Latvijos politinė sistema

Politinė istorija

1918 m. lapkričio 18 d. Rygoje susirinkusi iš įvairių politinių partijų atstovų sudaryta Latvijos tautos taryba paskelbė šalies nepriklausomybę. Formuoti pirmąją Latvijos vyriausybę buvo pavesta Karliui Ulmaniui. 1920 m. gegužės 1 d. susirinko Latvijos steigiamasis seimas (150 deputatų), kuris dirbo iki 1922 m. lapkričio.
1922 m. vasario 15 d. buvo priimta Latvijos Respublikos konstitucija, bei išrinktas pirmasis prezidentas – Jānis Čakste. Po diskusijų dėl valstybės santvarkos buvo atmestos idėjos dėl dviejų rūmų parlamento ir Latgalos autonomijos. 1922 m. buvo išrinktas I Seimas, 1925 m II Seimas, 1928 m. III Seimas, o 1931 m. IV Seimas. Latvijos seimai pasižymėjo didele politine fragmentacija.
Nuo 1918 iki 1934 m. Latvijoje pasikeitė 18 vyriausybių. 1934 m. po karinio perversmo į valdžią atėjo Karlis Ulmanis, kurio režimui būdingas didesnis piliečių laisvių varžymas, nei kaimyninėse Lietuvos ir Estijos diktatūrose. Trumpas nepriklausomybės laikotarpis baigėsi 1940 m. liepos 17 d., kaip 1939 m. rugpjūčio 23 d. pasirašyto sovietų ir nacių susitarimo (Molotovo-Ribentropo paktas) bei jo slaptųjų priedų rezultatas.
Sovietinės okupacijos metais aukščiausias valdžios organas buvo 1 rūmų Latvijos TSR Aukščiausioji Taryba, renkama 5 metams. Tarp AT sesijų aukščiausiasis valstybės valdžios organas buvo AT prezidiumas. AT leido įstatymus, sudarė respublikos vyriausybę – Ministrų Tarybą.
Pirmoji Latvijos TSR Konstitucija buvo priimta 1940 m. Rusijos TFSR Konstitucijos pavyzdžiu. Pagal konstituciją politinės valdžios struktūros pagrindas buvo darbo žmonių deputatų tarybos, kurios 1978 m. Konstitucijoje pervadintos liaudies deputatų tarybomis. Vienintelė leistina partija šalyje (iki 1990 m.) buvo Latvijos komunistų partija, kuri vienintelė vykdė šalies politiką.
1990 m. gegužės 4 d. Latvijos Aukščiausioji taryba paskelbė apie nepriklausomybės atkūrimą. Tuo metu Aukščiausios tarybos pirmininko pareigas užėmė Anatolijs Gorbunovs. Jis nuo 1990 iki 1995 m., buvo parlamento pirmininkas, o kaip premjeras, pagal 1922 m. konstituciją užėmė ir prezidento pareigas iki 1993 m., kol Guntis Ulmanis buvo išrinktas prezidentu. 1993 m. išrinktas V Seimas, kuriame daugiausiai vietų (36) gavo partija „Latvijos kelias“ 
1996 m. Guntis Ulmanis buvo perrinktas antrai kadencijai, todėl 1999 m. vykusiuose rinkimuose dalyvauti negalėjo. Juos laimėjo Vaira Vīķe-Freiberga, kurios kadencijos metu prezidentavimo laikotarpis pailgintas nuo 3 iki 4 metų. 2003 m. ji buvo perrinkta. Iki 2011 m. prezidento pareigas ėjo Valdis Zatlers, kuris laimėjo 2007 m. vykusiuose rinkimuose. Dabartinis prezidentas yra Andris Bērziņš. Kiti rinkimai vyks 2015 m.
Nuo nepriklausomybės atkūrimo buvo išrinkti 5 seimai. Dabartinė X Saeima išrinkta 2010 m. spalio 2 d. Juose laimėjo ankstesnė valdančioji koalicija – Valdžio Dombrovskio blokas Vienybė (33 vietos iš 100), Žaliųjų ir valstiečių sąjunga (22 vietos) ir Nacionalinis susivienijimas (8 vietos). Dabartinė valdančioji koalicija yra centro dešinės pakraipos. Kiti rinkimai vyks 2014 m. spalį.

Politinės partijos

Seniausia Latvijos politinė partija yra Latvijos socialdemokratų darbininkų partija, įkurta 1904 m. birželio 7-9 Rygoje. Jos ideologija laikoma socialdemokratija. Kaip ir Lietuvoje veikiančios Lietuvos socialdemokratų partijos, šios istorija smarkiai keitėsi nuo politinės padėties. 1999 m. ji susijungė su Latvijos socialdemokratų partija pasivadinusia buvusia Latvijos komunistų partija.
Tarpukariu svarbiausia partija buvo Latvijos valstiečių sąjunga. Jai priklausė 5 iš 9 1918–1940 m. vadovavusių ministrų pirmininkų ir du tuo pačiu laikotarpiu pareigas užėmę prezidentai. TSRS okupavus Latviją partija buvo uždrausta. Partija atkurta 1990 m., Latvijai atkūrus nepriklausomybę. 2002 m. sudarė koaliciją su Latvijos žaliųjų partija ir pasivadino Žaliųjų ir valstiečių sąjunga.
Tautinio atgimimo laikotarpiu svarbų vaidmenį suvaidino Latvijos Nacionalinės Nepriklausomybės Sąjūdis. Atkūrus nepriklausomybę svarbiausia partija tapo „Latvijos kelias“, tačiau jau kituose rinkimuose ji prarado populiarumą ir iki šiol jo neatgavo. Per 1998 m. rinkimus į valdžią atėjo Tautos partija, kuri iki šiol yra viena iš svarbiausių Latvijos partijų. Svarbiomis partijomis tapo prieš 2002 m. rinkimus įkurtos Latvijos Pirmoji partija ir „Naujasis laikas“.