Kristietība

Ticības

Kristietība ir sadalījusies vairāk nekā 28 000 konfesijās vai grupās, tādēļ ir grūti izveidot pilnīgu sarakstu, kurā būtu iekļautas visas ticības, kas attiecas uz kristiešiem. Reliģijas centrā tomēr paliek ticība Jēzum Kristum kā vienai konkrētai personai, kuru Dievs sūtījis uz zemi, lai glābtu cilvēkus. Kristieši uzskata, ka Jēzum bija jācieš, jāmirst un jāceļas augšā no mirušajiem, lai izpirktu cilvēku grēkus un atgrieztu viņiem ticību Dievam. Kristiešu skatījums uz Jēzus jauno dzīvi pēc viņa nāves ir kā cerība, ka arī viņiem var tikt dota mūžīgā dzīve.
Kristieši tic Trīsvienībai, kas ir doktrīna par Dievu kā vienotu būtni, kuru veido trīs personas — Dievs Tēvs, Dievs Dēls un Dievs Svētais Gars. Ticība parasti ir noformulēta ticības apliecībās, no kurām izplatītākā ir Apustuļu ticības apliecība.
Svarīgu lomu kristietībā ieņem desmit baušļi, kuros noformulēti pamatprincipi cilvēka un Dieva attiecībām, un attiecībām cilvēku starpā.

Paradumi

Kristiešu dzīvē no visām lietām vissvarīgākā ir mīlestība pret Dievu. Kristietība arī liek cilvēkiem vienam otru mīlēt. Cilvēki arīdzan tiek aicināti piedot viens otram, būt pazemīgiem, laipniem un pacietīgiem.
Kristieši visu cauru gadu dažādos veidos pauž savu ticību. Daudzi kristieši regulāri apmeklē dievkalpojumus, kas parasti notiek svētdienās. Dievkalpojumi parasti ietver dziedāšanu, Bībeles lasījumus un sprediķi vai mācību, bet citas sīkākas detaļas un procesa ilgums atšķiras dažādās pareizticīgo, protestantu un Romas katoļu tradīcijās.
Daudzās kristīgajās baznīcās notiek arī kristības un svētā vakarēdiena ceremonijas. Kristības ir rituāls, ar kuru cilvēks tiek uzņemts kristīgajā kopienā. Savukārt vakarēdiens ir sakraments, kura mērķis ir atcerēties Jēzu. Atceroties Pēdējo vakarēdienu — Jēzus pēdējo maltīti ar viņa mācekļiem, daudzos dievkalpojumos baznīcēni ēd maizi un dzer vīnu.
Kristieši svin divus nozīmīgus notikumus no Jēzus Kristus dzīves. Šie svētki ir Ziemassvētki un Lieldienas. Ziemassvētkos tiek svinēta Jēzus dzimšana. Patiesībā Jēzus dzimšanas datums ir nezināms, tāpēc dažādas konfesijas Ziemassvētkus svin atšķirīgos datumos. Daļa no kristiešu baznīcām tos svin 25. decembrī, bet citi svin 6. janvārī. Mūsdienās lielākā daļa baznīcu Ziemassvētkus svin divas dienas. Pavasarī tiek svinētas Lieldienas, kas īpaši nozīmīgas kristiešiem ir tāpēc, ka šajā laikā Jēzus Kristus tika piesists krustā, bet pēc tam augšāmcēlās no mirušajiem. Katru gadu Lieldienu svinēšanas datums mainās.

