Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca

Vēsture

Pēc Otrā pasaules kara beigām Rīgā bijušā Provodnik (dibināts 1888. gadā un Pirmā pasaules kara laikā tika evakuēts uz Krievijas vidieni) rūpnīcas korpusos tika nolemts izveidot pasažieru elektrovilcienu elektroiekārtu ražotni. Tā dibināta 1946. gada 8. februārī kā Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca (krievu: Рижский электромашиностроительный завод, РЭЗ). Līdz 1949. gadam paralēli notika sagrauto ēku atjaunošana un elektroiekārtu ražošana. Sākotnēji tika ražotas rezerves daļas tramvaju un elektrovilcienu dzinējiem, ģeneratoriem un apgaismes sadales skapjiem.
1950. gadā RER pirmā Padomju Savienībā sāka ražot sadzīves veļas mašīnas. No 1950. līdz 1980. gadiem rūpnīca paplašinājās un tika pieaicināti speciālisti un strādnieki no visas Padomju Savienības. Tika izveidoti konstruktoru biroji ar izmēģinājuma ražošanu, kuros izstrādāja jaunus produktus elektrovilcieniem. Pirmoreiz PSRS RER sāka ražot tādus izstrādājumus kā pusvadītāju taisngrieži (vilcienam ER9), enerģijas rekuperācija atpakaļ tīklā (ER22), ātrgaitas elektrovilciena ER200 elektroiekārtas, nodilumizturīgus magnētiskos palaidējus.
1981. gadā uz RER bāzes tika izveidota ražošanas apvienība, kurā iekļauta rūpnīca RER, Rīgas elektrosadzīves mašīnu rūpnīca, jaunuzceltās rūpnīcas: Eksperimentālā pulverametalurģijas izstrādājumu rūpnīca un Rēzeknes grīdas bezsliežu transportlīdzekļu elektroiekārtu rūpnīca, kā arī palīgsaimniecība.
Nozīmīgākie rūpnīcas vadītāji: M. Fesenko (1957—1972) un O. Anfimovs (1981—1983).
Līdz 1990. gadiem RER galvenā produkcija bija: elektroiekārtas piepilsētas vilcieniem (līdzstrāvas un maiņstrāvas), elektroiekārtas vagonu apgaismošanai, elektroiekārtas elektroiekrāvējiem, elektroiekārtas tramvajiem, celtņu elektrodzinēji, spararata ģeneratori, zemsprieguma ierīces (magnētiskie palaidēji), sadzīves ierīces (veļas mašīnas Rīga, centrifūgas Centa u.c.), metālkeramikas izstrādājumi.
1990. gados rūpnīca piedzīvoja grūtības, jo līdz ar Latvijas neatkarības atgūšanu strauji samazinājās pieprasījums pēc RER produkcijas. Daļa ražošanas tika slēgta, daudzi darbinieki atlaisti. Uzņēmumu reģistrā rūpnīca reģistrēta 1991. gadā ar nosaukumu Valsts Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca. 1993. gadā izveidota Valsts akciju sabiedrība Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca. Uzņēmums sāka apgūt jaunus tirgus. Krievijas elektrovilcienu ražotājam Demihovskas mašīnbūves rūpnīcai tika izstrādātas un ražotas iekārtas vilcieniem ED2M, ED4M un ED9M; Toržokskas vagonbūves rūpnīcai elektroiekārtas vilcieniem ET2M ar elektrisko bremzēšanu. Ukrainas rūpnīcai Luganskteplovoz izgatavotas elektroiekārtas.
1998. gadā RER tika nodots privatizācijā. 1999. gadā Privatizācijas aģentūra rīkoja 36,03 % valstij piederošo rūpnīcas akciju izsoli, kuru iegādājās Krievijas komercbanka Baltijskij bank par 1 008 994 latiem. 2000. gadā uzņēmums kļuva par publisku akciju sabiedrību un akcijas sāka kotēt Rīgas biržā. Līdz 2004. gadam ar akcijām biržā veikti tikai 25 darījumi. Akcijas pēdējā cena biržā bija 5 santīmi. RER akciju kotācija biržā tika pārtraukta 2004. gada 1. janvārī. Lai gan investori neattaisnoja cerības uz elektrodzinēju lielo noietu Krievijā, uzņēmums izdzīvoja, optimizējot ražošanu un pārdodot ražošanai nevajadzīgos korpusus.
