51 Pegasi b

51 Pegasi b (saīsinājumā 51 Peg b; latviešu: Pegazs 51 b), sākotnēji nosaukts kā Bellerefons (Bellerephon) un vēlāk pazīstams arī kā Dimidijs (Dimidium), ir citplanēta, kas atrodas orbītā ap zvaigzni 51 Pegasi aptuveni 50 gaismas gadu attālumā Pegaza zvaigznājā. 51 Pegasi b kļuva par pirmo citplanētu, kas 1995. gadā tika atklāta ap Saulei līdzīgu galvenās secības zvaigzni. Tā kā planētas orbīta atrodas gandrīz 20 reižu tuvāk savai zvaigznei nekā Zeme no Saules, tā tiek klasificēta kā karstais jupiters.
2017. gadā tika ziņots, ka, izmantojot spektroskopijas mērījumus, zinātniekiem bija izdevies konstatēt ūdens molekulas planētas atmosfērā.

Atklāšana

Par 51 Pegasi b atklāšanu oficiāli tika paziņots 1995. gada 6. oktobrī, kas tika uzieta izmantojot leņķiskā ātruma metodi (radial velocity method). Citplanētu izdevās atklāt diviem šveiciešu astronomiem Mišelam Majoram (Michel Mayor) un Didē Kelo (Didier Queloz), pārstāvot Ženēvas universitāti.
Lai gan sākotnēji astronomu aprindās abu šveiciešu paziņojums tika uztverts samērā piesardzīgi, jau dažas dienas vēlāk amerikāņu astronomi Džefrijs Marsijs (Geoffrey Marcy) un Pols Batlers (Paul Butler) veica papildus novērojumus un apstiprināja citplanētas esamību.

Orbīta un rotācija

51 Pegasi b ir Jupiteram līdzīga gāzu planēta, līdz ar to uz tās visticamāk nepastāv cietas virszemes uz kuras varētu nosēsties. 
Atšķirībā no mūsu Saules sistēmas lielākajām planētām 51 Pegasi b atrodas ļoti tuvu savai zvaigznei, tikai 0,05 astronomisko vienību attālumā (20 reizes tuvāk nekā Zeme atrodas no Saules), kas nozīmē, ka vienu pilnu orbītu tā veic tikai 4,2 dienu laikā ar vidējo orbitālo ātrumu 133 km/s. Savukārt orbītas ekscentricitāte planētai tika konstatēta 0,013 apmērā, kas ir aptuveni tikpat cik Zemei, un norāda, ka tās orbīta ir ļoti tuvu ideālam aplim.
Tā kā planēta ir tik tuvu savai zvaigznei, 51 Pegasi b atrodas sinhronizētā rotācijā ar to, kas nozīmē, ka gluži tāpat kā Mēness attiecībā pret Zemi, arī 51 Pegasi b pret savu zvaigzni allaž ir pavērsta tikai ar vienu pusi. Šī iemesla dēļ zinātnieki pieļauj, ka planētas virmsas temperatūra var būt mērāma līdz pat 1300° C apmērā, kas tādējādi to padara par tā saucamo ”karsto jupiteru”.

Diametrs, masa un atmosfēra

Lai gan planētas diametru vai rādiusu zinātniekiem vēl nav izdevies noteikt, tiek spekulēts, ka tas varētu būt lielāks nekā Jupiteram. Turpretim masas ziņā 51 Pegasi b sastāda tikai aptuveni 47% no Jupitera masas, kas par spīti tam tik un tā ir gandrīz 150 reizes vairāk nekā Zemei.
Planētas karstā atmosfēra, līdzīgi Jupiteram, galvenokārt sastāv no ūdeņraža un hēlija, kas nozīmē, ka tā nav labvēlīga dzīvībai kādu mēs pazīstam uz Zemes. Turklāt zinātnieki pieļauj, ka planētas specifisko apstākļu dēļ tās atmosfērā varētu būt novērojams arī šķidrs dzelzs lietus.
Tāpat 2017. gadā tika ziņots, ka, izmantojot spektroskopijas mērījumus, zinātniekiem bija izdevies konstatēt ūdens molekulas tās atmosfēras augšējos slāņos, norādot, ka aptuveni 0,01% no visas planētas atmosfēras veido ūdens. Tomēr, meklējot līdzīgas pazīmes pēc oglekļa dioksīda un metāna molekulām, netika konstatēti pietiekoši vēlami rezultāti.

Mantojums

Tā kā 51 Pegasi b kļuva par pirmo citplanētu, kas tika atklāta ap Saulei līdzīgu galvenās secības zvaigzni, daudzi karstie jupiteri nereti tiek dēvēti arī par “pegasīdiem”, lai tādējādi atgādinātu, ka pirmā šāda veida planēta tika uzieta tieši Pegaza zvaigznājā.