Lietuvos–Vokietijos santykiai

Oficialūs tarptautiniai Lietuvos–Vokietijos santykiai užmegzti neilgai trukus po Lietuvos nepriklausomybės paskelbimo, Vokietijai tapus pirmąja valstybe, Lietuvą pripažinus dar 1918 m. kovo 23 d. Tuo tarpu pirmieji kontaktai tarp lietuvių ir vokiečių genčių siekia bent XI a., kai į dabartinės Lietuvos teritoriją ėmė vykti vokiečių misionieriai.
Visą dabartinės Lietuvos valstybės ar pirmtakės LDK egzistavimo laikotarpį, išskyrus metus po 1945 m., Lietuva ribojosi su Vokietija ar jos pirmtakėmis: Kryžiuočių ordinu, Prūsija, Veimaro Respublika, Trečiuoju Reichu.
Nuo pat prūsų žemių nukariavimo XIII a. iki 1919 m. Klaipėdos kraštas priklausė Prūsijai, vienai iš Vokietijos žemių.
Dar kartą Vokietija Lietuvą pripažino 1991 m. rugpjūčio 27 d. Tų pačių metų rugpjūčio 28 d. atnaujinti diplomatiniai santykiai.
Lietuva savo šalies ambasadą turi Berlyne (dabartinis ambasadorius – Darius Semaška), o Vilniuje yra įsikūrusi Vokietijos ambasada, dabartinė ambasadorė – Angelika Viets. Klaipėdoje įkurtas Vokietijos konsulatas.
Abi šalys yra ES, NATO, OECD ir kitų organizacijų narės.

Pirmieji kontaktai XI a. ir kovos

Spėjama, kad prekybiniai mainai tarp lietuvių ir kitų dabartinėse Lietuvos žemėse gyvenusių baltų genčių ir vokiečių protėvių germanų genčių siekia pirmuosius amžius po Kristaus. 1009 m. Lietuvos teritorijoje buvo nužudytas vokiečių misionierius Brunonas, dėl ko pirmąkart buvo paminėtas Lietuvos vardas. XII a. kryžiaus žygius į Baltijos regioną rengė vokiečių kariniai vienuolių riterių ordinai. Vien 1345–70 m. laikotarpiu surengta ape 100 niokojamų žygių Lietuvos teritorijoje. Kovos tęsėsi iki pat taikos sutarties su vokiečių (kryžiuočių) ordinu pasirašymu XV a.

Kontaktai XV-XVIII a.

Nuo XV a. vid. Vokietijos valdančiąsias dinastijas ir Jogailaičius siejo vedybiniai ryšiai. 
XVII a. pab. Abiejų Tautų Respublika asmenine unija buvo susijungusi su Saksonija.
XVIII a. pab. Prūsijos karalystė buvo viena ATR padalijimų iniciatorių.

Kontaktai 1915-1933 m.

Prasidėjus I Pasauliniam karui Vokietijos imperija užėmė Lietuvos žemes, tuomet priklausiusias Rusijos imperijai. 1917 m. siekiant paskelbti nepriklausomybę, Lietuvos Taryboje buvo iniciatyva skelbti Lietuvą ūkiškai ir kariškai glaudžiai susietą su Vokietija. Idėjai žlugus, jau po nepriklausomybės paskelbimo, liepos mėnesį, Lietuvos Taryba, siekdama išvengti Lietuvos aneksijos, paskelbė Lietuvą monarchija ir pakvietė karaliumi Mindaugu II tapti Viurtembergo hercogą Vilhelmą Karlą fon Urachą. Šis sprendimas atšauktas Vokietijai pralaimint karą tų pačių metų lapkričio mėnesį.
1918-1933 m. Vokietija buvo pagrindinė Lietuvos prekybos partnerė. 1923 m. Lietuvos eksportas į Vokietiją sudarė 43,3 % (tuo tarpu 1925 m. – net 50,74 %) viso eksporto, importas iš Vokietijos – 80,9 % viso Lietuvos importo. Pagal 1923 m. pasirašytą prekybos sutartį kitos susitariančios šalies piliečiams pradėtas taikyti didžiausio palankumo principas laivininkystės, pramonės ir prekybos srityse.

Lietuvos santykiai su Nacių Vokietija valstybingumo laikotarpiu

Lietuvos ir Vokietijos santykiai smarkiai pašlijo Vokietijos vadovu tapus Hitleriui. Po Noimano-Zaso bylos, per kurią nuteisti pronacistiniai veikėjai Klaipėdos krašte Vokietijos iniciatyva beveik visiškai buvo įšaldyta prekyba.

Lietuvos santykiai su Nacių Vokietija po sovietinės okupacijos ir Nacių okupacijos metais

Kadangi Lietuvos priskyrimas TSRS įtakos sferai buvo sudėtinė Molotovo-Ribentropo pakto dalis, Vokietija pripažino Lietuvos inkorporaciją į TSRS teisėta, 1940 m. rugpjūčio 14 d. reikalavimu uždarė Lietuvos pasiuntinybę Kaune. Vis dėlto tuomečiam pasiuntiniui K. Škirpai buvo palikta diplomatinio korpuso nario kortelė ir diplomatinis pasas. Dar pirmosios sovietinės okupacijos metais dalis lietuvių, dažnai trumpam laikui, pasitraukė į Nacių Vokietiją.
1941 m. birželį Lietuvą okupavo Nacių Vokietija. Pradžioje Lietuvą valdė karinė, nuo liepos mėnesio - civilinė administracija. Okupacijos laikotarpiu valdžia ėmėsi germanizacijos politikos, prieš žydus ir romus vykdė genocidą.

Santykiai atkūrus nepriklausomybę

Atkūrus nepriklausomybę būta ne vieno aukščiausio lygio vizitų tarp šalių. Vokietijoje yra lankęsi prezidentai Valdas Adamkus ir Dalia Grybauskaitė, Lietuvoje - kanclerė Angela Merkel, keturi skirtingi Vokietijos prezidentai.
Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Vokietijos Federacine Respublika grupė (pirmininkas - Kęstutis Masiulis).

Švietimo, mokslo ir technologiniai mainai

Vyksta aktyvūs mokslo ir technologiniai mainai tarp abiejų šalių aukštojo mokslo institucijų bei tyrimo institutų.
Lietuvoje tarpukariu veikė keletas vokiečių mokyklų. Vokietijoje veikia lietuviška Vasario 16-osios gimnazija. Tuo tarpu Lietuvoje vokiečių kalba yra trečia populiariausia užsienio kalba po anglų ir rusų. Yra bendro lavinimo mokyklų, kuriose sustiprintai mokoma vokiečių kalbos. Klaipėdos Hermano Zudermano gimnazija ugdymo programas vykdo ne tik lietuvių, bet ir vokiečių kalbomis.

Ekonominis bendradarbiavimas

Vokietija yra viena pagrindinių Lietuvos eksporto ir importo partnerių.

Vokietijos ordinų kavalieriai lietuviai ir Lietuvos ordinų kavalieriai vokiečiai

Vokietijos piliečiai yra apdovanoti 146 ordinais. Tai vienas didesnių skaičių tarp valstybių.