EEE ir Norvegijos parama

Kontekstas

Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija yra Europos Sąjungos partneriai per Europos Ekonominės Erdvės susitarimą. Jis įgalina laisvą prekių, paslaugų, žmonių ir kapitalo judėjimą vidaus rinkoje. EEE susitarimas taip pat įtraukia bendrą tikslą mažinti socialinę ir ekonominę atskirtį Europoje. Susitarimui įsigaliojus 1994 metais, Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija prisideda prie socialinės ir ekonominės raidos mažiau pasiturinčiose ES ir EEE šalyse. Šis indėlis buvo skirstomas per Finansinį mechanizmą (1994-1998), Finansinį instrumentą (1999-2003) bei EEE ir Norvegijos (2004-2009 ir 2009-2014). Nuo 2004 metų, egzistuoja du atskiri mechanizmai: EEE parama ir Norvegijos parama. Norvegija yra pagrindinis abiejų mechanizmų indėlininkas (EEE parama 95.8% ir Norvegijos parama 100%). Susitarime dėl Finansinių mechanizmų 2009-2014 metams, buvo nutarta dvišalių santykių tarp šalių-donorių ir šalių-paramos gavėjų stiprinimą įtraukti kaip esminį tikslą greta socialinės ir ekonominės atskirties mažinimo. Pasibaigus finansavimo laikotarpiui, šalys-donorės ir ES įvertina tolesnės paramos poreikį mažinant socialinę ir ekonominę atskirtį EEE ir derasi dėl finansinių įnašų.

Tinkamumas

Tinkamumo paramai kriterijai atspindi ES Sanglaudos Fondo reikalavimus šalims, kuriose BNP gyventojui yra mažiau nei 90% ES vidurkio. Šalys, kurios tapo ES narėmis iki 2004 metų, negauna Norvegijos paramos finansavimo.

Eiga

Šalys-donorės ir ES susitaria dėl visos indėlio sumos bei finansavimo pasidalinimo tarp šalių-gavėjų. Skirtos nacionalinės paramos rėmuose, donorai derasi su kiekviena šalimi-gavėja ir nutaria, kokios programos turi būti sukurtos, jų tikslus ir paramos kiekvienai programai dydį. Susitarimai remiasi nacionaliniais poreikiais ir prioritetais šalyse-gavėjose bei bendradarbiavimu su šalimis-donorėmis. Nacionalinė koordinuojanti institucija yra atsakinga už programų valdymą kiekvienoje šalyje-gavėjoje. Programų operatoriai sukuria ir administruoja programas, dažnai kartu su partneriais iš šalių-donorių, bei skirsto finansavimą projektams. Projektai dažniausiai atrenkami pagal atvirus kvietimus teikti paraiškas, organizuojamus Programų operatorių..

EEE ir Norvegijos parama 2014-2021

2015 metų liepos 20 dieną, Norvegijos Užsienio reikalų ministerija paskelbė, kad Norvegija ir ES parafavo susitarimą dėl naujo EEE ir Norvegijos paramos laikotarpio. Kol kas kai kurios detalės dar nėra aiškios. Finansavimo laikotarpis buvo prailgintas nuo penkių iki septynerių metų. Norvegijos parama (finansuojama tik Norvegijos) sudaro 179.1 milionų eurų per metus, o EEE parama sudaro 221.2 milijonų eurų per metus 2014-2021 laikotarpiu. Remiantis Norvegijos Užsienio reikalų ministerijos pranešimu spaudai, parama bus sutelkta į inovacijos ir augimo per mokslinius tyrimus skatinimą, švietimą ir didesnį mobilumą Europos darbo rinkoje. Norvegija taip pat išplės bendradarbiavimą su šalimis-gavėjomis teisingumo ir vidaus reikalų srityje, įskaitant bendras pastangas kovojant su migracijos keliamais iššūkiais Europoje.  Taip pat bus įkurtas 850 milijonų norvegiškų kronų siekiantis regioninis fondas. Šiuo fondu bus siekiama spręsti šalių sienas kertančias problemas.

Rezultatai

Programos tęsis iki 2017, tačiau iki šiol atlikta keletas įvertinimų. Nepriklausomas NVO programų įvertinimas nustatė, kad programos padidino pilietinės visuomenės Centrinėje ir Pietų Europoje gebėjimus bei padėjo mobilizuoti piliečius išreiškti savo poziciją bei aktyviai bendrauti su valdžios institucijomis. Kitus pirminius rezultatus rasite Metinės statuso ataskaitos.

