google/wiki40b huggingface dataset:
Palestinos autonomija

Jesyro Arafato prezidentavimas

1996 m. Jesyras Arafatas buvo išrinktas Palestinos autonomijos prezidentu ir juo išbuvo iki savo mirties 2004 m. lapkričio 11 d. 2003 m. kovo 19 prezidentas Jasyras Arafatas premjeru paskyrė Mahmudą Abasą, po jo atleidimo premjeru 2003 m. spalio 7 d. paskirtas Ahmedas Korei (Ahmed Qoreï).
Alvydas Šedžius

Biografija

1957–1960 m. mokėsi Galintėnų pradžios, 1961–1964 m. Nemunaičio aštuonmetėje, 1965–1966 m. Ryliškių, 1967–1968 m. Merkinės vidurinėje mokyklose. 1973 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, automobilių transporto inžinierius mechanikas.
1973–1977 m. Šiaulių politechnikumo dėstytojas, 1977–1982 m. LLKJS Šiaulių miesto komiteto pirmasis sekretorius, 1982–1988 m. gamyklos „Nuklonas“ direktoriaus pavaduotojas, 1988 m. LKP Šiaulių miesto komiteto sekretorius, 1990 m. pirmasis sekretorius. 1991 m. UAB „Vara“ direktorius, 1992 m. IAB „Kraštietis“ direktorius, 1993–1995 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovas Šiaulių regione, 1995–1997 m. Šiaulių apskrities valdytojas. 1997–1999 m. banko „Hermis“ Šiaulių filialo rinkodaros vadybininkas, 1999–2001 m. UAB „Manukas“ direktorius. 2001–2009 m. Šiaulių apskrities viršininkas.
1989–2001 m. LDDP Šiaulių miesto tarybos pirmininkas, 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus pirmininkas, nuo 2001 m. sausio mėn. LSDP tarybos narys. 1997–2000 m. ir 2000–2003 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys. Nuo 2009 m. Šiaulių rajono savivaldybės tarybos narys.
Kaukolė ir sukryžiuoti kaulai

Kaukolė ir sukryžiuoti kaulai – simbolis, susidedantis iš žmogaus kaukolės ir dviejų po kaukole sukryžiuotų kaulų. Šiomis dienomis jis naudojamas kaip pavojaus įspėjimas (dažniausiai dėl nuodingos medžiagos).
Šis simbolis, ar jo panašiai atrodantis atitikmuo, buvo pavaizduotas ant pirato Linksmojo Rodžerio (angl. Jolly Roger) vėliavos. Linksmojo Rodžerio vėliava buvo tik viena iš daugelio Europos ir Amerikos piratų naudotų vėliavų atvaizdų. Tačiau šiandien šis atvaizdas stereotipiškai laikomas piratų vėliava, nors istoriškai jis buvo panaudotas ir kitais tikslais.
Tradiciškai du sukryžiuoti kaulai už kaukolės simbolizuoja nuodus, o du sukryžiuoti kaulai po kaukole („Linksmasis Rodžeris“) simbolizuoja piratus ar piratavimą.
Simbolis taip pat figūruoja masonų tradicijoje. Paprastai reiškia meistro Hiramo kapą bei jo jau ėmusį pūti lavoną.
Spalio 17

Vardadieniai

Ignacas − Kintautas − Gytė − Marijonas − Margarita − Ignotas
Bagrationovsko rajonas

Geografija

Ribojasi su Kaliningrado miestu šiaurėje, Pravdinsko rajonu rytuose, Lenkijos Respublika pietuose ir Sembos įlanka (rus. Калининградский залив, vok. Frisches Haff, liet. Aistmarės). Rajono plotas 1015 km², iš jų 100 000 ha žemės ūkio paskirties žemė, 16 100 ha miškas. Rajone 2003 m. buvo 33 000 gyventojų, 2010 m. Rusijos gyventojų surašymo duomenimis – 32 330, po municipalinės reformos – 44 219 gyventojų.

