Projektavimas visiems (IRT srityje)

Susijusios sąvokos

Tokios sąvokos, kaip „Pagalbinė (kompensuojančioji) technologija“ (angl. Assistive technology), „(Universalus) prieinamumas“ (angl. (Universal) Accessibility), „Įtrauktį (į visuomenę) skatinantis projektavimas“ (angl. Inclusive design), laikomos glaudžiai susijusiomis, ir dažnai naudojamos kartu, kuomet kalbama apie socialinę bei skaitmeninę įtrauktį (angl. social inclusion, E-Inclusion).
Pagalbine (kompensuojančiaja) technologija dažniausiai vadinami įvairūs papildomi įrenginiai, prietaisai, kompiuterinės taikomosios programos ar kt., kurios reikalingos tik specialių poreikių turintiems asmenims (dažniausiai asmenims su kokia nors negalia), kuomet tokie asmenys naudojasi kokiu nors produktu, paslauga ar kt., kuri tokiam asmeniui nebūna specialiai pritaikyta. Pagalbinių technologijų pavyzdžiai – ekrano vaizdo didintuvai (angl. magnifier) arba skaitytuvai (angl. screen reader), skirti asmenims su regos negalia, automatiniai „kalbos į tekstą“ vertėjai (angl. Speech-to-text), kurie skirti kurtiesiems, bei daug kitų. Pagalbinė technologija yra ko gero tradicinė (bet ne visada pati geriausia ar patogiausia) priemonė prieinamumui užtikrinti.
Universalus prieinamumas reiškia informacinių ir ryšių technologijų prieinamumą ir naudojamumą bet kokiam piliečiui, esančiam bet kur ir bet kada. Universalaus prieinamumo tikslas yra sudaryti lygias galimybes piliečiams naudotis tam tikromis paslaugomis ar produktais. Šie produktai ir paslaugos privalo turėti galimybes prisitaikyti prie individualaus vartotojo poreikių.
„Projektavimas visiems“ susijęs su Žmogaus ir kompiuterio sąveikos sritimi. Šiuo požiūriu „Projektavimas visiems“ labiau nagrinėja būtent vartotojų įvairumo, skirtingumo ir pan. klausimus. Vartotojai gali būti labai skirtingi, todėl jie gali turėti ir pakankamai skirtingus poreikius. Į vartotoją orientuoto projektavimo metu turi būti stengiamasi atsižvelgti į visus galimus poreikius. Deja, aplinka, kurioje veikia vartotojas, dažnai yra per daug sudėtinga, ir į visus įmanomus konkrečius aspektus ar detales atsižvelgti gali būti ypač sunku, todėl, atliekant tokias analizes, reikia pasirinkti tam tikrus atraminius požiūrio taškus. Pirmiausia, reikia žvelgi abstrakčiau ir laikytis tokio požiūrio, kad netgi ir informacinėje ar kompiuterizuotoje aplinkoje vartotojas pirmiausia vis dėl to sąveikauja su aplinka ir objektais, o ne su konkrečiais kompiuteriais ar įrenginiais. Todėl pirmiausia, reikėtų nagrinėti įvairias sąveikos paradigmas, metaforas, terpes ir galimą sąveikos modališkumą.

Teisinis pagrindas

i2010 strategijoje išdėstoma numatyta prieinamumo informacinėje visuomenėje politika Europoje. „i2010 – Europos informacinės visuomenės augimui ir užimtumui skatinti“ iniciatyvą pradėjo Europos komisija, kaip priemonę, kuri būtų skirta akcentuoti kylančias problemas informacinės visuomenės ir žiniasklaidos sektoriuose iki 2010 metų. Tai skatina atvirą ir konkurencingą ekonomika ir akcentuoja IRT kaip vieną iš pagrindinių sričių, kuri gerintų gyvenimo kokybę visoje visuomenėje. Iniciatyva sudaryta iš įvairių ES politinių priemonių, tokių kaip – reguliavimui skirtos priemonės, moksliniai tyrimai ir bendradarbiavimas su įvairiomis suinteresuotomis pusėmis.

Lygybė ir nediskriminavimas

Pagrindinis Europos sąjungos neįgaliųjų strategijos tikslas yra kurti visiems atvirą ir prieinamą visuomenę. Kylančios kliūtis privalo būti nustatytos ir pašalintos. Europos sąjungos neįgaliųjų strategijoje apibrėžiami trys pagrindiniai akcentai: abipusis bendradarbiavimas tarp komisijos ir valstybių narių, asmenų su negalią dalyvavimas bei su negalia susijusių klausimų visapusis įtraukimas formuojant politiką. Nediskriminavimo principas taip pat yra vienas iš pagrindinių principų, kuris nurodytas „Asmenų su negalią teisių konvencijoje“, kurią 2006 m. gruodžio 13 dieną priėmė Jungtinių tautų generalinė asamblėja.

Telekomunikacijų ir informacinė visuomenė

Kalbant apie telekomunikacijas, Europos įstatymuose jau seniai egzistuoja tam tikros tradicijos. 2002 metais Europos sąjunga priėmė naują reguliavimo sistemą, skirtą būtent elektroniniams komunikaciniams tinklams ir paslaugoms, kurios apėmė visas tiek fiksuoto, tiek bevielio ryšio telekomunikacijų, duomenų perdavimo ir transliavimo formas. „Projektavimo visiems“ požiūriu, pagrindinės ten numatytos direktyvos yra „Direktyva dėl bendros reguliavimo sistemos“ bei „Direktyva dėl universaliųjų paslaugų ir vartotojų teisių, susijusių su elektoriniais komunikaciniais tinklais ir paslaugom“.

