google/wiki40b huggingface dataset:
Tinklalapis

Internetinis puslapis arba tinklalapis yra informacijos išteklius žiniatinklyje, kuris gali būti pasiektas naudojantis naršykle. Informacija dažniausiai pateikiama hipertekstinės žymėjimo kalbos (HTML) arba išplečiamos hiperteksto žymėjimo kalbos (XHTML) formatu.
Tinklalapiai gali būti patalpinti vietiniame kompiuteryje arba serveryje. Serveris gali leisti tinklalapius pasiekti tik privatiems asmenims (intranetas arba turinys gali būti viešinamas pasauliniame tinkle. Tinklalapiai lankytojui pateikiami Hiperteksto siuntimo protokolu (HTTP). Tinklalapio pavyzdys:

<!DOCTYPE html PUBLIC „-//W3C//DTD XHTML 1.1//EN“
    "http://www.w3.org/TR/xhtml11/DTD/xhtml11.dtd">
<html xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml">
<head>
    <meta http-equiv="content-type" content="text/html;charset=utf-8" />
    <title>Puslapio pavyzdys</title>
</head>
<body>
    <h1>Puslapio pavyzdys</h1>
    <p>Jūs matote puslapio pavyzdį.</p>
</body>
</html>
Analogiškas puslapis be tarnybinės informacijos:

<html>
<head>
    <title>Puslapio pavyzdys</title>
</head>
<body>
    <h1>Puslapio pavyzdys</h1>
    <p>Jūs matote puslapio pavyzdį.</p>
</body>
</html>
Puslapius sujungiant į vieną aibę, sudaroma interneto svetainė.
Andrius Smaliukas

Biografija

2001 m. VU TF baigė teisės studijas, įgijo teisininko kvalifikaciją. Studijavo doktorantūroje Vilniaus universitete ir nuo 2002 m. iki 2003 m. Oksfordo universiteto Karalienės koledže. 2004 m. kovo 5 d. apgynė disertaciją “Kilnojamojo turto įkeitimo teisės reforma ir derinimas: lyginamoji analizė”, socialinių mokslų (teisės krypties) daktaras. Londono universiteto Karalienės Mary koledže baigė podiplomines teisės studijas, teisės magistras (LL. M.). Stažavosi UNIDROIT būstinėje Romoje (Italija).
Nuo 2001 m. birželio mėn. 28 d. iki 2003 m. liepos mėn. 10 d. Vilniaus m. II-osios advokatų kontoros advokato padėjėjas, Nuo 2002 m. VU Teisės fakulteto Civilinės teisės ir civilinio proceso katedros lektorius, nuo 2003 m. liepos 11 d. iki 2005 m. liepos 21 d. advokatų profesinės bendrijos „Soloveičikas, Martinkutė ir Augustaitis SMA“ advokatas partneris; advokatų kontoros „Smaliukas, Juodka, Beniušis ir partneriai“ advokatas (nuo 2005 m. liepos 22 d.) partneris. Specializacija – teismo procesas ir alternatyvūs ginčų sprendimo būdai (ADR), projektų finansavimas, įmonių teisė ir bendroji komercinė praktika. Iki 2011 m. sausio 20 d. advokatų kontoros „Varul Vilgerts Smaliukas“ partneris, nuo 2011 m. sausio 21 d. iki 2011 m. balandžio 14 d. advokatų kontoros „Smaliukas ir partneriai“ advokatas. Nuo 2011 m. balandžio mėn. 14 d. advokatų kontoros "LAWIN Lideika, Petrauskas, Valiūnas ir partneriai" advokatas partneris.
Nuo 2004 m. Vilniaus komercinio arbitražo arbitras. Nuo 2005 m. VU docentas.
VU Teisės fakultete dėsto kursus „Finansavimo sandoriai“, „Sutarčių teisė ir sutarčių rengimas“, ISM (Vadybos ir ekonomikos universitete) – kursą „Verslo teisė“. Skelbia straipsnius Lietuvos ir užsienio spaudoje, skaito seminarus daiktinės teisės temomis („Įkeitimo ir hipotekos taikymo problemos teismų praktikoje“ ir kt.). Dėstė Eurofakulteto (angl. EuroFaculty) Vilniaus centre; Europos lyginamosios komercinės ir įmonių teisės centro narys. Pasaulio pirmaujančių komercinio arbitražo ekspertų gido (angl. Guide to the Worlds’s Leading Experts in Commercial Arbitration) tyrimais 2009 m. pripažintas pirmaujančiu arbitražo ekspertu Lietuvoje. Civilinių bylų advokatas.
LR civilinio kodekso priežiūros komiteto narys nuo 2009 m. kovo 4 d.; Darbo grupės teisės aktų, perkeliančių 2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/122/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su kai kuriais pakaitinio naudojimosi, ilgalaikio atostogų produkto, perpardavimo ir keitimosi sutarčių aspektais (OL 2009 L 33, p. 10), nuostatas į nacionalinę teisę, projektams parengti vadovas nuo 2009 m. gegužės 1 d. Nuolatinio arbitražo teismo narys (2011–2017).
Lietuvos advokatūros ir Tarptautinės advokatų asociacijos narys.
Moka rusų ir anglų kalbas.
Kulionių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas pusiasalio aukščiausioje kalvos (aukštis 86 m) vietoje; apaugęs medžiais. Iš šiaurės ir vakarų juosia Želvų, iš rytų – Trinktinio ežeras, pietinėje pusėje yra laukai. Šlaitai nuo ežerų statūs, apie 30 m aukščio; jų viršutinė dalis išlyginta. Aikštelė iškiliu viduriu, stačiakampė, 75 x 60 m dydžio. Jos šiauriniame pakraštyje yra žemo pylimo liekanų, pietiniame – 22 m ilgio ir 1,2 m aukščio pylimas. Už jo, 5,5 m žemiau aikštelės krašto, yra antras 92 m ilgio ir 1,2 m aukščio pylimas.

