Volvo Cars

Istorija

1964 m. Torslandoje (Švedija) pradėjo veikti „Volvo“ gamykla, kuri dabar yra vienas svarbiausių kompanijos padalinių. Per šį laikotarpį „Volvo” čia pagamino daugiau nei 6,8 mln. automobilių, tapusių populiariais visame pasaulyje.

Markės

Nuo 1989 metų, Ford nupirko Jaguar, Daimler, Land Rover ir Rover kompanijas Didžiojoje Britanijoje, bei Volvo kompaniją Švedijoje.
Volvo (gaminančią keleivinius automobilius) valdo Ford.
Aston Martin, Daimler Motor Company, Lagonda, ir Volvo valdo Premier Automotive Group.

Automobilių sportas

1959 metais „Volvo“ atidarė automobilių sporto padalinį. Iš pradžių švedams sekėsi vidutiniškai, tačiau pirmoji pergalė tarptautinėje arenoje buvo nuskinta 1965 metais, kuomet „Volvo PV544“ legendinį „Safario ralį“ baigė pirmoji.
Didžiausios sėkmės „Volvo“ sulaukė „ETCC“ pirmenybėse, naudodami legendinį „Volvo 240 Turbo“. 1984 metais, švediškus automobilius gaminančios kompanijos vadovai nusprendė įkelti koją į automobilių sporto areną, o tiksliau „Group A“ čempionatą. „Volvo 240 Turbo“ buvo sukurtas dalyvauti „Division 3“ klasėje. Galinius automobilio ratus suko 2.1 litro benzininis variklis su turbokompresoriumi.
Pirmą kartą į lenktynių trasą „Volvo 240 Turbo“ išvažiavo 1982 metais. Tačiau tai buvo ne pilnavertis „Group A“ bolidas, bet „Volvo 240 Cup“ modelis. „Group A“ varžyboms paruoštas automobilis buvo pristatytas tik po vienerių metų.
Pirmosios „Volvo 240 Turbo“ versijos turėjo maždaug 250 arklio galių išsukantį agregatą. Tačiau po to, kai švedai sumontavo didesnį tarpinį suslėgto oro aušintuvą, „Garrett“ turbiną pučiančia 1.5 baro, varžyboms parengti motorai išvystydavo maždaug 380 arklio galių. Viena išskirtiniausių „Volvo 240 Turbo“ savybių - stabilumo kontrolė. Nors ši sistema turėjo būti montuojama į 1986 metų sezonui paruoštus bolidus, tačiau po įvairių bandymų buvo nuspręsta šios minties atsisakyti. Pagrindinė priežastis - nestabilus sistemos veikimas. 1986 metų sezonas buvo paskutinis ne tik „Volvo 240 Turbo“ bolidams, bet ir gamyklinei „Volvo“ komandai, kuri pasibaigus sezonui uždarė „Volvo Motorsport“ departamento duris.
1990-ųjų pradžioje „Volvo“ sutarė su „Tom Walkinshaw Racing“ komanda, kuri į lenktynių trasa išleido daugybės ovacijų sulaukusį „Volvo 850“ universalą.  Trečia ir penkta vietos buvo aukščiausios pozicijos kurias sugebėjo iškovoti šis automobilis. 1995 metais universalą pakeitė sedanas. 1995 metų sezone „Volvo“ pasiekė šešias pergales, o 1996 metais – penkias pergales, vieną pergalę 1997 metų sezone.
„Flash Engineering“, kuri dabar žinoma kaip „Polestar“, nuolatos akcentavo, jog nori naudoti „Volvo“ markės bolidus arba jų pagrindu kurti lenktynines mašinas. Nuo pat pirmųjų dienų „Flash Engineering“ naudojo „Tom Walkinshaw Racing“ produktus Švedijos žiedinių lenktynių čempionate. Iš pradžių tai buvo „Volvo 850“, vėliau „Volvo S40“, kol galiausiai 2003 metais persėdo į savo gamybos „Volvo S60 S2000“. 2009 metais „Polestar“ tampo oficialiais „Volvo“ partneriais.
„Volvo“ ir „Polestar“ partnerystė iš pradžių apsiribojo tik lengvųjų automobilių tobulinimu. Pavyzdžiui, pagelbėdavo surasti optimalų pakabos balansą, sukurdavo variklių valdymo programas. Kol „Volvo“ klientai džiaugėsi efektyviau veikiančiais motorais ar aštriau valdomais automobiliais, naujieji „Volvo“ draugai plušėjo prie sportiškų markės modelių: „C30 Polestar“ ir „S60 Polestar“. Pavyzdžiui, kompaktiškas „C30 Polestar“ turėjo 5 cilindrų darbinio tūrio variklį, gebantį išvysti net 405 AG, automobilis varomas visais 4 ratais.
2015 metais „Polestar“ tapo nauju „Volvo“ šeimos nariu ir nauja divizija, kuriai buvo patikėta rūpintis sportiškesniais „Volvo“ automobiliais. Tačiau su šia užduotimi „Polestar“ tvarkėsi tik du metus.
Oficialiai „Volvo“ dalyvauja tik dvejuose čempionatuose: „WTCC“ ir Švedijos „GT“ pirmenybėse. Tiek vienoje, tiek kitoje disciplinoje švedams sekasi puikiai. Praėjusiais metais „Volvo“ tapo „WTCC“ pirmenybių čempione, o „Swedish GT“ varžybose švedams pavyko iškovoti sidabro medalį.