Vienmuļais strazds

Izplatība

Tam ir samērā ierobežots izplatības areāls. Sastopams Pireneju pussalā, Francijas pašos dienvidrietumos, pie Spānijas robežas, Ziemeļāfrikas rietumos (Marokā, Alžīrijā un Tunisijā) un Vidusjūras salās — Sicīlijā, Sardīnijā un Korsikā. Tā tuvākais radinieks ir mājas strazds.

Izskats un īpašības

Vienmuļais strazds ir ļoti līdzīgs mājas strazdam, bet ir par to nedaudz lielāks. Tā ķermeņa garums ir 21—23 cm, spārnu plētums 38—42 cm, svars 70—100 g. Aste samērā īsa. Apspalvojums ir koši melns ar metālislu spīdumu, kas zaigo violeti zaļš. Vasaras periodā tam nav neviena raibumiņa, bet ziemā tam ir ļoti mazi, gaši punktiņi, kas atrodas pašos spalvu galiņos. Pakaklē tam ir ievērojami garākas spalvas kā mājas strazdam (apmēram 2 reizes garākas), kas atgādina bārdu, īpaši, kad putns dzied. Pieaugušam tēviņam pakakles spalvas ir 28—41 mm garas, mātītei 21—27 mm. Vienmuļā strazda kājas ir sārtas, acis brūnas, knābis vasarā dzeltens (ar pelēkzilu pamatni tēviņiem, bet mātītēm ar rozīgu pamatni), ziemā pelēcīgs, gandrīz melns. Jaunie putni ir pelēkbrūni, tumšāki nekā jaunie mājas strazdi. To knābis ir melns un kājas brūnas. 
Vienmuļo strazdu ir ļoti viegli sajaukt ar mājas strazdu, īpaši ziemas periodā, kad vienmuļā strazda apdzīvotajās teritorijās Spānijas ziemeļaustrumos un Francijas dienvidos ierodas liels skaits mājas strazdu. Tomēr mājas strazds ir daudz košāk raibumots. To ir samērā viegli sajaukt arī ar melno mežastrazdu, bet tam ir izteikti garāka aste, kā arī apspalvojumam trūkst spožā, metāliskā spīduma un balto raibumiņu.
Vienmuļais strazds līdzīgi kā mājas strazds labprātāk iet, nevis lec. Tā lidojums ir spēcīgs, taisns, spārni trīsstūrveida. Vienmuļais strazds ir skaļš putns ar attīstītu vokalizāciju, kas arī ir ļoti līdzīga mājas strazdam. Tomēr pirmais ir daudz skaļāks putns. Vienmuļais strazds kā visi strazdu dzimtas putni spēj atdarināt dažādas skaņas. Tēviņi dzied gandrīz nepārtraukti, bet abi dzimumi dzied ziemas periodā.

Uzvedība un barība

Vienmuļais strazds ir nometnieks, mājo atklātās ainavās ar īsu zāli, bieži sastopams ganībās, sekojot ganāmpulkam, apmetas arī retinātu koku audzēs, piemēram, akmeņozolu birzīs, labprāt apmetas arī olīvu un vīnogulāju dārzos un cilvēku mājokļu tuvumā. Tā ir ļoti sabiedriska putnu suga un ārpus vairošanās sezonas veido lielus barus, kuros var būt līdz 100 000 indivīdu. Bars var būt jaukts ar mājas strazdiem.
Tas ir visēdājs un barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, nelieliem abiniekiem, piemēram, vardēm, ogām un cilvēku pārtikas atliekām. Vasaras periodā galvenokārt barojas ar dzīvnieku izcelsmes barību, ziemā ar augļiem un sēklām.

Ligzdošana

Vienmuļie strazdi veido monogāmus pārus, lai gan daži tēviņi ir poligāmi. Vairošanās sezonas sākumā (olu dēšanas laikā) tēviņš visur seko mātītei un aktīvi padzen svešus tēviņus. Vienā sezonā ļoti bieži ir divi dējumi. Ligzdo koku dobumos, ēku konstrukciju iedobēs un slēptās vietās, piemēram, zem jumtu dakstiņiem, zem klinšu dzegām. Labprāt izmanto putnu būrīšus. Ligzda tiek būvēta no zariņiem, sausas zāles, saknītēm, lapām, ziediem un spalvām. Dējumā ir 3—6 zilganzaļas olas. Inkubācijas periods ilgst 10—13 dienas, jaunie putni izlido apmēram 20—22 dienu vecumā.