Istorija

1946 m. balandžio 7 d. įkurtas Kroicburgo rajonas (rus. Кройцбургский район), kuris apėmė šiaurines buvusių Rytų Prūsijos provincijos Ylavos ir Šventapilės apskričiu dalis, bet 1946 m. rugsėjo 7 d. TSRS Aukščiausiosios Tarybos prezidiumo įsaku „Dėl Kaliningrado srities administracinio teritorinio sutvarkymo“ pakeitus rajono centrą ir jo pavadinimą, pavadintas Bagrationovsko rajonu. Vykdant municipalinę reformą, nuo 2008 m. oficialus pavadinimas – Bagrationovsko municipalinis rajonas.
Diaugūnų piliakalnis

Aplinkiniai piliakalniai

Stūglių piliakalnis 19 kmStajėtiškio piliakalnis 7 kmAdutiškio piliakalnis 8 kmMikštų piliakalnis 13 kmSimonikų piliakalnis 21 kmAkvieriškės piliakalnis 21 kmSvierių piliakalnis 28 kmBielavščinos piliakalnis 25 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Laisvosios imtynės

Laisvosios imtynės – imtynių rūšis, kurioje leidžiami metimai, pervertimai, kojos pakišimas, pakirtimas, leidžiama priešininką griebti už kojų. Draudžiami skausmingi veiksmai, smaugimai. Visiška pergalė pasiekiama priešininką prispaudus ant menčių.
Imtynininkai skirstomi į svorio kategorijas.
Šiuolaikinės laisvosios imtynės susiformavo XIX a. pirmoje pusėje D. Britanijoje ir JAV.
Vyrų laisvosios imtynės į Olimpines žaidynes įtrauktos 1904 m., moterų – 2004 m. Pasaulio čempionatai organizuojami nuo 1951 m., Europos čempionatai – nuo 1928 m.
1912 m. įkurta Tarptautinė imtynių federacija FILA, kurios nariais 1997 m. buvo virš 120 šalių.
Kamilė Baginskaitė

Biografija

Tėvas architektas Tadas Baginskas, motina dailininkė Gintautėlė Laimutė Baginskienė. 1994 m. baigė Vilniaus dailės akademiją. Nuo 1997 m. gyvena JAV.
Blaivioji Lietuva (laikraštis)

Blaivioji Lietuva – Vyskupo Motiejaus Valančiaus blaivybės sąjūdžio mėnesinis laikraštis, leidžiamas nuo 1989 m. gegužės Vilniuje.

Leidinys

Pavadintas 1937–1938 m. ėjusio žurnalo vardu. Rašo apie blaivystę ir sveiko gyvenimo būdą. Tiražas 1989 m. – 20 500 egz., 1997 m. – 10 000 egz. Nuo 1992 m. gruodžio mėn. leidžia nemokamą leidinį moksleiviams „Valančiukas“.
Redaktorius Juozas Jurevičius.
Rytų provincija (Zambija)

Geografija

Didžiąją dalį teritorijos sudaro plokščiakalnis, o pačiuose rytuose iškilusios aukštumos, kuriose yra ir aukščiausia Zambijos vieta. Pagrindinė provincijos upė yra Luangva. Rytų provincijoje yra Luambės, Lukusuzio nacionaliniai parkai.
Svarbiausi miestai: Čipata, Petaukė, Katetė, Lundazis.
Valdemaras Jakštas

Biografija

1988 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius – mechanikas, 1997 m. – Vilniaus Gedimino technikos universitetą, aplinkos inžinierius.
2000–2002 m. Panevėžio miesto savivaldybės meras. Iki 2018 m. Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerijos Panevėžio regiono aplinkos apsaugos departamento direktorius, 2019 m. – Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos Panevėžio valdybos viršininkas. Nuo 2019 m. Panevėžio miesto savivaldybės mero pavaduotojas.
2000–2015 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.
Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, Panevėžio skyriaus pirmininko pavaduotojas.
Lietuvos inžinierių sąjungos narys, Rotary klubo narys, visuomeninės organizacijos „Žalioji gija“ narys. Žmona Silvija, sūnus Vytis.
Latvijos nacionalinis dailės muziejus

Latvijos nacionalinis dailės muziejus latv. Latvijas Nacionālais mākslas muzejs, LNMM – dailės muziejus Rygoje, įsikūręs specialiai jam pastatytuose neobarokiniuose rūmuose K. Valdemāra ielā 10a ir Torņa ielā 1.