Aplinkiniai piliakalniai

Karališkių piliakalnis 9 km 
 Suginčių piliakalnis 3,5 km
Želvų piliakalnis 1 km
Pelenių piliakalnis 7 km 
Vorėnų piliakalnis 5 km
Pakryžės piliakalnis 13 km
Linkmenų piliakalnis 26 km
Čiulėnų piliakalnis 3,5 km
Kertuojos piliakalnis 15 km
Budrių piliakalnis 18 km
Dapšiai (Kupiškis)

Istorija

XVII–XVIII a. kaimas priklausė Pienionių seniūnijai, Pelyšių vaitijai, 1784 m. Kupiškio parapijos inventoriuje minimas kaip Čartoriskos valda. Nuo 1818 m. priklausė Viešintų parapijai, vėliau – Šimonių valstybiniam dvarui. Iki 1915 m. priklausė Ukmergės apskrities Puponių valsčiui, vėliau – Nociūnų tarybiniam ūkui ir sunyko, kai Nociūnai tapo centrine gyvenviete.
1915 m. einant Pirmojo pasaulinio karo frontui kaimas visiškai sudegė. Buvo atstatytas, tačiau 1918 m. vėl sudegė. Keletą metų nuo 1934 m. veikė Gaigalių pradinės mokyklos kompleksas.
1949 m. spalio 31 d. įkurtas kolūkis „Naujoji žemė“. Vėliau Dapšiai priklausė kolūkiui „Mūsų rytojus“.
Audrius Vaišvila

Biografija

1984 m. baigė Klaipėdos politechnikumą, pramonės suvirinimo technologas.
UAB „Alvos verslas“ direktorius.
Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio Klaipėdos skyriaus narys. 2009–2011 m. ir nuo 2011 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys. 
Žmona Ingrida, vaikai Julius, Rugilė.
Dzenas

Dzenas kaip egzoterinis reiškinys

Egzoteriškai dzenas, arba čianj, jeigu kalbama apie šios srovės vystymąsi Kinijoje (ypač pradiniu laikotarpiu), yra mahajanos budizmo mokykla, mūsų dienomis įgyjanti visiškai savarankiškos budizmo srovės statusą, kuri išsivystė VI–VII amžiuje iš dhjanos budizmo, kurį į Kiniją atnešė Bodhidharma, susidūrusio su čia jau buvusiu daoizmu. Šiuo požiūriu dzenas yra religija, kurios mokymas ir praktiniai užsiėmimai yra skirti savęs pažinimui (kenšo, satori) ir galutiniam asmens atbudimui, kokį išgyvena buda.