Jēzus un sākotnējie sekotāji

Kristietības aizsākumi ir meklējami Tuvo Austrumu zemēs. Tā ir attīstījusies no ebreju reliģijas jūdaisma. Ebreji uzskatīja sevi par Dieva izvēlētu tautu. Viņi gaidīja Mesiju, kas nestu Dieva ziņu un palīdzētu ebrejiem tikt vaļā no saviem ienaidniekiem. Ap 27.—29. gadu mūsu ērā Jēzus sāka sludināt Galilejā. Daudziem cilvēkiem Jēzus patika viņa dziedināšanas spēju dēļ, kā arī tāpēc, ka viņš spēja sludināt reliģiju, izmantojot stāstus, kuros vilka paralēles ar reālo dzīvi. Daudzi uzskatīja, ka Jēzus ir solītais Mesija, taču citi, īpaši ebreju priesteri, vēlējās viņu apcietināt. Viens no Jēzus mācekļiem — Jūda nodeva viņu un izstāstīja varasiestādēm Jēzus atrašanās vietu. Jēzus tika apcietināts un notiesāts uz nāvi. Bībelē tiek stāstīts, ka Jēzus trīs dienas pēc nāves augšāmcēlās un vēl 40 dienas pavadīja uz Zemes. Pēc tam viņš uzkāpa debesīs un sēž pie Dieva labās rokas.
Pēc Jēzus nāves cilvēki, kuri sevi dēvēja par kristiešiem, turpināja praktizēt reliģiju tādā pašā veidā kā ebreji. Vienīgi kristieši visu uzmanību veltīja Jēzum, bet ebreji uzskatīja, ka viņu glābējs vēl nav ieradies. Vēlāk misionārs Svētais Pāvils deva lielu ieguldījumu kristietības atdalīšanās procesā no jūdaisma. Viņš arī izplatīja Jēzus vēstījumu neebreju un pagānu vidū.

Kristietības izplatīšanās

Lai izplatītu Jēzus mācības, daži no agrīnajiem kristiešiem sarakstīja tekstus par viņu. Mateja, Marka, Lūka un Jāņa evaņģēliji ir pamatteksti, kuri ir Jaunās Derības pamatā.
Kristietība izplatījās pa visu Romas impēriju un arī ārpus tās, par spīti tam, ka vairākus gadsimtus Romas impērijā tā bija aizliegta un notika kristiešu vajāšanas, līdz 313. gadā Milānas edikts atļāva reliģijas brīvību Romas impērijā. Baznīca Romas impērijā bija sadalīta diecēzēs, no kurām augstākās bija Romas, Aleksandrijas, Antiohijas, Jeruzālemes un vēlāk arī Konstantinopoles. No šīm vienīgi Roma atradās impērijas rietumu daļā, tādēļ par rietumu baznīcas galvu izvirzījās Romas bīskaps (pāvests), tomēr bija arī draudzes, kas neatzina Romas autoritāti. Jau pirmajos gadsimtos, agrīnajā Baznīcā izveidojās hierarhiskās struktūras iezīmes — bīskapi, priesteri un diakoni.
3. gs. beigās — 4. gs. sākumā radās pirmie klosteri. Par vienu no klosteru sistēmas pamatlicējiem tiek uzskatīts Nursijas Benedikts, kurš nodibināja arī pirmo mūku ordeni. Visa 4. gadsimta laikā baznīcas iekšienē notika divu galveno uzskatu sadursme — Trīsvienības atbalstītāji pret ariāņiem, tomēr pamazām vairākos ekumeniskajos koncilos (Nīkajas, Konstantinopoles u.c.) virsroku guva pirmie. Koncilos noformulēja arī citas ticības pamatnostādnes un priekšstatus. 380. gadā imperators Teodosijs I pasludināja kristietību par Romas valsts reliģiju, tomēr jau pēc viņa nāves impērija sadalījās Rietumromas un Austrumromas impērijās, kas radīja pamatu, lai baznīca abās valstīs arvien vairāk attālinātos viena no otras. Formāla baznīcas šķelšanās tomēr notika tikai 1054. gadā, kurā izveidojās Romas un Konstantinopoles baznīcas.
7. gadsimta beigās lielas bijušās Romas impērijas teritorijas iekaroja Islāma kalifāts, tomēr Eiropa, izņemot Ibērijas pussalas dienvidu daļu, palika neieņemta. 15. gadsimtā kristīgo baznīcu Dienvidaustrumeiropā apdraudēja augošā Osmaņu impērija (Konstantinopoles krišana 1453. gadā). 16. gadsimta sākumā Rietumeiropā sākās reformācijas kustība, kuras mērķis bija tuvināt kristīgo baznīcu tās pirmsākumiem. Reformācijā no katoļu baznīcas, atdalījās vairākas konfesijas — luterāņi, kalvinisti, anglikāņi u.c. Šajā laikā notika arī lielie ģeogrāfiskie atklājumi, kuri veicināja kristietības izplatīšanos citos kontinentos, un mūsdienās kristietība ir lielākā reliģija pasaulē.