2004–2009

EEE parama: €672 mln
Šalys-paramos gavėjos: Bulgarija (nuo 2007), Kroatija, Kipras, Čekija, Estija, Graikija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija (nuo 2007), Slovakija, Slovėnija ir Ispanija.
Norvegijos parama: €567 mln
Šalys-paramos gavėjos: Kroatija, Kipras, Čekija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Slovakija ir Slovėnija.
Papildomai, Norvegija skyrė €68 mln Norvegijos dvišalio bendradarbiavimo programoms su Bulgarija ir Rumunija, kuomet šios šalys prisijungė prie ES 2007. Norvegija – pagrindinė paramos davėja – suteikė beveik 97% viso finansavimo visoms trims finansavimo programoms.
ES ir EEE plėtra 2004 ir 2007 pareikalavo esminio įnašų į Europos sanglaudą padidinimo. Daugumos naujųjų narių socialinio ir ekonominio išsivystymo lygis buvo žymiai žemesnis nei ES vidurkis. Pavyzdžiui, 10 šalių, prisijungusių prie ES 2004 metais turi 75 milijonus gyventojų, tačiau jų bendras BVP yra žemiau Norvegijos ir Šveicarijos, kurios kartu turi tik 12 milijonų gyventojų. 2004–2009 metų laikotarpiu, Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas €1.307  milijardų paramos. Parama kiekvienai šaliai buvo apskaičiuota remiantis gyventojų skaičiumi ir BVP vienam gyventojui, tad Lenkija tapo didžiausios paramos gavėja, o po jos sekė Vengrija, Rumunija ir Čekija.

Rezultatai

Galutinis EEE ir Norvegijos paramos 2004-2009 metais įvertinimas priėjo šios išvados: “EEE/Norvegijos parama tikrai prisidėjo prie atskirties Europoje mažinimo, nors, žinoma, mažesniu lygiu nei ES finansavimas.” (2012)
Norvegijos Generalinio Auditoriaus tarnyba nusprendė, kad “projektai, įgyvendinti 2004–2009 metais didžia dalimi įgyvendino planuotus uždavinius. Taip pat yra ir pavyzdžių, kuomet vietiniame lygmenyje pasiekta išsikeltų tikslų.” (2013)
Vertinimai pagal sektorius pateikiami čia Norvegijos Užsienio reikalų ministerijos tinklapis.

2014-2021

Trečiasis EEE ir Norvegijos finansinių mechanizmų laikotarpis apima 2014 - 2021 metus. Šiuo laikotarpiu Lietuvai skirta 117,6 milijonai eurų Norvegijos ir EEE investicijų įvairiems projektams šalyje įgyvendinti.

2009-2014

Antrasis EEE ir Norvegijos finansinių mechanizmų laikotarpis apima 2009 - 2014 metus. Šiuo laikotarpiu Lietuvai skirta 84 milijonai eurų Norvegijos ir EEE paramos įvairiems projektams šalyje įgyvendinti. Planuojama, kad paramos įgyvendinimo laikotarpis tęsis iki 2017 m. vidurio. Lietuvoje įgyvendinamos šios programos Lietuvoje įgyvendinamos šios programos.

Finansinis instrumentas 1999–2003

1999–2003 metų laikotarpiu, Graikija, Airija, Šiaurės Airija, Portugalija ir Ispanija gavo Greece, €119.6 mln paramos iš EEE EFTA šalių – Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos. Buvo remiami projektai aplinkosaugos, urbanistinio atsinaujinimo, miestų užterštumo, kultūros paveldo apsaugos, transporto, švietimo ir mokymo bei akademinių tyrimų srityse. Apie 93% finansavimo buvo panaudota projektams aplinkos apsaugos srityje remti.

Finansinis mechanizmas 1994–1998

Pirmoji ekonominės paramos programa buvo skirta Graikijai, Airijai, Šiaurės Airijai, Portugalijai ir Ispanijai. Buvo remiami projektai aplinkos apsaugos, švietimo ir mokymų bei transporto srityse. Greta €500 mln projektinės paramos, buvo suteiktos palūkanų lengvatos paskoloms, kurios siekė €1.5 mlrd Europos Investicijų Banke (EIB).
Kuomet Suomija, Švedija ir Austrija paliko EFTA ir prisijungė prie ES 1995 sausio 1d., Europos Komisija perėmė įsipareigojimus dėl šių trijų šalių įnašų.