Primāti

Sistemātikas izmaiņas

Primātu grupa mūsdienu sistemātikā veido monofilētisku grupu, kas tiek iedalīta 2 apakškārtās: sausdeguna pērtiķos un slapjdeguna pērtiķos. Toties kopā ar ādlidoņiem (Dermoptera) un tupajām (Scandentia) primāti veido evarhontu kladu (Euarchonta), kas savukārt ietilpst pirmprimātu placentāļu virskārtā (Euarchontoglires). Lai arī tupajas kādu laiku pagātnē ir tikušas sistemtizētas kā primāti, ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka ādlidoņi ir tuvāk radniecīgi primātiem nekā tupajas.

Evolūcija

Primātu grupa sāka attīstīties vismaz pirms 65 miljoniem gadu, lai arī vecākās zināmās primātu fosilijas, ir apmēram 55 miljonus gadu vecas paleocēna beigu vai eocēna sākuma fosilijas. Toties, balstoties uz molekulārajiem pētījumiem, ir izvirzīta hipotēze, ka senākie primāti dzīvojuši jau pirms 85 miljoniem gadu.

Slapjdeguna pērtiķi

Slapjdeguna pērtiķi no kopējā primātu priekšteča atdalījās pirms apmēram 63 miljoniem gadu, lai gan daži zinātnieki uzskata, ka tas varēja notikt arī agrāk. Eocēna laikā lielākajā daļā ziemeļu kontinentu dominēja divas seno primātu grupas: Adapiformes un omomīdi (Omomyidae). Adapiformes infrakārtai piederošais Darwinius masillae pieder pie slapjdeguna pērtiķiem. Toties omomīdu dzimtas sugas pieder pie tarsiju infrakārtas, kas savukārt pieder pie sausdeguna pērtiķiem. Omomīdi izmira pirms 30 miljoniem gadu, bet Adapiformes sugas izmira pirms 10 miljoniem gadu.
Slapjdeguna pērtiķi iedalās divās lielās grupās: Madagaskarā dzīvojošos lemuros un Āfrikā un Āzijā dzīvojošos loros. Saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem Madagaskarā dzīvojošie lemuri no loru virsdzimtaloriem atdalījās pirms 75 miljoniem gadu, lai gan Madagaskara no Āfrikas atdalījās pirms 160 miljoniem gafu, bet no Indijas pirms 90 miljoniem. Ņemot vērā šo faktu, iespējams, ka Madagaskaru uz dreifējoša  dabiska plosta savulaik ir sasniegusi kāda neliela lemuru populācija, kas kļuva par visu Madagaskaras lemuru priekštečiem. Tas vareja notikt pirms 50 - 80 miljoniem gadu. Šādu hipotēzi stiprina fakts, ka visi lemuri savstarpēji ir daudz radniecīgāki kā ar ikvienu citu slapjdeguna pērtiķi. Ir arī otra hipotēze par lemuru nokļūšanu Madagaskarā, lemuriem salu gan no Āfrikas, gan Indijas sasniedzot vairākas reizes, tomēr šādu ieceļošanu neatbalsta ģenētisko pētījumu analīzes.

Sausdeguna pērtiķi

Sausdeguna pērtiķi iedalās divās infrakārtās: tarsijos un augstākajos primātos. Tarsiji laika gaitā tikpat kā nav mainījušies, no pārējiem primātiem tie atdalījās apmēram pirms 58 miljoniem gadu. Vecākā zināmā sausdegunu pērtiķu fosilija ir apmēram 55 miljonus gadu veca un tā pieder tarsiju grupai. Tā tika atrasta Ķīnā un apliecina jau agrāk izvirzītu hipotēzi, ka tarsiju grupa attīstījās un izveidojās Āzijā. Augstākie primāti kā grupa izveidojās pirms apmēram 40 miljoniem gadu, iespējams, ka to izcelsmes vieta arī ir Āzija. Ja tie izveidojās Āzijā, tad drīz pēc tam tie sasniedza jau Āfriku. Augstākie primāti iedalās Vecās pasaules pērtiķos un Jaunās pasaules pērtiķos. Evolūcijas gaitā bija vēl trešā grupa - eosimīdi (Eosimiidae), kas dzīvoja Āzijā un izmira pirms apmēram miljons gadiem. Līdzīgi kā ar lemuriem, kuru ierašanos Madagaskarā zinātnieki līdz sim nav spējuši neapgāžami pierādīt, arī Jaunās pasaules pērtiķu nokļūšanu līdz Amerikai zinātnieki nespēj pierādīt. Kopumā par pērtiķu ceļošanu no Vecās pasaules uz Jauno pasauli pastāv vairākas hipotēzes. Balstoties uz molekulārajiem pētījumiem, Jaunās pasaules pērtiķu grupa atdalījās no pārējiem pērtiķiem apmēram pirms 33 - 70 miljoniem gadu, bet, balstoties uz DNS pētījumiem, tas notika pirms 35 - 43 miljoniem gadu. Pagātnē okeāns starp Ameriku un Āfriku nebija tik plats un to varēja pārvarēt, dreifējot uz kādām zemes atlūzām apmēram 13 dienās. Zinātnieki uzskata, ka primāts, kas pārvareja okeānu, varēja būt neliela auguma un kas nesvēra vairāk par 1 kg. Ceļojuma aprēķini veikti, ņemot vērā okeāna iespējamās straumes un vēju.