Viešieji pirkimai

Viešieji pirkimai yra viena iš labai svarbių ekonomikai sričių, todėl, viešieji pirkimai gali būti veiksminga priemonė, kurios pagalba galima būtų gerinti prieinamumą. Europos parlamento bei ES ministrų tarybos patvirtintas teisės aktų rinkinys dėl viešųjų pirkimų padės supaprastinti bei modernizuoti pirkimų procedūras. Naujos direktyvos suteikia galimybę pirkimų procedūrų metu atsižvelgti į prieinamumo sritį. Akivaizdu, kad šių procedūrų metu, pavyzdžiui, rengiant technines specifikacijas patogiausia yra nurodyti tam tikrus standartus, kurie turi būti tenkinami. Jau dabar yra nemažai CEN, ETSI ir ITU organizacijų parengtų standartų. Be to, egzistuoja ir kitų naudingų paktinių šaltinių, pavyzdžiui, W3C konsorciumo Žiniatinklio prieinamumo iniciatyvos rekomendacijos. Kai kurios valstybės yra parengusios nacionalinius dokumentus, kuriose pateikiamos rekomendacijas/gairės prieinamumui. Iš tiesų, kuo toliau, tuo lengviau bus rasti tinkamus su šia sritimi susijusius standartus. Europos komisija, siekdama nustatyti bendrus reikalavimus ir atitikties vertinimo kriterijus, pateikė mandatą M/376 Europos standartizavimo organizacijoms CEN, CENELEC ir ETSI.

Autorių teisės

Šioje srityje egzistuoja tiek tarptautiniai, tiek Europiniai teisės aktai. „Direktyvos dėl tam tikrų autoriaus teisių bei gretutinių teisių aspektų informacinėje visuomenėje“ tikslas yra suderinti teisės aktus dėl autoriaus teisių bei gretutinių teisių taip, kad juose atsispindėtų technologinė plėtra bei tarptautiniai įsipareigojimai, kurie formuluojami dviejuose – autoriaus ir gretutinių teisių – susitarimuose, kuriuos 1996 m. gruodį priėmė Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija (PINO).

Privatumo apsauga

Sąryšis tarp „projektavimo visiems“ ir privatumo sričių ne visada yra akivaizdus. Šių laikų technologijos dažnai geba rinkti ir saugoti didelį kiekį asmeninės informacijos. Vartotojui labai svarbu, kad ši informacija būtų teisinga, be to, būtų naudojama tinkamai. Vartotojas gali norėti dalį surinktos informacijos laikyti konfidencialiai, t. y. ši informacija turi būti privati. 1995 metais Europos sąjunga priėmė „Direktyvą dėl asmeninės informacijos apdorojimo“, kurioje nustatyti pagrindiniai principai dėl asmeninės informacijos rinkimo, saugojimo ir naudojimo. Į šiuo principus privalo atsižvelgti valdžios, verslo ir bet kokios kitos organizacijos ar asmenys, kurie tvarko asmeninę informaciją.

Susijusios rekomendacijos ir standartai

JAV, Australijoje, Japonijoje ir Europos sąjungoje priimama vis daugiau ir daugiau teisinių sprendimų, kurie įpareigotų valstybines įstaigas ir įmones užtikrinti, kad jų tiekiami produktai ir paslaugos yra prieinamos ir pritaikytos naudojimui ne tik paprastiems piliečiams, bet ir vyresnio amžiaus žmonėms bei asmenims su negalia. Kadangi nėra patogu ir prasminga įstatymuose detaliai vardinti visus techninius reikalavimus, todėl įstatymuose dažniausiai pateikiamos nuorodos į (tarptautinius) standartus.

EIDD – Projektavimas visai Europai

EIDD – „Projektavimas visai Europai“ (angl. Design for All Europe) yra pati savo veiklas finansuojanti Europos organizacija. Jos veiklos apima visą teorinę ir praktinę „Projektavimo visiems“ sritį – nuo aplinkoje veikiančių fizinių produktų, iki komunikacijų, paslaugų bei sistemų projektavimo. Europos projektavimo ir negalios institutas (angl. European Institute for Design and Disability (EIDD)) įkurtas 1993 metais, kurio tikslas buvo gerinti visuomenės gyvendinimo kokybės lygi, pasitelkiant „Projektavimo visiems“ principus. 2006 metais institutas pakeitė savo pavadinimą į tokį, kuris labiau atspindėtų bazines šios organizacijos veiklas. EIDD – „Projektavimas visai Europai“ teikia informaciją verslui ir administracinėms bendruomenėms apie „Projektavimo visiems“ taikymus. EIDD tikslas – skatinti aktyvų tarpusavio bendradarbiavimą ir plėtoti ryšius tarp specialistų, besidominčių „Projektavimo visiems“ teorija, ir įvairiausių bendruomenių, kurioms „Projektavimo visiems“ principų taikymas gali atnešti didelę naudą gerinant kiekvieno piliečio gyvenimo kokybę.