Istorija

1905 m. įkurtas Rygos dailės muziejus. 1941–1945 m. Rygos muziejus, 1945–1989 m. Latvijos muziejus, 1989–2005 m. Latvijos dailės muziejus, nuo 2005 m. Latvijos nacionalinis dailės muziejus.
Rūmų architektas ir pirmasis muziejaus direktorius V. Neumanas. Muziejaus pagrindą sudaro Rygos dailės kabineto prie Miesto bibliotekos ir Rygos miesto tapybos galerijos, įkurtos 1868 m. kolekcijos.
Fantasy Fair and Magic Mountain muzikos festivalis

Fantasy Fair and Magic Mountain muzikos festivalis – 1967 m. birželio 10–11 dienomis įvykęs Amerikos roko muzikos festivalis kalnų teatre, pietinėje Tamalpais kalno papėdėje, Marino apygardoje, esančioje netoli San Francisko, Kalifornijoje.
Šį dvi dienas trukusį magiškų kalnų roko muzkos festivalį aplankė 30–40 tūkst. žmonių. Tai buvo vienas pirmųjų festivalių, iš serijos Meilės vasara, kurie įvyko 1967 m. San Francisko apskrityje vienas paskui kitą ir įtvirtino hipių judėjimą bei jo glaudų ryšį su naująja roko kultūra.

Apžvalga

Šis festivalis įvyko tik savaitę anksčiau negu garsusis tarptautinis Monterėjaus roko muzikos festivalis, sutraukęs apie 200 tūkst. muzikos gerbėjų ir hipių. Turėjęs prasidėti birželio 3 d., magiškų kalnų festivalis vėlavo dėl prasto oro. Jo organizatoriai dalyviams pristatyti samdė mokyklinius autobusus, kad juos atvežtų iš Mil Valio per kalnuotas vietoves į festivalio vietą, kadangi pagrindinis greitkelis buvo uždarytas dėl transporto kamščių. Transportą organizavo kompanija, pavadinimu „Trans Love Bus Lines“.
Tie, kas pavėlavo į autobusą, turėjo galimybę vykti sėdėdami ant užpakalinių „Pragaro angelų“ (angl. The Hells Angels Motorcycle Club) Harley Davidson motociklų sėdynių, kadangi šių nemažai keliavo paklausyti muzikos.
Šis festivalis buvo pirmasis, pastūmėjęs minėto motociklų klubo narius vėliau įsidarbinti apsaugos darbuotojais. Netgi Jefferson Airplane roko grupės nariai prašė klubo atstovų, kad juos nugabentų iki festivalio vietos.
Festivalio metu motociklų klubo nariai sėdėjo tarp hipių ir klausėsi roko.
Festivalis vyko kalnų teatre, turinčiame 4 tūkst. sėdimų vietų. Pasitinkant festivalio dalyvius, virš teatro buvo iškabintas didžiulis balionas.
Festivalio rengėjas San Francisko radijo stotis KFRC-FM. Festivaliu rūpinosi šios radijo stoties programų direktorius Tomas Roundsas. Festivalio įėjimo mokestis buvo du JAV doleriai. Surinktos lėšos buvo paaukotos Vaikų priežiūros centrui, įsikūrusiame San Franciske.
Festivalio metu tarp daugiau kaip trisdešimties atlikėjų pasirodė Canned Heat, Dionne Warwick, Every Mother's Son, The Merry-Go-Round, The Mojo Men, P. F. Sloan, The Seeds, Country Joe and the Fish, Captain Beefheart, su Hugh Masekela, Tim Buckley, The Sparrows, The Grass Roots, The Loading Zone, The 5th Dimension ir žinoma, tokios žvaigždės, kaip Jefferson Airplane, The Doors, The Byrds.
Atlikėjai koncertavo dviejose scenose – didelėje pagrindinėje ir šiek tiek mažesnėje. Festivalio konstrukcijos buvo sudarytos iš geodezinių vamzdžių, balto plastiko, kas prisidėjo prie spalvų ir garso žaismo.
Faktiškai šio festivalio metu pirmąjį didelį koncertą surengė roko grupė The Doors, kaip tik kylant jų naujos dainos „Light My Fire“ populiarumui. Būtent, po šio festivalio minėta daina pakilo į topų viršūnes. Savo pasirodymą The Doors užbaigė kulminacine daina „The End“.
Fantasy Fair and Magic Mountain muzikos festivalis vėliau palankiai įvertintas spaudos priemonėse. Įvardintas kaip įžanga į 1967 m. hipių vasarą.
Miofibrilė

