūvēja par divstāvu ēku ar cokolstāvu, krāsota dzeltenā krāsā, ar sarkanu dakstiņu jumtu. Jumta nošķēluma vietās abos galos ir astoņstūra torņi. Pils sienas celtas no laukakmens.
Pēc agrārās reformas 1920. gadā Suntažu muižas pili atsavināja iepriekšējiem īpašniekiem un tajā iekārtoja Suntažu sešu klašu pamatskolu, kas 1952. gadā pārtapa par Suntažu vidusskolu. 1984. gadā ēkai uzcēla piebūvi ar mācību kabinetiem un sporta zāli. 1961. gadā Suntažos darbu uzsāka internātskola, sākumā vidusskolas telpās, pēc tam savās - tikko uzceltajās. Pašlaik tā ir sanatorijas internātskola.

Suntažu luterāņu baznīca

Suntažu evaņģēliski luteriskā baznīca un draudzes kapi 3,7 ha platībā ar apbedījumu vietām no visiem apkārtējiem pagastiem. Blakus luterāņu baznīcai kapos guldīti ap 1300 padomju karavīru. Tagadējā mūra baznīca uzcelta 1782. gadā. 
1906. gadā beidza pārbūvēt baznīcas altāri, un baznīca ieguva tagadējo izskatu. Tagadējo zvanu ar uzrakstu "Kas tu šodien dzirdi manu balsi, nenocietini savu sirdi" uzstādīja 1937. gadā mācītāja Zundes laikā.
Pēc Otrā Pasaules kara baznīca vairākkārt izdemolēta un aplaupīta. Tagad baznīca pamazām tiek atjaunota. Baznīcā ir elektriskās ērģeles, kuras dāvināja Čikāgas draudze.

Piemiņas vieta "Eņģelīšu birzs"

Piemiņas vieta 1905. gada revolūcijas upuriem "Eņģelīšu birzs". Soda ekspedīcija ieradās Suntažos 1905. gada janvārī, lai sodītu buntavniekus. Eņģelīšu birzī aiz luterāņu baznīcas Abzes krastā pie bērziem piesietus nošāva 11 revolucionārus. Atceroties šos notikumus, tika atjaunota bērzu birztaliņa upes krastā, un uzstādīts piemineklis nošautajiem.

Piemineklis "Svešumā dzītajiem"

1941. un 1949. gada deportāciju piemineklis «Svešumā dzītajiem» (tēlnieks Jānis Karlovs).

Suntažu Vissvētākās Trīsvienības katoļu baznīca

1996. gada 8. novembrī suntažnieka Jāņa Millera vadībā sākās baznīcas celtniecība. Tad darbi uz laiku tika pārtraukti, bet 2006. gadā tie atsākās. 2009. gada 19. jūlijā, klātesot Viņa Eminencei kardinālam Jānim Pujatam, tika iesvētīta Suntažu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca. Dievnama greznākā rota ir altāris, kas būvēts franču baroka stilā. Kopš 2009. gada jaunu mājvietu Suntažu katoļu baznīcā radis arī zvans, kas bijis kopā ar Ilūkstes ticīgajiem priekos un bēdās un aicinājis tos uz dievkalpojumiem 225 gadus.

Publiskā observatorija "Kaltiņi"

SIA StarSpace ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kura dibināta 2008. gada sākumā. SIA StarSpace viens no galvenajiem mērķiem ir astronomijas popularizēšana un sabiedrības izglītošana astronomijā un ar to saistītajās nozarēs. Tas tiek darīts ar vortāla www.starspace.lv palīdzību, kurā ar astronomiju saistītā informācija tiek atjaunināta ikdienas.