Dzenas kaip ezoterinis reiškinys

Ezoteriškai dzenas nėra religija, o labiau neapibrėžiama, neperduodama esmė, neturinti jokių pavadinimų, neapibūdinama, neišreiškiama sąvokomis ar sampratomis, kurią galima patirti tik tiesioginio asmeninio išgyvenimo metu. Tokios esmės išraiškos formas galima laikyti visų religijų esme, todėl šiuo požiūriu dzenas nėra susietas išimtinai su budizmu, bet laikytinas išvis nereliginiu, o tiksliau ikireliginiu dalyku. Tai pirminė visos būties tobulybė. Tokia, kaip ją apibūdina daugelio dvasinio pažinimo krypčių praktikų, išminčių, šventųjų ir religinių pranašų. Budizme ši esmė vadinama „samsaros ir nirvanos tapatumu“. Šiuo požiūriu dzeno meditacija (jap. zadzen) yra ne pratybų metodas, kuriuo remdamiesi neišmanymo apimti žmonės gali išsilaisvinti iš kančių, o kiekvienam asmeniui kiekvieną mirksnį būdingos tobulos prigimties (tikrosios savasties) tiesioginė išraiška ir įgyvendinimas.
Svetimas: prisikėlimas

Istorija

Filmas buvo sumanytas kaip 1992 m. filmo „Svetimas 3“ tąsa. Režisieriumi buvo pasirinktas Jean-Pierre Jeunet. Sigourney Weaver iš pradžių atsisakinėjo vaidinti leitenantę Elen Riplį, kuri žuvo filmo „Svetimas 3“ pabaigoje, baimindamasi nesibaigiančių jos herojės prisikėlimų, tačiau paskaičiusi scenarijų, sutiko. Filmas kino teatruose pristatytas 1997 m. lapkričio 26 d. Filmo biudžetas siekė 70 mln. USD, pasaulio kino teatruose surinko virš 161 mln. USD pajamų. „Svetimas: Prisikėlimas“ susilaukė nuosaikaus kritikų įvertinimo. Vėliau Svetimo tema buvo atgaivinta filmuose „Svetimas prieš Grobuonį“ (2004) ir „Svetimi prieš Grobuonį“ (2007).

Siužetas

Veiksmas vyksta 200 metų po „Svetimas 3“ pabaigos. Karinis vyriausybės kosminis laivas Auriga sukasi aplink Žemę. Jame įkurta laboratorija, kurios tikslas - klonuoti Elen Ripli, kurios kūne būtų galima išauginti Svetimą, ypač pavojingą ir žiaurų ateivį. Mokslininkams pasiseka, Elen Ripli klonuojama, o Svetimas sėkmingai iš jos išimamas. Pastarasis pasirodo besantis visų Svetimų giminės motinėlė, galinti dėti kiaušinius, iš kurių gimsta nauji Svetimi. Mokslininkai nusprendžia palikti Elen Ripli klonę ir ją apmokinti gyventi. Klonuota Elen Ripli yra nepaprastai vikri, stipri ir nejaučianti skausmo.
Tuo metu prie Aurigos priartėja samdinių laivas Betė. Šie į Aurigą atgabena keliolika pagrobtų ir gyvų užšaldytų žmonių kūnų, kuriuos Aurigos vadas generolas Peresas perka tam, kad laboratorijos mokslininkai galėtų iš jų auginti naujų Svetimų. Generolas leidžia samdinių grupei, vadovaujamai Frenko, pasilikti keletą dienų Aurigoje. Su samdiniais atvykusi mechanikė Kol turi savų tikslų. Laivo miego valandomis jinai prasmunka į celę, kurioje laikoma Elen Ripli ir nori ją nužudyti, tačiau supranta, kad jau per vėlu - Svetimas yra išimtas iš Ripli krūtinės. Čia Kol atskleidžia, kad specialiai atvyko į Aurigą tam, kad sunaikinti Svetimą. Tuo tarpu Svetimo motinėlė ir naujai išaugintas kitas Svetimas laikomi specialioje užšaldymo kameroje, tačiau juos prižiūrintys mokslininkai nenutuokia, kad Svetimi turi planą kaip išsilaisvinti ...
Andrius Adomaitis