Miofibrilės – cilindro formos, gebančios susitraukti organelės, randamos raumeninio audinio ląstelėse. Jų skersmuo būna apie 1 – 2 μm.
Steponas Pacas

Biografija

Studijavo Bolonijoje, Paduvoje. 1624–1625 m. lydėjo karalaitį Vladislovą Vazą šio kelionėje po Europą.
Fundavo Šv. Juozapo ir Šv. Teresės bažnyčias Vilniuje, 1620 m. pastatė pirmąją Vilkaviškio bažnyčią.
1633 m. įsigijo Jiezno dvarą, paversdamas jį viena svarbiausių Pacų giminės rezidencijų.
Tūbausių II senosios kapinės

Kapinės

Įrengtos lygioje vietoje, dirvonuojančiame lauke. Teritorija išlyginta melioracijos metu, iš aplinkos vizualiai neišsiskiria.  
Teritorijos plotas – 0,12 ha.
2,2 km į pietvakarius-pietus yra Tūbausių I senosios kapinės.

Istorija

Veikė XVII–XVIII a. kaimo šiauriniame pakraštyje buvusioje akmeningoje dirbamoje žemėje, kuri tarpukariu pateko į Boneventūro Ruibio sklypą. 
Kapinės buvo nedidelės, stačiakampio plano, apie 20 m ilgio ir 7 m pločio, pailgos rytų–vakarų kryptimi, apjuostos palaidų akmenų pylimu, palei kurį augo medžiai. 
Jas uždarius, iki XX a. pr. čia retsykiais be kunigo buvo laidojamos užkrečiamų ligų epidemijų aukos. Mirusiųjų atminimą nuo XIX a. saugojo trys monumentalūs kryžiai, prie kurių kaimo gyventojai per Gegužines pamaldas ateidavo pagerbti mirusiųjų.
1955–1956 m. kryžiai ir medžiai iškirsti kurui, o pylimo akmenys suskaldyti statyboms. XX a. 8 dešimtmetyje melioratoriai pavertė kapines ariamu lauku.
1936 m. žvalgė Kretingos muziejus, 1959 m. – Juozas Mickevičius (Kretingos kraštotyros muziejus), 1995 m. – Loreta Kazlavickienė ir Jadvyga Verksnienė (Kultūros paveldo centras). 
1972–1977 m. registruotos vietinės reikšmės archeologijos paminklų sąraše (eilės Nr. AV-526), 1998 m. – nekilnojamųjų kultūros vertybių registro laidojimo vietų sąraše (registro kodas L840), 2005 m. pripažintos valstybės saugomu kultūros paveldo objektu.
Achenas

Architektūra

Mieste yra VIII–IX amžiaus katedra (Pasaulio paveldo paminklas) su vėlyvojo bizantiškojo stiliaus aštuonkampe koplyčia (statyta nuo 793 m. iki ~800 m., statytojas Odas Mecietis (vok. Odo von Metz)) ir gotikiniu choru; gotikinė rotušė (pastatyta ~1376 m., 1902 m. perstatyta) su restauruotomis imperatorių salėmis; XV–XVI amžiaus Šv. Pauliaus ir Šv. Mikalojaus bažnyčios (per II pasaulinį karą apgriautos, vėliau restauruotos) bei miesto įtvirtinimų fragmentai.

