Sportas Lietuvoje

Sportas Lietuvoje – Lietuvos kultūros dalis. Pagal 2018 m. KKSD duomenis, populiariausia Lietuvoje sportuojama sporto šaka tapo futbolas. Pastarasis su 25287 sportininkų aplenkė krepšinį, su 24832 sportuojančiųjų likusį antroje vietoje. Pastarosios sporto šakos pritraukia daugiausiai žiūrovų prie televizijos ekranų, taip pat į arenas, stadionus. Be jų į arenas daug žiūrovų surenka ir ledo ritulio varžybos.

Ledo ritulys

Geriausiai dėl ledo ritulio yra žinomas Elektrėnų miestas, kuriame ilgą laiką buvo vieninteliai ledo rūmai šalyje. Čia gimę geriausi šalies ledo ritulininkai Darius Kasparaitis ir Dainius Zubrus. Energijos komanda yra daugkartinė šalies čempionė.

Sporto federacijos

Lietuvos sporto federacijas vienija ne pelno siekianti organizacija Lietuvos sporto federacijų sąjunga. Sąjungos prezidentas – Rimantas Kveselaitis. Nuo 1992 m. LSFS yra Europos nevyriausybinių sporto organizacijų sąjungos narė. LSFS vienija 72 sporto šakų federacijas, asociacijas, sąjungas.

Lengvoji atletika

Lengvosios atletikos Lietuvos atletai laimėjo 11 olimpinių, 7 pasaulio čempionatų ir 14 Europos čempionatų medalių. Sėkmingiausias šalies lengvaatletis yra disko metikas Virgilijus Alekna. Kitas olimpinį auksą laimėjęs disko metikas yra Romas Ubartas.

Dviračių sportas

Šalies dviračių sporto atletai yra pasiekę gerų rezultatų pasauliniu lygiu. Ypač tarp šių sportininkų išsiskiria moterys. 2009 metų Pasaulio dviračių treko čempionė, planetos rekordininkė, 2009, 2010, 2016 metų Lietuvos metų sportininkė yra Simona Krupeckaitė. Edita Pučinskaitė yra 1995 m. pasaulio plento čempionato grupinių lenktynių bronzos medalio laimėtoja, 1999 m. pasaulio plento čempionato grupinių lenktynių čempionė ir asmeninių lenktynių laikui bronzos medalio laimėtoja, 2001 m. pasaulio plento čempionato grupinių lenktynių vicečempionė, 1998 m. – prestižinių lenktynių Tour de France, 2006 m. ir 2007 m. – Giro d'Italia varžybų nugalėtoja. 2000 m. vasaros olimpinių žaidynių prizininkė – Diana Žiliūtė. 2001 m. pasaulio plento čempionato grupinių lenktynių čempionė, 1997 International Women’s Challenge nugalėtoja – Rasa Polikevičiūtė.
1988 m. olimpiadoje 2 aukso medalius iškovojo Gintautas Umaras. Tuo tarpu Ramūnas Navardauskas yra laimėjęs plento dviračių lenktynių „Giro d'Italia“ ir „Tour de France“ vieną etapą. 2015 m. pasaulio plento dviračių čempionate JAV iškovojo bronzos medalį.

Plaukimas

Gerų rezultatų tarptautinėse varžybose yra pasiekę šalies plaukikai. Vytautas Janušaitis nuo 2005 iki 2010 m. yra laimėjęs 9 medalius Europos čempionatuose, Darius Grigalionis – 5. Tuo tarpu Giedrius Titenis Europos čempionatuose pelnęs 4 medalius, pasaulio čempionate vieną bronzos medalį, universiadoje du aukso ir vieną bronzos medalį.
Daugkartinė šalies moterų plaukimo rekordininkė, pasaulio bei Europos rekordininkė. Olimpinė, pasaulio ir Europos čempionė yra Rūta Meilutytė. 2012 m. olimpiadoje Londone ji pelnė aukso medalį 100 m. plaukime krūtine. Tais pačiais metais Rūta apdovanota Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didžiuoju kryžiumi.

Bėgimas

Lietuvoje vis daugėja plento bėgimo varžybų. Daugiausiai dalyvių dalyvauja „Vilniaus maratono“, „We Run Vilnius“, „Kauno maratono“, „Trakų pusmaratonio“ ir kt. renginiuose. Vyksta Lietuvos bėgimo taurės varžybos.
Lietuvos moterų maratono rekordas, kuris buvo pasiektas Živilės Balčiūnaitės nepagerintas jau beveik dešimtmetį, vyrų (Česlovas Kundrotas) – jau kone du dešimtmečius. 2017 m. perspektyviausi Lietuvos plento bėgikai geriausius asmeninius rezultatus pasiekė olimpiečiai Remigijus Kančys ir Diana Lobačevskė.
Šiuo metu susidomėjimas sparčiai auga bėgimu bekele. Tiek pasaulyje, tiek Lietuvoje tai gan nauja sporto šaka. 2014 m. įsteigta Pasaulio bekelės ultramaratonų bėgimo taurė, kurioje itin sėkmingai Lietuvą atstovauja Gediminas Grinius, Vaidas Žlabys ir Andrius Ramonas. Tais pačiais metais pradėjo vykti ir Lietuvos bekelės bėgimo taurės varžybos. O 2015 m. surengtas pirmasis Lietuvoje apie 80 km ilgio ultramaratonas „Kernavė–Vilnius“, kurio trasa driekėsi palei Nerį, Neries regioniniame parke.

Triatlonas

Pirmosios triatlono varžybos Lietuvoje ir buvusioje Tarybų Sąjungoje bei penktosios pasaulyje buvo surengtos Panevėžyje 1983 metais. 1987 m. susikūrė Lietuvos Triatlono federacija. Nuo to laiko kasmet (išskyrus 2008 m.) vyksta Lietuvos čempionatai ir triatlono taurės varžybos. 2013 m. pradėtas rengti didžiausias renginys Lietuvoje – Trakų triatlonas.

Tenisas

Pastaruoju metu šalyje išpopuliarėjo tenisas, kuomet Ričardas Berankis tapo pirmuoju lietuviu, patekusiu į pirmąjį ATP reitingo šimtuką. 2016 m. jis buvo pakilęs iki 55 vietos. Tais pačiais metais lietuvis pirmą kartą šalies teniso istorijoje pateko į olimpines žaidynes. Pirmajame ture R. Berankis susitiko su australu John Millman ir pralaimėjo 0-6, 0-6. Tai buvo pirmas kartas olimpinių žaidynių istorijoje, kuomet žaidėjas pralaimėjo tokiu rezultatu.

Automobilių sportas

Automobilių sportą Lietuvoje kuruoja Lietuvos automobilių sporto federacija. Šalyje kasmet vyksta ralio, žiedinės, kroso, drago, drifto ir kitos lenktynės. 
Žinomiausi Lietuvos lenktynininkai yra Benediktas Vanagas, Antanas Juknevičius, Stasys Brundza. Žiedinių lenktynių atletas Kazimieras Vasiliauskas lenktyniavo Formulės 2 lenktynėse, kuriose pelnė 2 pergales.