BIM

Definīcija

BIM ietver sevī ģeometriju, telpiskās sakarības, ģeogrāfisko informāciju, būves daļu kvantitāti un rekvizītus (ražotāju detaļas u.c.). BIM var izmantot, lai atainotu visu būves pastāvēšanas ciklu, ieskaitot būvēšanas procesus un telpu ekspluatēšanu. Viegli var sastādīt materiālu kvantitāti un kopējos rekvizītus. Var noteikt un atdalīt atsevišķas darbu sfēras. Iekārtas, montāžu un rezultātus var atspoguļot saistītā sistēmā ar pārējo objektu vai objektu grupu.
 
Modelējot dažādas ēkas daļas, BIM sniedz dažādas priekšrocības. Šī ir būtiska maiņa no rasējuma, kas veidots rasēšanai izmantojot datoru (computer aided drafting) tradicionālajā metodē uz rasējumu, kas veidots no vektoriālām līnijām.

Būvniecības dokumentu savietojamība ietver sevī rasējumus, sagādes detaļas, vides apstākļus un citus tehniskos noteikumus, kas nosaka ēkas kvalitāti. BIM palīdz novērst informācijas zudumu, kamēr projekts nonāk no projektētāju komandas pie celtniekiem un ēkas īpašniekiem, atļaujot ikvienam pievienot un uzzināt jebkuru jaunu informāciju, kas saistās ar BIM modeli. Piemēram, pirms iespējams ēku fiziski izpētīt, BIM modelī var apskatīties vai ūdens krāns ir īstajā vietā. Tāpat modelī var atrast specificētu krāna izmēru, ražotāju, sērijas numuru, un jebkuru citu informāciju, kas ir iepriekš izpētīta, līdz adekvātai skaitļošanas tehnikas jaudai.

Amerikāņu Arhitektu Institūts (American Institute of Architects) BIM ir definējuši kā „uz modeļa bāzes veidotu tehnoloģiju, kas saistīta ar projekta datubāzi” . Nākotnē strukturētie dokumenti, tādi kā specifikācijas varētu tikt meklētas un apvienotas pēc reģionāliem, nacionāliem un internacionāliem standartiem.

Nākotnes potenciāls

BIM šobrīd izmanto profesionāļi dažādu ēku tipu projektēšanai, sākot no vienkāršām noliktavām līdz daudz komplicētākām ēkām, BIM projektēšanas metodes šobrīd ir tikai sākušas attīstīties.
BIM paredz potenciālu virtuālu informācijas modeli, kurš tiek nodots no projektēšanas komandas (arhitekti, mērnieki, konsultējošie inženieri u.c.) būvuzņēmējam, apakšuzņēmējam un tad īpašniekam, katram papildinot vienu un to pašu modeli ar savu informāciju. Kā paredzams rezultāts ir maksimāli samazināts informācijas zudums, katrai „komandai” pārņemot „īpašumtiesības”, kā arī vispusīgākas informācijas pārsūtīšana.
 
BIM lieliski samazina kļūdu skaitu , ko pieļauj projektēšanas un celtniecības komandu locekļi, izmantojot kļūdu meklēšanu, kur patiesība dators informē komandas locekļus par ēkas daļām, kuras nav savienojamas vai savienotas kļūdaini, un precīzi vizualizējot katru ēkas sastāvdaļu. Tā kā datori un programmatūra kļūst arvien spējīgā iespaidīgākas informācijas apstrādē, tad šis aspekts būs vēl vairāk uzlabots nākotnē. Kļūdu novēršana arī palīdz ietaupīt milzīgus naudas līdzekļus visiem projekta dalībniekiem. Arī laika ekonomija, izstrādājot projektu, ļauj ietaupīt naudu.
 
Green Building XML ir topoša shēma, BIM darbības sadaļa, koncentrēta uz zaļās arhitektūras ekspluatēšanu.

Nacionālais Standarts Būves Informācijas Modelēšanai (National Building Information Modeling Standart)

Pirmo Nacionālo Standartu Būves Informācijas Modelēšanai (National Standard for Building Information Modeling (NBIMS)) ir sastādījis Nacionālais Ēku Eksakto Zināšanu Institūts (National Institute of Building Sciences (NIBS)). Šis standarts nosaka standartizētu datu apstrādes metodi, kas atvieglo BIM lietošanu, nosaka minimālās prasības, kas saistās ar mārketingu, un ietver sevī vēl daudz un dažādus aspektus.