Istorija

Akvisgranas – nuo I amžiaus pr. m. e. keltų ir romėnų gyvenamas gydomųjų versmių kurortas. 470 m. nukariautas frankų. Nuo 788 m. ar 789 m. Karolio Didžiojo rezidencija; Karolingų kultūros centras. Nuo 936 m. iki 1531 m. Achene karūnuota dauguma Vokietijos karalių. 1165 m. ir 1215 m. gavo miesto teises. Nuo 1250 m. – laisvasis imperijos miestas. Perkėlus imperatorių karūnaciją į Frankfurtą, po religinių karų ir 1656 m. gaisro Achenas nyko. Naujaisiais laikais daugelio taikos konferencijų (1668 m. po Devoliucinio karo, 1748 m. po Austrijos įpėdinystės karo), kitų tarptautinių susitikimų vieta. 1792 m. miestas užimtas prancūzų, 1815 m. perduotas Prūsijai. Per II pasaulinį karą labai sugriautas; iki 1966 m. atstatytas.
Nyderlandų futbolo varžybos 2001–2002 m.

Eredivisie pirmenybės

Čempionų titulą gynė Eindhoveno „PSV“. Čempionais tapo Amsterdamo „Ajax“ (28-as titulas).
Sun city colibri

Sun city colbri – tai mišrios (mix) sudėties ultimeito komanda iš Šiaulių. Komanda susikūrė 2014 metais. Komandos branduolys studentai iš Šiaulių universiteto ir Šiaulių mokyklų.
Gelsvažiedis tulpmedis

Paplitimas ir augimvitės

Savaime paplitę Šiaurės Amerikos žemyno pietryčiuose. Auga JAV rytuose - tarp Atlanto vandenyno ir Misisipės žemupio, bei arealo pietuose nuo Meksikos įlankos, šiaurinės Floridos dalies iki Kanados Ontarijo provincijos pietinių pakraščių. 
Mėgsta saulėtas vietas, purų derlingą dirvožemį.

Auginimas Lietuvoje

Introdukuotas Lietuvoje ir gana gerai prisitaikęs prie Lietuvos klimato sąlygų. Jos lietuvoje auga jau apie 15 metų.

Morfologija

Vidutinio aukščio ir aukšti medžiai, užaugantys 24–37 (50–60) m bei iki 1 (2–3) m skersmens kamienu. Apalačų kalnų vietovių sengirėse, užauga daugiau kaip 50 m aukščio. Aukščiausias išmatuotas gelsvažiedis tulpmedis siekė 62 m aukščio bei 2,3 m kamieno skersmens, 1984 metų gegužės mėnesį šį medį nuvertė audra. Jis augo JAV Mičigano valstijos Cass apygardoje. 
Augančio parkuose ir kitose atvirose vietose, medžio laja vidutinio tankumo, rutuliška, o daugiau brandžių medžių pailgai kiaušiniška, ovališka. Žievė pilka arba rusvai pilka, išilgai smulkiai suaižėjusi, senų medžių giliai vagota. Lapai 7–20 cm ilgio, 8–20 cm pločio, su išliežiu ir 2–3 poromis skiaučių, lygiakraščiai, stori, odiški, pliki. Pamatas plačiai pleištiškas ar nežymiai širdiškas. Lapų viršus ryškiai žalias, žvilgantis, apačia šviesiai žalia, rudenį aukso geltonumo. Lapkotis 5–12 cm ilgio. Žiedai pavieniai ūglių viršūnėje, taurės formos (panašus į tulpės žiedą), apie 6 cm ilgio ir tokio pat skersmens. Apyžiedis iš 9 balsvai žalių lapelių, kurių trys išoriniai plačiai atsilenkę, o visi kiti suglausti, su plačia ryškia oranžine dėme iš vidaus, nekvapnūs. Sutelktinis vaisius ritiniškas, 4–7 cm ilgio, 2–3 cm skersmens, kūgiškai nusmailėjusia viršūne, sudarytas iš daugelio spirališkai išsidėsčiusių dvisėklių sparnavaisių. Žydi birželio pabaigoje–liepą. Vienas žiedas žydi 3-5 dienas, tad pirmiesiems peržydėjus, pražysta kiti žiedai. Tokiu būdu žydėjimas tęsiasi beveik mėnesį. Sparnavaisiai prinoksta spalį.