Biografija

1976 m. baigė Lietuvos valstybinę konservatoriją, lietuviu kalbos mokytojas, 2002 m. baigė Lietuvos teisės universitetą, teisininkas.
Gargždų darbo biržos direktorius(1994-1998); Nuo1998 iki 2010 m.- Klaipėdos (miesto,rajono) darbo biržos direktorius, nuo 2010 m. Klaipėdos teritorinės darbo biržos direktoriaus pavaduotojas.
Nuo 1990 m. LDDP narys, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Klaipėdos rajono skyriaus narys, nuo 2003 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas.
1990–1995 m. Gargždų miesto tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m. (LDDP sąraše), 2003–2007 m. (LSDP), 2007–2011 m. , 2011 -2015 m. ,2015-2019m. Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos narys. 
Sutuoktinė Danutė, vaikai Juras, Linas.
Formicinae

Aprašymas

Pošeimiui būdingi bruožai: šių vabzdžių pilvelis vienanaris, nėra geluonies (smarkiai redukuota). Be to, būdingos sudėtingos kolonijų struktūros, sudėtingas vabzdžių elgesys, platūs simbiotiniai ryšiai su mirmekofilais, vergvaldžių bei socialinių parazitų rūšys, atskirais atvejais – milžiniški skruzdėlynai. Ekstremalūs morfologiniai nukrypimai nebūdingi, išskyrus Myrmoteras, Polyergus individus su išvystytais žandikauliais (mandibulae). Iš kitų skruzdėlių taip pat išsiskiria cheminių medžiagų liaukomis, kuriose gaminama skruzdžių rūgštis.

Fosilijos

Pošeimyje įtrauktos ir kelios dešimtys fosilinių rūšių, tarp kurių: Kyromyrma neffi, Camponotites, Chaemeromyrma, Pseudocamponotus, Glaphyromyrmex, Protoformica, Prodimorphomyrmex, Sicilomyrmex.
Eddie Irvine

Karjera prieš Formulę 1

Savo profesionalaus lenktynininko karjerą Eddie pradėjo 1983 m., o 1988 m. jau lenktyniavo Formulės 3 čempionate. Kiekvienais metais brito rezultatai gerėjo ir jis lenktyniavo vis aukštesnėje sporto klasėje. 1990 m. Eddie buvo pakviestas į Formulės 3000 Jordan Grand Prix ekipą, o jau kitais metais debiutavo už šios komandos Formulės 1 automobilio vairo.

Formulės 1 karjera

1996 m. jis pasirašė kontraktą su Scuderia Ferrari ekipa ir tapo vokiečio Michaelio Schumacherio komandos draugu. Pats sėkmingiausias brito sezonas buvo 1999 m., kurio metu jis pelnė visas keturias savo karjeros pergales. Dar penkis kartus tais metais jis užlipo ant apdovanojimų pakylos, o sezoną baigė antroje vietoje nuo nugalėtojo Mika Häkkinen atsilikęs vos dvejais taškais.
Kitame sezone jis debiutavo už naujos Jaguar Racing komandos vairo. Ši komanda nepateisino vilčių, o Eddie per trejus metus sugebėjo finišuoti ant podiumo vos du kartus. Po 2002 m. sezono britas pranešė apie pasitraukimą iš Formulės 1.
2014 m. Australijos Grand Prix

Treniruotės

Pirmose treniruotėse greičiausias buvo ispanas Fernando Alonso su Ferrari (1:31.840). Antras liko britas Jenson Button (1:32.357). Antrose treniruotėse pirmavo abu Mercedes ekipos nariai – Lewis Hamilton (1:29.625) ir Nico Rosberg (1:29.782).
Šeštadienį greičiausias buvo N. Rosberg (1:29.375), antras liko Jenson Button iš McLaren (1:30.766).

