Burundija

Vēsture

Pirmie Burundijas iedzīvotāji bija pigmeji, kurus vēlāk absorbēja ieceļojošās hutu ciltis.
No 16. gadsimta Burundija pastāvēja kā neatkarīga karaliste, taču 1903. gadā to pakļāva vācu kolonizatori, un pēc Pirmā Pasaules kara tā nonāca Beļģijas pārvaldībā. Pēc II Pasaules kara ar ANO lēmumu tā kļuva par Beļģijas aizbilstamās teritorijas Ruandas-Urundi sastāvdaļu un tās bija apvienotas vienā valstī. 1962. gadā Burundija ieguva neatkarību.
No neatkarības iegūšanas 1962. gada līdz prezidenta vēlēšanām 1993. gadā Burundiju pārvaldījuši vairāki militāri diktatori. Šie gadi sasitās ar milzīgu etnisku vardarbību, kad 1965., 1972., 1988. un 1993. gadā hutu ekstrēmisti izvērsa plašu genocīdu pret tutsi minoritāti. 1972. gadā tutsu karotāji nogalināja apmēram 10 000 hutu.
1993. gadā Burundijā notika demokrātiskas prezidenta vēlēšanas, kurās uzvaru guva hutu Demokrātu frontes līderis Melhiors Ndadaje, pēc pāris mēnešiem prezidentu nogalināja tutsi minoritātes pārstāvji, kas kļuva par nākamo genocīda iemeslu pret tutsi. Genocīds pret tutsi cilti turpinājās līdz pat 1996. gadam.
Pašreizējais Burundijas prezidents ir Pjērs Nkurunziza, un, lai gan pēdējā laikā situācija valstī ir uzlabojusies, Burundija tiek uzskatīta par bumbu ar laika degli, kas var eksplodēt jebkurā laikā, tādēļ daudzas valstis iesaka saviem pilsoņiem nesteigties ar ceļošanu, kamēr situācija Burundijā nav nostabilizējusies.

Ģeogrāfija

Burundija atrodas Āfrikas centrālajā daļā uz austrumiem no Kongo Demokrātiskās Republikas uz plakankalnes starp Kongo un Nīlas baseiniem. Plakankalnes augstums svārstās no 772 līdz 2 670 metriem virs jūras līmeņa, bet vidējais augstums sasniedz 1 707 metrus virs jūras līmeņa. Ar kopējo platību 27 834 km², tā ir 146. lielākā valsts pasaulē. Izmēra ziņā tā ir līdzīga Haiti un Ekvatoriālai Gvinejai. Augstākā virsotne valstī ir Hehas kalns (2670 m). Lielākais ezers valstī ir Tangaņikas ezers.

Klimats

Burundija atrodas subekvatoriālajā klimata joslā. Pēc Kopena klimata klasifikācijas Burundijā valda silts Tropiskais musonu klimats (Am). Burundijā gadā ir divas lietus sezonas, kuras ilgst no februāra līdz maijam un no septembra līdz novembrim, kā arī divi sausuma periodi kuri ilgst no jūnija līdz augustam un no decembra līdz janvārim. Vidējā gaisa temperatūra gadā svārstās no 23 °C līdz 17 °C un temperatūra ir pārsvarā mēreni silta, taču ir atkarībā no atrašanās vietas, kalnainajos apvidos ir vēsāks, bet līdzenumā temperatūra sausuma periodos var pārkāpt 30 °C.

Pārapdzīvotība auglīgajos apvidos

Iedzīvotāju vairākums ir zemkopji. Auglīgajos apvidos dzīvo un strādā daudz cilvēku, jo kopumā augsne ir mazauglīga. Zemes lauciņi ir pietiekami lieli, lai apgādātu ģimeni ar pārtiku. Vienīgi tad, ja ir neražas gads, var iestāties bads. Dažās vietās zemi izmanto pārāk intensīvi, tur sākas augsnes erozija.

Kultūra

Burundijas iedzīvotāji (tutsi un huti) no paaudzes paaudzē ar mutvārdiem nodod stāstus, dziesmas un mūziku. Tutsu tautas dejas ir viens no kultūras spilgtākajiem piemēriem. Šāds piemērs ir arī 12 vai 15 bundzinieku lielās grupas, kad visi vienlaikus rībina bungas, neizmantojot nevienu citu instrumentu.

Sports

Olimpiskajās spēlēs Burundijas sportisti debitēja Atlantas 1996. gada Olimpiskajās spēlēs.