Amžius

Gyvena 400-500 metų. Savaiminio paplitimo areale labai atsparus parazitiniams kenkėjams ir ligoms, pakenčia ir drėgną dirvožemį.

Panaudojimas

Mediena balsva, žalsva ar rusva, su branduoliu, minkšta, gana lengva, nepatvari, lygiu paviršiumi, lengvai apdirbama. Naudojama stalių darbams, muzikos instrumentams, fanerai, popieriui gaminti. Iš storų kamienų, vietinės indėnų gentys bei pirmieji europiečių kolonistai gamindavosi kanojas.

Kita

Gelsvažiedžio tulpmedžio žiedai bitėms suteikia daug nektaro, o jo sėklomis maitinasi voverės, paukščiai, laukiniai triušiai ir elniai. Taip pat elniai ir triušiai maitinasi jų jaunomis šakelėmis bei jaunais medeliais. Dekoratyvus didelių parkų medis, žydėjimo metu skleidžia malonų kvapą.

Taip pat skaityti

Pasaulio išskirtiniai medžiai
Lietuvos svetimžemė dendroflora
Sidra

Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Nuo 1538 m. iki 1558 m. kaimo žemės priklausė Goštautams (Goštautai), Holovčinskiams (Hołowczyńskich) ir Andriui Valavičiui (Andrzeja Wołłowicza). 1558 m. šias žemes nusipirko Bogdano Valavičiaus sūnus Ostapas Valavičius. 1563 m. naujam savininkui karalius Žygimantas Augustas suteikė privilegiją šioje žemėje statyti malūną ir dvarą. Dvarą pasistatė šalia esančiame Pavlovičės kaime. 1566 m. gyvenvietė gavo Magdeburgo teises. Po kelerių metų pietrytinėje gyvenvietės dalyje pradėti statyti gynybiniai įtvirtinimai. Lietuvos didysis kancleris ir Trakų vaivadijos kaštelionas Ostapas Valavičius mirė 1587 m. vykdamas į Krokuvoje vyksiančią Zigmanto Vazos karūnaciją. Ostapo Valavičiaus dukra ištekėjo už Bonos Sforzos bankininko Severino Bonero ir šios žemės atiteko jam, bet jis mirė 1591 metais. 1592 m. gyvenvietę pradėjo valdyti Gžegožo Bogdanovičiaus Valavičiaus (Grzegorz Bogdanowicz Wołłowicz) sūnūs taurininkas Petras ir Rogačevo seniūnas Romanas. 1602 m. Jeronimo Valavičiaus (Hieronim Wołłowicz) lėšomis buvo pradėta statyti nauja bažnyčia. 1622 m. gyvenvietė atiteko Kristupui Potockiui (Krzysztof Potocki), po kurio žemės atiteko Andriui Potockiui (Andrzej Potocki), kuris atstatė gynybinius gyvenvietės įtvirtinimus. Jo dukra ištekėjo už Lietuvos pakanclerio Stanislavo Antano Ščiukos, kuris gyvenvietėje 1705 m. pastatė medinę bažnyčią, kuri stovėjo iki 1782 m. kai buvo pastatyta nauja mūrinė bažnyčia. Bažnyčios architektas buvo Juozapas Piola. XVIII a. viduryje buvo pradėta statyti ir medinė žydų sinagoga, kuri užbaigta 1783 metais ir kurios užbaigimui pinigų davė Ignacas Potockis. 1804 m. Ignacas Potockis gyvenvietę pardavė Rembelinskiams. XIX a. kaime buvo įkurtos Sidros žydų kapinės. XIX a. gyvenvietė prarado miesto teises. 1878 m. kaime gyveno 920 gyventojų. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį per kaimą turėjo eiti Lietuvos ir Sovietų Rusijos siena. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.
Skurda