Kita

S. Vettel ir F. Massa dėvėjo specialius raudonos spalvos šalmus pagerbdami komoje esantį Michael Schumacher. Mercedes ir Ferrari komandos taip pat specialiai pažymėjo savo automobilius.
Zagužė

Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.
Siuvėjas

Siuvėjas – žmogus, siuvantis drabužius, taip pat kitus gaminius iš audinių.

Siuvėjo veikla

Siuvėjas matuoja klientus, pataria apie rūbų ar kitų gaminių tinkamumą, matuoja, piešia, kerpa ir gamina rūbų dalis, kompiuteriu paruošia nurodymus įvairių rūšių rūbų gamybai, derina, parengia darbui ir dirba su įvairių rūšių siuvimo mašinomis, siuva striukes, kelnes, švarkus, liemenes, kostiumus, formalias sukneles, vakarines sukneles, frakus, smokingus, sezoninius kostiumus ir kitokius kostiumus, liemenukus, maudymosi drabužius, plaukimo trikampius/vyriškas maudymosi kelnaites, marškinius, palaidinukes, sijonus, chalatus, pižamas, per galvą velkamus megztinius, apatinius sijonus ir elastinius apatinius rūbus, kepures, siuvinėja įvairius sudėtingus ornamentus ir raštus rūbuose ir apatiniuose rūbuose, siuva palapines.

Kur dirba siuvėjai

Jie dirba siuvimo ir moteriškų suknelių siuvėjų salonuose, rūbų gamyklose ir namų ūkiuose su minimaliu žalingu poveikiu aplinkai išskyrus triukšmą.
Leonidas Vorobjovas

Biografija

1969–1970 m. mokėsi Šiaulių pedagoginiame institute piešimo, braižybos ir darbų specialybės. Po karinės tarnybos dirbo Šiaulių medžio apdirbimo kombinate, vėliau – Buitinio aptarnavimo kombinate.

Kūryba

Išspausdinta per 20 tūkstančių karikatūrų. Piešė karikatūras miesto laikraščiui „Šiaulių naujienos“, žurnalams „Šluota“, „Krokodil“, vėliau – „Verslo žinios“. Nuo pat įkūrimo bendradarbiauja dienraštyje „Respublika“. Piešiniai publikuoti Makedonijos žurnale „Osten“, Vokietijos – „Eulenschpiegel“. Dalyvavo tarptautinėse karikatūrų parodose Anglijoje, Armėnijoje, Belgijoje, Bulgarijoje, Latvijoje, Italijoje, Rusijoje, Turkijoje, JAV, Kanadoje, Vokietijoje.
Drogheda United FC

Istorija

1975 m. prie klubo prijungta Drogheda FC komanda (įkurta 1962 metais).
Viktarinas

Istorija

Maždaug iki 1985 m. kaimas buvo Abarauskų apylinkės centras. Čia taip pat yra žinomo rašytojo Paipos gimtinė.
AB Drobė

Istorija

Įmonė įkurta 1920 m. ir tuomet vadinta „Drobės audimo ir prekybos įmonė“. 1922 m. pervadinta į „Drobė“. 1976 m. įmonėje dirbo 3900 darbuotojų, jai priklausė Kauno audimo ir taurinimo fabrikas („Lima“), Viečiūnų verpimo fabrikas ir Šilutės audimo fabrikas. Įmonės pagrindu sovietmečiu gyvavo futbolo klubas FK Drobė Kaunas. 2006 m. dirbo 850 darbuotojai, 2008 m. įmonė tapo nemoki. 2008 m. įmonę nusipirko UAB „Ruslana“ ir pervadino į „Drobė LT“. Pasitraukus pagrindiniam investuotojui iš Rusijos 2010 m. įmonė vėl tapo nemoki ir pradėta bankroto byla, 2013 m. įmonė likviduota. „Drobės“ įmonės prekės ženklą nusipirko įmonė „Tekstilės era“ (vėliau UAB „Drobė Co“), kuri šiuo metu 95 % pagamintos produkcijos parduoda į užsienio šalis.
Kovo 25

