Daubarių piliakalnis

Piliakalnis

Pirmasis (didesnysis) piliakalnis (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A770K1P, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR619) įrengtas Viešetės dešiniajame krante, slėnyje esančioje atskiroje kalvoje. Dabar čia yra du piliakalnių likučiai, kuriuos suformavo kilpuodama Vešetė, jį perskyrusi į dvi dalis. Didesnė piliakalnio dalis liko Viešetės dešiniajame krante. Šios dalies aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 51x26 m dydžio. Šlaitai statūs, 8 m aukščio. Iš šiaurės piliakalnį juosia pelkė, iš rytų – dirbamas laukas. Iš vakarinės ir pietinės pusių piliakalnis nuplautas, pietinis šlaitas eroduoja ir dabar. Šlaitai apaugę retokais lapuočiais, aikštelė dirvonuoja. Joje rastas 0,5-1,0 m storio kultūrinis sluoksnis, aptikta gynybinės užtvaros liekanų.
150 m į pietus nuo šio piliakalnio, Viešetės kairiajame krante, prie santakos su Stulpu yra likęs piliakalnio vakarinis šlaitas (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A771K1P, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR620). Jis nupjauto kūgio formos, stačiais 8 m aukščio šlaitais, su 8x3 m dydžio aikštele, iškasinėta duobėmis. Ši piliakalnio dalis dirvonuoja, joje auga keli lapuočiai.
2009 m. atlikti Daubarių I ir Daubarių II piliakalnių su gyvenviete konservavimo darbai. Darbus, kurių bendra vertė daugiau nei 526 tūkst. litų, finansavo Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos ir Mažeikių rajono savivaldybė. Darbų metu sutvirtintas Viešetės upelio ardomas I piliakalnio šlaitas, išretinti želdiniai, suformuota žolinė danga. Įrengti pėsčiųjų takai, laiptai į piliakalnius, tiltelis per upelį, informaciniai stendai ir rodyklės, atokvėpio ir apžvalgos aikštelės, automobilių stovėjimo aikštelė.

Tyrimai

1975 m. Vytautas Daugudis didesnėje piliakalnio dalyje ištyrė 274 m² dydžio plotą, rado iki 1 m storio kultūrinį sluoksnį su medinių įtvirtinimų pėdsakais, akmenų grindiniais, lygia keramika. Aikštelės pakraščiuose stovėjo 1,5-2 m pločio medinis gynybinis statinys, kurio vidus buvo grįstas nedideliais akmenimis, o iš horizontalių rąstų suręstas moliu apkrėstas sienas prilaikė 15-20 cm skersmens įkasti stulpai.
1976 m. V. Daugudis mažesnėje piliakalnio dalyje ištyrė 4 m² dydžio plotą, rado iki 20 cm storio kultūrinį sluoksnį. Archeologiniai tyrimai parodė, kad čia esantis kultūrinis sluoksnis sudarytas iš dviejų skirtingų laikotarpių sluoksnių - žemesnysis priklausė I m. e. tūkstantmečio pirmajai pusei, o viršutinis V-VIII ir IX-XIII amžių sluoksniui.

Gyvenvietė

R­ytų – pietryčių pašlaitėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1975-1976 m. Joje rastas 0,2-1,5 m storio I tūkstantmečio - XIII a. kultūrinis sluoksnis su iš akmenų krauta krosnimi, stulpavietėmis, židiniais, geležies lydymo krosnelės liekanomis, joje rasti geležiniai strėlių antgaliai, ylos, peiliai, lazdelinis smeigtukas, pjautuvo dalis, žalvarinė apyrankė, pasaginė segė, žiedai, įvairių žalvarinių dirbinių liekanų, akmeniniai verpstukai, galąstuvas, moliniai svoreliai, lygi, grublėta bei žiesta keramika. Juvelyrui priskiriamoje sodyboje aptikti 4 tošiniai maišeliai su žalvario laužu. Gyvenvietės rytiniame krašte ištirta 70 m ilgio, 4 m pločio viršuje, 2 m pločio dugne, iki 1,5 m gylio gynybinio griovio atkarpa. Griovys gyvenvietei apsaugoti buvo iškastas I tūkstantmečio viduryje.

Aplinkiniai piliakalniai

Dapšių piliakalnis 11 km
Jautakių piliakalnis 4,5 kmGriežės piliakalnis 19 km
Leckavos piliakalnis 10 kmVadagių piliakalnis 14 km
Girdenių piliakalnis 27 kmLokavos piliakalnis 34 kmSedos piliakalnis 17 km
Rimolių piliakalnis 16 kmBuožėnų piliakalnis 27 km
Džiuginėnų piliakalnis 33 kmGyvolių piliakalnis 8 km
Papilės piliakalnis 19 km