Skurda arba Skurdas (lot. Scurdo) – XIII a. antros pusės sūduvių kunigaikštis. Pasižymėjo kovose prieš Kryžiuočius. Vadovavo jungtinėms jotvingių kariaunoms (kaip ir Skomantas, Gedetas). Priešinosi jau kitiems Sūduvos kunigaikščiams pasidavus. Nenorėdamas pasiduoti, 1283 m. su savo žmonėmis Skurda kirto į Nemuną ir pasitraukė į Lietuvą.
Augustavo miesto rotušė

Istorija

Pirmoji medinė miesto rotušė buvo pastatyta turgaus aikštėje apie 1570 metus. Manoma, kad tai buvo dviejų aukštų pastatas su pagrindine sale ir kalėjimu. Pastatas sudegė 1656 metais švedų tvano metu. Vietoj sugriautosios rotušės buvo pastatyta panaši į anksčiau buvusią rotušę, kuri stovėjo iki 1819 metų, kai buvo nuspręsta ją nugriauti dėl blogos techninės būklės. Vykstant sparčiai Augustavo vaivadijos plėtrai ir statant Augustavo kanalą buvo nuspręsta pastatyti naują rotušę, bet dėl 1831 m. sukilimo statybos buvo atidėtos. 1836 m. buvo pastatyta naujoji rotušė, kuri buvo dviejų aukštų, turėjo laikrodžio bokštą. Statybos kainavo 54 000 zlotų. Rotušėje buvo miesto administracija, teismas ir areštinė. Pirmame aukšte gyvendavo policininkai, kurie tuo pačiu ir saugodavo pastatą. Rotušė buvo remontuojama 1845 m., 1868 m., 1871 m. ir 1912 metais. Per II pasaulinį karą, 1944 metais rotušė buvo susprogdinta. 1948 m. nugriauti ir rotušės griūvėsiai. Šiuo metu buvusioje rotušės vietoje stovi prekybos centras ir autobusų stotis.
Mažieji Karpatai

Mažieji Karpatai (svk. Malé Karpaty) – kalnų masyvas vakarų Slovakijoje, Vakarų Karpatų kalnų grandinės dalis. Nusidriekę iš pietvakarių į šiaurės rytus ~100 km, nuo Bratislavos iki Nove Mesto prie Vaho, Dunojaus, Vaho ir Moravos tarpupyje. Šiaurėje pereina į Baltuosius Karpatus. Kalnai žemi, labai sudūlėję, aukštis tesiekia 768 m (Zarubų k.). Sudaryti iš smiltainio, dolomito, klinties. Gausu atodangų, urvų, krioklių.
Šlaituose auga mišrieji miškai, sudaryti daugiausia iš bukų, uosių, klevų ir liepų. Kalnuose įsteigtas Mažųjų Karpatų kraštovaizdžio draustinis. Išvystytas turizmas, yra daug pilių griuvėsių, lankymui pritaikytas Drinų urvas.
Smailiakepurė glotniagalvė

Išvaizda

Kepurėlė 0,5–1,5 cm skersmens, plona kūgiška arba varpeliška, su smailu gūbreliu per vidurį. Luobelė drėgnu oru lipni, kraštuose šiek tiek susiraukšlėjusi. kotas 3–8 cm ilgio, plonas cilindriškas, į viršų nežymiai smailėjantis. Lakšteliai gana platūs, nelabai tankūs. Trama neturi jokio išskirtinio skonio ar kvapo.
Spalvos kaita: kepurėlės spalva įvairuoja nuo ochros geltonumo iki gelsvai rudos, kartais pilkai žalio atspalvio. Kotas kreminis arba šviesiai gelsvas, ties pagrindu melsvo atspalvio. Lakšteliai iš pradžių ochros geltonumo, vėliau purpuriškai juosvi.