Vardadieniai

Merkys – Normantas – Normantė – Normilė
Pranciškus Jakas

Biografija

1951 m. baigė Raudėnų septynmetę mokyklą. 1960–1961 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos (LŽŪA) mokomojo ūkio girininkas. 1961 m. baigė LŽŪA. 1966 m. apgynė disertaciją „Lietuvos TSR pušynų ir eglynų, augančių labiausiai paplitusiose augimvietėse, einamasis prieaugis“, žemės ūkio mokslų kandidatas. 
1966–1967 m. Lietuvos miškotvarkos įmonės „Miško projektas“ vyresnysis inžinierius. 1967–1999 m. LŽŪA (nuo 1996 m. LŽŪU) dėstytojas, 1977–1988 m. Miškininkystės katedros vedėjas.  Nuo 1971 m. docentas.  Skaitė miškotyros, miško kirtimų ir priešgaisrinės apsaugos disciplinas. Paskelbė apie 50 mokslinių straipsnių, parengė metodinių priemonių studentams.
Lietuvos miškininkų sąjungos narys.
Komercinės žinios

Komercinės žinios – verslo laikraštis, ėjęs 1989–1995 m. Vilniuje.

Istorija

Iki 1991 m. Nr. 4 ėjo kaip Lietuvos informacijos instituto informacinis komercinis leidinys. Teikė įvairią informaciją verslininkams ir visiems besidomintiems komercija. Tiražas 1989 m. – 1000 egz., 1994 m. – 2000 egz. Nuo 1995 m. balandžio 19 d. vietoj jo leistas dienraščio „Diena“ priedas „Ekonomika. Gamyba. Finansai“.
Vyborgas

Istorija

Kūrėsi nuo XI a. vidurio. 1493 m. gavo miesto teises. 1918–1944 m. priklausė Suomijai ir buvo žinomas kaip Vypuris.

Sportas

Iki II pasaulinio karo mieste žaidė suomių futbolo klubai Reipas Viipuri, Sudet Viipuri, Ponteva Viipuri, PK-35 Viipuri.
Jurgis Šlapelis

Biografija

Parengtas vyresniojo brolio, 1892 m. įstojo į Mintaujos gimnazijos IV klasę, bet 1896 m. spalio 14 d. už atsisakymą melstis rusiškai buvo pašalintas. 1897 m. Petrapilyje, eksternu išlaikęs brandos egzaminus, įstojo į Maskvos universiteto Medicinos fakultetą, kurį baigė 1906 m.
Nuo 1904 m. gyveno Vilniuje, o į Maskvą važinėjo tik egzaminų laikyti. 1906 m. Vilniuje su žmona Marija Piaseckaite įsteigė knygyną (Dominikonų g. 11), kuris tapo lietuvybės, vėliau – demokratijos mokykla. 2004 m. lapkričio 17 d. prie šio namo, kuriame iki 1949 m. veikė knygynas, atidengta lenta lietuviškos spaudos atgavimo 100-osioms metinėms paminėti.
Nuo 1905 m. buvo Lietuvos socialdemokratų partijos narys. 1905 m. – vienas iš Didžiojo Vilniaus Seimo organizatorių, su Peliksu Bugailiškiu, Antanu Purėnu ir kitais organizavo ginkluotą pastato apsaugą, kad jo neužpultų žandarai.
Išvengęs bausmės už politinę veiklą, pasinėrė į kultūrinį Vilniaus gyvenimą. Rinko tautosaką, 1909 m. nustatinėjo lietuvių kalbos normas.
1914–1918 m. mobilizuotas į rusų kariuomenę, kovojo Pirmojo pasaulinio karo frontuose. Grįžęs 1921–1932 m. mokytojavo Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnazijoje, dėstė lotynų, lietuvių kalbas ir istoriją. Bendravo su Kazimieru Būga, Jonu Jablonskiu, Juozu Balčikoniu. Parengė Kristijono Donelaičio Raštus (1909 m.). Palaidotas Rasų kapinėse.
Duktė Gražutė Šlapelytė-Sirutienė.
Jonavos Achema-KKSC

