Jorubai

Kultūra

Jorubų kultūra sudaro didelę dalį Benino civilizacijos kultūros. Dėl istorinių priežasčių, ją veikė dvi svarbios kultūros. Ankstyviausiame laikotarpyje iki XV a. buvo stipri Sahelio civilizacijos įtaka, dėl kurios susiformavo tradicinė apranga, virtuvė, menas. Vėliau buvo stipri europietiškoji įtaka, per kurią veržėsi krikščionybė, atėjo daug technologinių pasiekimų.
Tačiau jorubai išsaugojo ir daug savitų kultūrinių bruožų, būdingų tik jiems.
Diasporoje jorubai dažniausiai nepamiršdavo savo tradicinės kultūros ir ją atgaivindavo. Dėl to jų kultūra, religija, muzika labai stipriai paveikė Lotynų Amerikos ir Naujojo pasaulio juodaodžių kultūrą – vietines religijas, šokius ir muzikos rūšis.

Buitis

Svarbiausias jorubų apdaras yra buba – palaidas ilgarankovis apsiaustas, kildinamas iš Sahelio regiono. Aprangą be bubos sudaro keletas dalių. Vyrai dėvi kelnes sokoto, o moterys – sijoną iro. Ypatingų švenčių atvejais vyrai ant viršaus gali užsidėti ilgą apsiaustą agbadą.
Gana įvairūs galvos apdangalai. Moterys dėvi gele, kuri panaši į tiurbaną, bet gali būti surišama daugybe būdų. Vyrai dažniausiai nešioja kepurėlę fila, kuri irgi atėjusi iš šiaurės.
Jorubai, panašiai kaip daug kitų Vakarų Afrikos tautų, išvystė sudėtingą ir savitą audimo techniką, todėl jorubų tekstilė yra svarbi meno rūšis. Labai įdomi yra juostuota tekstilė aso oke, audžiama tik vyrų. Paplitę yra ir indigu ornamentuoti audiniai, kurių kiekvienas ornamentas adire yra labai simboliškas.
Maistas mažai kuo skiriasi nuo kitų Gvinėjos įlankos tautų. Čia paplitusi Gvinėjos įlankos virtuvė, kur svarbiausias produktas yra jamsas, taip pat manijokas, kukurūzas ir nesaldūs bananai. Valgoma daug žuvies, mėsos mažiau.

Dailė

Ifė buvo vienas stipriausių civilizacijos centrų visame Afrikos žemyne. Čia buvo išvystytas savitas keramikos, bronzos liejimo, dramblio kaulo raižybos stilius, kuris vėliau paveikė visą Benino civilizacijos kultūrą nuo Dramblio kaulo kranto iki Kamerūno. Antriniai jorubų meno centrai buvo Ovo ir Idžebu.

Muzika

Jorubų muzika labai savita, turinti daugybes muzikinių instrumentų, tarp kurių žinomiausi kalbantys būgnai, paplitę visoje Vakarų Afrikoje (jų pradžia buvo Sahelio civilizacijoje). Daug muzikos žanrų yra religiniai, susiję su atskirų dievų garbinimu. Žinoma jorubų teatrinė opera.

Kalendorius

Jorubai turi gana savitą kalendorių, vadinamą Kodžoda, kuriame savaitė turi keturias dienas, o mėnuo – septynias savaites.
Keturios savaitės dienos tapatinamos su skirtingais dievais ir vadinamos Ojo-Ifa, Ojo-Šango, Ojo-Ogun ir Ojo-Obatala. Mėnesiai vadinami: Sere (sausis), Erele (vasaris), Erena (kovas), Igbe (balandis), Ebibi (gegužė), Okudu (birželis), Agemo (liepa). Ogun (rugpjūtis), Owere/Owewe) (rugsėjis), Owara/Owawa (spalis), Belu (lapkritis) ir Ope (gruodis). Metai prasideda birželyje.
Metų skaičiavimo atskaitos taškas yra labai senas. 2008 Grigaliaus kalendoriaus metai yra 10050 jorubų metai.
Šis kalendorius paplitęs visose Benino civilizacijos tautose.

Medicina

Tradicinė jorubų medicina susieta su religija, burtais. Jorubai naudoja daug augalų, skirtų gydyti įvairiems negalavimams. Yra sukurta ištisa medicinos filosofija, kurioje septyni pagrindiniai dievai tapatinami su skirtingais organais ir globoja skirtingus gydomuosius augalus.

Šaltiniai

Eades, Jerely Seymour.1980. Changing cultures.The Yoruba Today. Cambrdge University Press.