Augavietė

Šis grybas dažnai auga nedidelėmis grupėmis pievose, dažniausiai avių ganyklose, taip pat šalikelėse.
Sezonas: rugpjūtis–spalis
Iranėnai

Iranėnai – bendros kilmės tautos, kalbančios indoeuropiečių kalbų šeimos indoiranėnų kalbų grupės iranėnų pogrupio kalbomis. Šiuo metu iranėnų tautos gyvena Irano, Afganistano, Tadžikistano, Kurdistano, Pietų Osetijos teritorijose, iranėnų bendruomenių yra Uzbekistane, Pakistane, Turkijoje, Kryme, Irake, Sirijoje, Omane, Kinijoje, Azerbaidžane, Gruzijoje ir Rusijoje.
Termino iranėnai nereikėtų painioti su terminu iraniečiai, kuriuo vadinami tik Irano gyventojai.
Dauguma iranėnų yra musulmonai, nors yra išlikę ir zoroastrizmo atstovų.
Petras Baguška

Biografija

1947–1958 m. mokėsi Pasvalio vidurinėje mokykloje. 1958–1961 m. Pasvalio rajono kooperatyvų sąjungos paruošų kontoros darbininkas. 1961–1964 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1964–1966 m. Pasvalio miesto namų valdybos valdytojas. 1966–1972 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete ir įgijo teisininko specialybę.
1966–1971 m. Pasvalio miesto tarybos Vykdomojo komiteto pirmininkas, 1971–1973 m. LKP Pasvalio rajono komiteto skyriaus vedėjas. 1974–1976 m. mokėsi Leningrado aukštojoje partinėje mokykloje. 1976–1982 m. Šilalės rajono Vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas.  1981–1985 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos Žemės ūkio ekonomikos ir organizacijos fakultete įgijo ekonomisto organizatoriaus specialybę. 1982–1987 m. Kupiškio rajono Vykdomojo komiteto pirmininkas. 1987–1990 m. Kėdainių rajono Vykdomojo komiteto pirmininkas.
1990–1995 m. Kėdainių rajono tarybos narys, 1990–1994 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos pirmininkas. 1994–2002 m. Lietuvos žemės ūkio banko Kėdainių skyriaus valdytojas. 2003–2004 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos sekretorius. 2004–2008 m. LR Seimo narys, Antikorupcijos komisijos pirmininkas.  Nuo 2006 m. liepos 18 d. iki 2008 m. gruodžio 9 d. – Algirdo Brazausko ir Gedimino Kirkilo vyriausybėse – LR teisingumo ministras.
Nuo 1965 m. SSKP narys. 2003–2005 m. Darbo partijos narys, 2006–2008 m. Pilietinės demokratijos partijos narys.
Rogožinė

Istorija

Spėjama, kad miestas įsikūręs romėnų gyvenvietės Asparagium vietoje.
Giedrius Šiukščius

Biografija

1979 m. baigė Kauno S.Žuko taikomosios dailės technikumą. 1985 m. – Vilniaus dailės institutą. Nuo 1985 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) Dailės fakulteto dėstytojas, 2000 m. Šiaulių universiteto Menų fakulteto Dizaino katedros steigėjas ir vedėjas, profesorius. 
Lietuvos dailininkų sąjungos, Šiaulių dizainerių asociacijos, Lietuvos mokslininkų sąjungos narys.

Kūryba

Kūrybinių darbų kryptys – grafinis dizainas, interjero dizainas, fotografija. Sukūrė 24 interjero dizaino srities kompleksinius interjero ir įrangos projektus. Daugelio grupinių parodų dalyvis (pasaulinė plakato paroda „Man. Nature. Society“, 1992 m.), rengia personalines parodas „Gyvosios gamtos grafika“ (1995 m.), „Socialiniai žaidimai“ (2000 m.), „Neesminės direktyvos: marionečių teatras“ (2005 m.), „Šalutinis poveikis“ (2008 m.) ir kt.
1992 m. dizaino mokymo vidurinėje mokykloje koncepcijos, dizaino pagrindų mokymo bendrojo lavinimo mokykloje programos autorius.