Paplūdimio tinklinis

Komandos auklėtinės taip pat dalyvauja ir Lietuvos paplūdimio tinklinio čempionatuose.
Klubo narės (J.Talalaitė-Mukienė, J.Dubakaitė, R.Strelkauskaitė, J. Pultinavičiūtė, R.Rameikaitė) yra daugkartinės šio čempionato prizininkės. Per klubo gyvavimo istoriją net 6 kartus pavyko iškovoti čempionių titulą: J.Talalaitė-Mukienė ir J.Dubakaitė (2002 m., 2004 m., 2005 m.), L.Darandovienė ir J.Kontvainienė (2003 m.), mišri komanda – J.Dubakaitė (Aušrinė) ir A.Zakarauskaitė (Heksa-KCSM) (2006 m.), R.Rameikaitė ir R.Strelkauskaitė (2007 m., 2008 m.). J. Talalaitė-Mukienė, J. Dubakaitė bei R. Strelkauskaitė, R. Rameikaitė dalyvavo Europos moterų paplūdimio čempionatų etapuose, Lenkijos, Latvijos, Estijos atviruosiuose čempionatuose, Europos jaunių čempionatuose (R.Strelkauskaitė, R. Rameikaitė), Pasaulio jaunimo pliažo tinklinio čempionate (R.Rameikaitė).
Fermentas

Veikimo mechanizmas

Fermentas sąveikauja su substratu (ar substratais), pakeičia jo struktūrą, t. y., substratą verčia į produktą. Fermentinė reakcija vyksta tik tam tikroje fermento dalyje – aktyviajame centre, kurį sudaro, formuojantis tretinei baltymo struktūrai iš skirtingų baltymo molekulės vietų, suartėjusios amino rūgščių liekanos. Aktyvus centras turi substrato jungimo ir katalizinę sritis.
Yra pasiūlyti modeliai, aiškinantys, kaip fermentas savo aktyviajame centre sąveikauja su substrato molekule. „Spynos ir rakto“ modelis teigia, kad fermento ir jo substrato sąveika galima tik tuomet, kai substratas atitinka aktyvų centrą taip, kaip raktas spyną. Kitas biokatalizės mechanizmus aiškinantis modelis teigia, kad sąveikaujant substratui su aktyviuoju centru, gali keistis arba substrato, arba aktyviojo centro, arba abiejų erdvinės struktūros taip, kad būtų palankiausia struktūta substrato molekulę pakreipti katalizinių grupių link. Prie fermento baltyminės dalies (apofermento), kad jis galėtų atlikti savo funkcijas, aktyvajame centre prijungiama nebaltyminė dalis – kofaktorius. Susijungę apofermentas ir kofermentas sudaro funkcionalią struktūrą, vadinamą holofermentu.