2005. gada 8. septembrī atsākta RER akciju kotācija Brīvajā sarakstā. Kopš 2007. gada 21. maija kapitāldaļas izvietotas Baltijas Otrajā sarakstā.
2011. gada septembrī uz esoša Izmēģinājumu centra pamata izveidots Zinātniski pētnieciskais izmēģinājumu centrs (AS RER ZPIC). 2011. gadā RER produkcijas piegādes Krievijas tirgum veidoja 88 % no kopējā pārdošanas apjoma. 2012. gadā pieņemts jauns stratēģiskās attīstības plāns, pēc kura līdz 2016. gadam paredzēts gandrīz trīskāršot ražošanas apjomus, tai pat laikā diversificēt uzņēmuma produkcijas līniju, lai Krievijas daļa nepārsniegtu 75 %.
2012. gada 13. jūnijā RER īpašnieki Lacrier Select Inc., Mals Company Ltd. un Padmore Systems corp. katrs pārdeva 3,35 % akciju Britu Virdžīnās reģistrētajam Imfelant Productions Inc. 2012. gada 31. augustā Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca no Kiprā reģistrētā Droumlin Enterprises Limited par 936 tūkstošiem latu nopirka specializētās vairumtirdzniecības uzņēmumu SIA LatTransKomplekt. Decembrī iegūti 98,5 % AS Latvo, kapitalizējot Latvo parādsaistības pret RER. 2013. gada 17. jūlijā komercsabiedrība LatTransKomplekt likvidēta, pievienojot to RER.
2014. gada 13. janvārī RER paziņoja, ka trīs gadu laikā plānots ieguldīt 17,2 miljonus eiro, lai modernizētu tehniskās iekārtas un radītu jaunus produktus. Līdz 2017. gadam paredzēts izstrādāt jaunākās paaudzes asinhronās vilces elektrodzinējus, kā arī gaisa kondicionēšanas sistēmu pasažieru vagoniem. Jauno prototipu izstrādi veica SIA Transporta mašīnbūves kompetences centrs.
2014. gadā Krievijas rubļa kursa pazemināšanās dēļ radās problēmas Krievijas tirgū, tāpēc realizācijas līgumi ar Krievijas tirgus pircējiem tika pārslēgti uz eiro.
2015. gada jūnijā un jūlijā uzņēmumi Lacrier un Padmore pārdeva savas akcijas (katrs 23 %), un 46 % kapitāldaļu ieguva Krievijas uzņēmums SAS Krona Grup. 2016. gada 5. augustā dibināts meitas uzņēmums SIA RER-Termināls, kas nodarbojas ar materiālu un izejvielu pirkšanu un pārdošanu; vēlāk daļa tā kapitāldaļu tika pārdota SIA BSCT, līdz 2017. gada 27. novembrī samazinājās līdz 7,89 %. 2017. gada 24. aprīlī paziņots, ka AAS Baltijskij Bank pārdevusi tai piederošās 17,4 % akcijas uzņēmumam Crowning Finance Cyprus Limited.
2018. gada aprīlī Kiprā reģistrēts uzņēmums Measurestep Enterprises Limited iegādājās RER akcijas no Mals Company Ltd. (23 %) un Imfelant Productions Inc. (10,05 %). Maijā Measurestep Enterprises Limited ieguva akcijas no SAS Krona Grup un Crowning Finance Cyprus Limited, tā palielinot dalību RER līdz 97,23 %, un Finanšu un kapitāla tirgus komisijā vērsās ar iesniegumu atļaujas saņemšanai Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca obligātā akciju atpirkšanas piedāvājuma izteikšanai.