Savybės

Fermentai, kaip visi katalizatoriai, reakcijos metu nėra nei sunaudojami, nei pagaminami. Jie nekeičia reakcijos pusiausvyros, o tik padidina reakcijos greitį. Tik fermentams būdinga tai, kad jie sąveikauja griežtai tik su tam tikrais substratais, yra stereospecifiški. Jie yra jautrūs temperatūros, terpės pH pokyčiams.
Fermentų aktyvumas yra reguliuojamas modifikuojant (pvz.: fosforilinant, metilinant), veikiant inhibitoriais (bet kuri cheminė medžiaga, mažinanti reakcijos greitį) ar aktyvatoriais, keičiant fermento kiekį (baltymai organizme po tam tikro laiko degraduojami; sintetinami tik esant induktoriui) ir kt.
Fermentas yra aktyvus tik tam tikroje temperatūroje. Temperatūrai didėjant fermentas ima denatūruoti ir nebeatlieka savo funkcijos. Kylant temperatūrai iki tam tikros ribos, reakcijos greitis didėja, nes didėja galimybė susidurti substrato ir fermento molekulėms ir jų kinetinė energija. Reakcijos greitis priklauso nuo aktyvių fermentų kiekio. Jei yra pakankamai substrato ir tam tikra temperatūra ir pH tai reakcijos greitis bus proporcingas fermentų koncentracijai.
Aukštutinės Angaros dubuma

Aukštutinės Angaros dubuma (rus. Верхнеангарская котловина) – įduba Rusijoje, Priebaikalėje, Buriatijos šiaurėje, tarp Aukštutinės Angaros ir Šiaurės Mujos kalnagūbrių. Ilgis virš 100 km, aukštis virš jūros lygio iki 800 m. Dubumos dugnu teka Aukštutinė Angara.
Pievų ir pelkių augmenija mainosi su maumedžių, pušų ir beržų miškų plotais.
Dubumą kerta Baikalo-Amūro magistralė. Čia įsikūrusios gyvenvietės: Naujasis Uojanas, Kumora, Angoja.
Aleksandras Česnavičius

Biografija

1948–1951 m. komjaunimo darbuotojas Pasvalyje. 1950–1988 m. SSKP narys. 1951–1953 m. partinis darbuotojas Klaipėdoje. 1955 m. baigė Respublikinę partinę mokyklą, dirbo LKP CK instruktoriumi. 1957–1958 m. LKP Vilniaus miesto Tarybų rajono komiteto II-asis sekretorius. 1958–1960 m. LLKJS Vilniaus miesto komiteto I-asis sekretorius. 1960–1966 m. LLKJS CK I-asis sekretorius.
1961 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą. 1962–1970 m. VLKJS CK narys. 1966–1969 m. VLKJS CK sekretorius, VLKJS CK biuro narys. 1969–1974 m. LKP CK administracinių organų skyriaus vedėjas. 1976 m. baigė Visuomenės mokslų akademiją prie SSKP CK. 1976–1988 m. LSSR Ministrų tarybos pirmininko pavaduotojas, kuravo kultūrą. 1976 m. istorijos mokslų kandidatas.
Nuo 1960 m. LKP CK narys, 1960–1962 m. kandidatas į LKP CK biuro narius, 1962–1966 m. LKP CK prezidiumo narys. 1963–1967 m., 1971–1990 m. LSSR AT deputatas.  1988 m. dėl ligos pasitraukė iš darbo ir politinėje bei visuomeninėje veikloje nedalyvavo.
Raudonkos piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Kabarkštos dešiniajame krante. Aikštelė buvo pailga šiaurės – pietų kryptimi, apie 30 m ilgio, 8 m pločio šiauriniame krašte. Ji nugriuvusi, likęs tik piliakalnio kalvos pagrindas. Jos šiauriniame krašte supiltas 10 m ilgio, 12 m pločio pylimas, kuris dabar nuo aikštelės liekanų yra 3 m aukščio. Išorinis pylimo šlaitas yra 1,5 m aukščio. Šlaitai statūs, 10 m aukščio.
Piliakalnis iš visų pusių smarkiai nuplautas Kabarkštos (šlaitai eroduoja ir dabar), likusi tik apardyto pylimo dalis. Jis apaugęs smarkiai praretintais lapuočiais medžiais.

Aplinkiniai piliakalniai

Mančiušėnų piliakalnis 4 kmSukinių piliakalnis 11 kmTotoriškio piliakalnis 8 kmPadaigų piliakalnis 14 kmDainių piliakalnis 11 kmDovainonių piliakalnis 36 kmMaskoliškių piliakalnis 1,5 kmPasodninkų piliakalnis 5 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną