google/wiki40b huggingface dataset:
Vygantas Malinauskas

Biografija

Motina Nijolė Balaišytė-Malinauskienė. Tėvas buvęs tremtinys Kęstutis Malinauskas.
1979–1990 m. baigė Panevėžio 12-ąją vidurinę mokyklą. Buvo vienas iš mokyklos moksleivių sąjūdžio rėmimo grupės steigėjų. Panevėžio sąjūdžio rėmimo grupių konferencijoje 1988 metais tapo vieninteliu moksleiviu delegatu, išrinktu į Sąjūdžio steigiamąjį suvažiavimą. 1989 metais įsijungė į Ateitininkų moksleivių veiklą. Panevėžio ateitininkų moksleivių kuopos pirmininkas.
1990–1995 m. studijavo VDU Katalikų teologijos fakultete (KTF), 1995–1998 m. KTF magistrantūroje, teologijos magistras. Nuo 1999 iki 2002 m. VDU Teisės institute baigė teisę (Administracinės teisės specializacija), teisės magistras. Apgynė tezes apie internetinės prekybos apmokestinimą bei žmogaus teisių ir lygių galimybių įgyvendinimo Europos Sąjungoje problemas.
1995–1998 m. Lietuvos katalikų bažnyčios informacijos centro redaktorius, 1996–1997 m. Kauno jėzuitų vidurinės mokyklos ateitininkų būrelio vadovas, 1998–1999 m. VšĮ Katalikų interneto tarnybos direktoriaus pavaduotojas, nuo 1999 m. Kauno aukštesniosios katechetų mokyklos dėstytojas, iki 2002 m. birželio 26 d. advokatų profesinės bendrijos „NORDIA BAUBLYS & Partners“ teisininkas, Maskvos skyriaus vadovas, nuo 2002 m. rugpjūčio 26 d. Advokato K. Šlito kontoros advokato padėjėjas. Nuo 2012 m. VDU Teisės fakulteto teisės teorijos ir filosofijos dėstytojas.
Palangos Nepaprastojoje Konferencijoje 1997 metais ir XV Ateitininkų federacijos kongrese 2006 metais buvo išrinktas Ateitininkų federacijos pirmininku. (1994-1997) Lietuvos ateitininkų federacijos tarybos narys. Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos asamblėjoje buvo išrinktas Valstybinės jaunimo reikalų tarybos nariu. Teisiniais klausimais konsultuoja ir atstovauja Lietuvos vyskupų konferencijai. Lietuvos Vyskupų Konferencijos ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės dvišalės mišrios komisijos tarptautinių sutarčių su Šventuoju Sostu nuostatoms vykdyti narys. Dalyvavo Seimo ir Vyriausybės sudarytose darbo grupėse rengiant įstatymų ir teisės aktų projektus. Yra Kauno jėzuitų gimnazijos ir leidyklos „Katalikų pasaulio leidiniai” valdybų narys. Redagavo studentų ateitininkų leidinį „Ateities pėdsakai“, yra paskelbęs straipsnių visuomenės gyvenimo, pasaulėžiūros, teisinėmis temomis „Ateityje”, „Naujajame Židinyje – Aiduose”, „Bernardinuose”, „Artumoje”.
Pirmojo atkurtos Studentų ateitininkų sąjungos (SAS) suvažiavimo Vilniuje (1992 m.) iniciatorius, SAS pirmininkas (1992-1994). Popiežiaus Jono Pauliaus II sutikimo Agluonoje (Latvija, 1993) Organizacinio komiteto narys. VDU studentų atstovybės senato (1994-1995) narys. Seimo vicepirmininko F. Palubinsko visuomeninis padėjėjas.
Paramos ir labdaros fondo „Bažnyčios kronika" steigėjas ir valdybos narys.
Žmona Virginija (g. 1972 m.), mokytoja. Sūnūs Petras (g. 1996 m.) ir Paulius (g. 1999 m.).
Aleksandras Mičiūdas

Biografija

1948 m. Buenos Airėse baigęs gimnaziją, dirbo žurnalistu Argentinos nacionalinėje žinių agentūroje TELAM, vadovavo tarptautinių žinių skyriui, lankėsi daugelyje šalių, bendradarbiavo laikraščiuose „Laikas“ bei „Tėviškės žiburiai“ (Kanada). Dirbo teismo antstoliu. 1955–1956 m. ir 2006-2008 m. Argentinos lietuvių centro pirmininkas, atstovavo jam Argentinos lietuvių organizacijų ir spaudos taryboje (ALOST), 1956 m. vienas jos steigėjų, 1969–1976 m., 2007 m. valdybos pirmininkas. 1979–1991 m. Lietuvai išlaisvinti komiteto Argentinoje steigėjas ir pirmininkas, 1979–1991 m. Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto atstovas Pietų Amerikai,  1980 m. dalyvavo Madrido susitikime. 1990 m. kreipėsi į Argentinos prezidentą K. S. Menemą prašydamas pripažinti Lietuvos nepriklausomybę – Argentina atnaujino Lietuvos nepriklausomybės pripažinimą 1991 m. rugsėjo 10 d., pirmoji Pietų Amerikoje. 1992 m. įkūrė, vadovavo ir išlaikė Lietuvos informacijos biurą Argentinoje. Nuo 1993 m. Lietuvos Respublikos valstybės konsultantas ekonomikos ryšiams su Pietų Amerikos šalimis.
Šlapimo rūgštis

Šlapimo rūgštis – įvairių azoto turinčių medžiagų, tokių kaip aminorūgštys ir nukleorūgštys, metabolizmo metu susidaranti azotinė atlieka. Ją išskiria vabzdžiai, ropliai ir paukščiai. Kiti gyvūnai šalina šlapalą arba amoniaką.
Šlapimo rūgštis mažiau nuodinga nei amoniakas. Tai ypač naudinga kiaušinius dedantiems gyvūnams, nes embriono išskirtos atliekos kaupiasi kiaušinio viduje. Jei jos būtų nuodingos, galėtų pakenkti embrionui.
Skirtingai nei tirpus šlapalas, kurį šalinantys gyvūnai netenka daug vandens, šlapimo rūgštis yra mažai tirpi. Tai ypač didelis privalumas, kai tenka taupyti vandenį.
Didžiausias šlapimo rūgšties, kaip šalinimo produkto, trūkumas yra tas, kad jos sintezė gana sudėtinga, ir sunaudojama daugiau energijos nei šalinant amoniaką ar šlapalą.
Anders Fogh Rasmussen

Biografija

Gimė ūkininkų šeimoje. Anksti pradėjo dalyvauti politikoje – būdamas 17-kos metų amžiaus Viborge įkūrė Jaunųjų liberalų draugiją, o 1973 m. išrinktas į Danijos liberalų partijos centrinę tarybą. 1978 m. baigė ekonomikos studijas Orhuso universitete ir pirmą kartą išrinktas Folketingo (Danijos parlamento) deputatu.
1985 m. jis išrinktas Liberalų partijos vicepirmininku, o 1998 m. tapo partijos pirmininku.
1987–1992 m. buvo Danijos mokesčių, o 1990–1992 m. – kartu ir ekonomikos ministras.
2001 m. Danijos liberalai laimėjo parlamento rinkimus ir kartu su kitomis dešiniosiomis (Danijos liaudies partija (Dansk Folkeparti) ir Konservatyviąja liaudies partija (Det Konservative Folkeparti)) suformavo vyriausybę, pirmą kartą nuo 1920 m. nustumdami Danijos socialdemokratų partiją nuo valdžios. A.F.Rasmusenas 2001 m. lapkričio 27 d. paskirtas Danijos ministru pirmininku.
Vadovaudamas vyriausybei laikėsi valstybės įtakos mažinimo ekonomikoje ir socialinėje apsaugoje politikos. Buvo įgyvendinta administracinė reforma (vietoje 13-kos komunų sukurti 5 regionai, nuo 271 iki 98 sumažintas municipalitetų skaičius), mažinami mokesčiai, vyko svarbūs privatizacijos procesai. Nepaisydamas didelės opozicijos šalyje, 2003 m. aktyviai palaikė Irako karą ir jam pasibaigus įkurdino Danijos karinį kontingentą Irake. A.F.Rasmusenui valdant sugriežtinta imigracija į šalį, tuo pat metu jis buvo didesnės Europos integracijos šalininkas ir siekė surengti pakartotinį referendumą dėl euro įvedimo Danijoje.
Siekdamas ilgiau išlaikyti valdančiąją koaliciją, ekonominio pakilimo sąlygomis A.F.Rasmusenas 2007 m. paskelbė neeilinius rinkimus, juos laimėjęs vėl paskirtas ministru pirmininku ir tapo ilgiausiai Danijos istorijoje šiame poste išbuvusiu asmeniu.
2009 m. kovo mėn. Didžiosios Britanijos, Prancūzijos ir Vokietijos vadovai iškėlė A.F.Rasmuseno kandidatūrą į NATO organizacijos generalinio sekretoriaus postą. Jį palaikė ir JAV. Turkija tam prieštaravo ir netgi svarstė galimybę pasinaudoti veto teise. Prieštaravimo priežastis buvo skandalas dėl pranašo Mahometo karikatūrų, atspausdintų Danijos laikraštyje „Jllands-Posten“ 2005 m. rugsėjo mėn. Tuomet visame pasaulyje musulmonų sukeltų protestų ir riaušių metu žuvo 140 žmonių. A.F.Rasmusenas tuomet atsisakė atsiprašyti, remdamas žodžio ir spaudos laisvės principus.
Turkijos vyriausybei pakeitus poziciją, 2009 m. balandžio 4 d. A.F.Rasmusenas buvo išrinktas NATO generaliniu sekretoriumi.
2014 m. gegužės 30 d. Vilniuje vykusios NATO Parlamentinės Asamblėjos metu Prezidentė Dalia Grybauskaitė įteikė A.F.Rasmusenui Vytauto Didžiojo ordino Didįjį kryžių.
2014 m. suteiktas Kauno technologijos universiteto garbės daktaro laipsnis.
Raudonpelekė karalžuvė

Morfologija

Didelė žuvis – gali sverti iki 270 kg, bei kūno ilgis gali siekti iki 2 m. Jų kūnas ovalinis, suplotas, raudonai oranžinis.

Fiziologija

Raudonpelekę karalžuvę tyrinėję biologai, 2015 metų išvadose paskelbė, kad tai yra atrasta pirmoji, pilnai šiltakraujė žuvų rūšis . Anot nacionalinės vandenynų ir atmosferos administracijos, kurios biologai tyrinėjo šią žuvį, būdama šiltakraujiška, ji turi daugiau privalumų susigauti grobį – kadangi turi geresnę regą ir greičiau plaukia. Turi gebą išlaikyti 2 °C šilčiau akis ir smegenis, nei kūno temperatūra. Jos raumenų temperatūra išlieka vidutiniškai aukštesnė 5 °C, nei vandens temperatūra 45-305 metrų vandenyno gylyje.
Pora kitų žuvų rūšių, įskaitant Thunnus orientalis ir tikrosios rykliažuvės  tik iš dalies šiltakraujės - šiltas kraujas cirkuliuoja tik gyvybiškai svarbiuose jų organuose, kaip kad raumenyse, kas suteikia joms daugiau energijos judėti po vandeniu. Bet jų vidaus organai, pavyzdžiui širdis gana greitai vėsta, kada jos paneria į gilesnius, šaltus vandenis ir tai greitai priverčia jas atgal pakilti arčiau vandens paviršiaus ar plaukti į seklesnius vandenis kur šiltesnis vanduo .

Paplitimas

Paplitusios Atlanto, Ramiojo vandenynų vidutinio ir tropinio klimato zonose – nuo Didžiosios Niufaundlando bankos, Norvegijos ir Grenlandijos pakrančių iki Argentinos, pietvakarių Atlanto vandenyne, Senegalo, Angolos pakrančių rytų Atlanto vandenyno dalyje. Kitos populiacijos nuo Aliaskos įlankos iki pietinės Kalifornijos Ramiajame vandenyne. Aptinkamos ir Indijos vandenyno vidutinių platumų zonose.

Gyvenama aplinka

Pagal palydovų duomenis, jos didesnę gyvenimo laiko dalį praleidžia dažniausiai nuo 45 iki 400 m vandenynų šaltuose gyliuose, be reguliaraus iškilimo į paviršių.
Heinrich Hertz

Žymiausi pasiekimai

Heinrichas Hercas pirmasis gavo elektromagnetines bangas, kurių buvimą teoriškai nuspėjo Džeimsas Maksvelas. Elektromagnetinių bangų savybių tyrinėjimai, kuriuos Hercas atliko, parodė, kad šioms bangoms taikomi tie patys dėsniai, kaip ir šviesos bangoms. Šis atradimas patvirtino elektromagnetinę šviesos teoriją. Fiziko garbei 1930 m. pavadintas SI sistemos dažnio matavimo vienetas (hercas), reiškiantis būsenos, reiškinio ar padėties pasikartojimų skaičių per sekundę.
Ñ

Ñ ir ñ (n su tilde) – modifikuota lotyniškos abėcėlės raidė N.
Žymi nosinį garsą [ɲ]. Tai dvidešimt penktoji raidė ispanų kalbos abėcėlėje ir yra vadinama eñe (tariama enje). Taip pat naudojama kitose su ispanų kalba ar kultūra susijusiose kalbose: galisų, baskų, filipiniečių, čamorų, gvaranių, mapudungunų, kečujų, aimarų ir daug kitų (ypač Lotynų Amerikoje, Filipinuose). Dar naudojama bretonų, Krymo totorių, mandinkų kalbose.
Raidė Ñ išsivystė iš lotynų nn: pvz., lotynų ANNVS tapo ispanų año. Kitose romanų kalbose nosinė n žymima raidžių junginiais – portugalų kalboje nh, katalonų ny, prancūzų ir italų gn. Lenkų kalboje šį garsą atitinka raidė ń, čekų ir slovakų – ň, vengrų – ny.
Ñ yra tapusi ispanų kalbos simboliu, ispaniško identiteto dalimi, ši raidė yra žodyje Español, reiškiančiame ispanų kalbą.
Juozas Skestenis

Biografija

Mokėsi Šeduvos vidurinėje mokykloje. 1974 m. baigė Šiaulių politechnikumą, technikas – elektrikas, 1983 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius – elektrikas. 2002 m. Finansų vadybos magistras.
1974–1983 m. Alytaus medvilnės kombinato („Alytaus tekstilė“) budintysis elektrikas. 1983–1987 m. Alytaus medvilnės kombinato Elektros cecho vyriausiasis meistras. 1987–1993 m. Kauno miesto specializuoto montavimo eksploatavimo baro Alytaus filialo vadovas. 1993 m. savivaldybės įmonės „Eisrega“, nuo 1995 m. UAB „Eisrega“, 2003–2005 m. UAB „Naujoji Eisrega“ direktorius. 2005–2007 m. UAB „Alytaus šilumos tinklai“ direktoriaus pavaduotojas. 2007-2009 m. ir 2010-2011 m. Alytaus miesto savivaldybės administracijos direktorius.
1999 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2001 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys, partijos valdybos narys, Alytaus apskrities koordinatorius ir Alytaus miesto skyriaus pirmininkas.
2003–2007 m. 2009-2010 m. ir nuo 2011 m. Alytaus miesto savivaldybės tarybos narys, 2003–2007 m. Aplinkos ir miesto plėtros komiteto pirmininkas.
Žmona Liudmila, vaikai Mindaugas, Julius.
Popovas (Bulgarija)

Istorija

Pirmąkart minimas osmanų registre 1555 metais.
Degsniai

Istorija

Degsniai pirmą kartą paminėti 1680 m. Onuškio parapijos metrikuose. XX amžiaus antrojoje pusėje tapo kolūkio gyvenviete.
Grikiapelė

Aplinkinės gyvenvietės

Linkmenys – 4 kmPalūšė – 6 km
IGNALINA – 10 km
Erės vėliava

Erės vėliava – neoficialus Erės salos (Ærø) simbolis. Šią trispalvę sudaro horizontaliai išdėstytos lygaus pločio geltona, žalia ir raudona juostos. Nuo Lietuvos vėliavos skiriasi tik kitu atspalviu.
Raudona ir geltona spalva simbolizuoja Gertrugo Kristiano (Kristiano IV pusbrolio) vėliavą. Žalia spalva simbolizuoja Erės salos žalumą. Vėliava buvo sukurta tarp 1622 ir 1633 metų, kunigaikščio Kristiano.
Mulatai

Mulatai – rasinė grupė, kurią sudaro europidų ir negridų rasių bruožų turintys žmonės. Daugiausia gyvena Lotynų Amerikoje (ypač Brazilijoje, Kolumbijoje, Venesueloje, Centrinėje Amerikoje), Karibų salose (ypač Dominikos Respublikoje, Kuboje), JAV, Afrikoje (PAR, Angoloje, Maskarenų salose), Europoje (Jungtinėje Karalystėje, Prancūzijoje, Vokietijoje). Kai kuriuose iš šių kraštų yra ar buvo naudojami specifiniai terminai, skirstantys mulatus pagal odos atspalvį (kvarteronai, oktoronai, marabu, musti ir kt.). Dabar daug kur vengiama oficialiai vartoti žodį „mulatas“, tokios rasės asmenis įtraukiant į platesnes „maišytos rasės, spalvotųjų“ kategorijas (Brazilijoje – pardo, portugališkose Afrikos šalyse – mestiço, JAV – daugiarasiai amerikiečiai, Karibuose, Mauricijuje – kreolai).
Žodžio „mulatas“ etimologija nėra visiškai aiški: pagal vieną versijų jis kilęs iš portugalų ar ispanų kalbos žodžio, reiškiančio mulą (turint galvoje, kad mulatai kaip ir mulai yra hibridai), kitas variantas, jog šis žodis kilo iš arabų muwallad, reiškiančio „užaugintas“ (šiuo žodžiu buvo vadinami tarp arabų užaugę nearabiškos kilmės žmonės).
Diksono sala

Diksono sala (rus. Диксон) – sala Karos jūroje, Jenisiejaus įlankoje, 1,5 km nuo žemyno (Taimyro pusiasalio). Priklauso Rusijai, Krasnojarsko kraštui, Diksono gyvenvietei (įsikūrusi priešais salą). Plotas – 25 km². Vyraujantis aukštis 26 m, didžiausias – 48 m. Sudaryta iš diabazo. Būdinga arktinė dykuma.
Saloje įsikūręs Diksono oro uostas, jūrų uostas, hidrometeorologijos stotis, arktinės radiometeorologijos centras ir geofizikos observatorija.
Diksono salą XVII a. pr. atrado rusai pomorai. 1875 m. salą pasiekė švedų Arkties tyrinėtojas Adolfas Nordenšeldas ir pavadino ekspedicijos rėmėjo, pramonininko Oskaro von Diksono garbei. XX a. pr. Diksono saloje pastatyta anglių saugykla (buvo svarbus šiaurės jūrų kelio uostas). 1916 m. pastatyta hidrometeorologijos stotis, pradėjo kurtis Diksono gyvenvietė.
Hans-Jürgen Papier

Hans-Jürgen Papier ([ˈpaːpiɐ], liet. Hansas Jurgenas Papyras (g. 1943 m. liepos 6 d. Berlyne, Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas konstitucionalistas, teisėjas, Miuncheno universiteto (LMU) profesorius, VFR KT pirmininkas nuo 2002 m. balandžio mėn.

Biografija

Po abitūros Eckener gimnazijoje Berlin-Mariendorfe 1962 m. studijavo teisę, 1967 m. išlaikė pirmąjį valstybinį egzaminą. 1970 m. Berlyno laisvajame universitete apgynė teisės disertaciją (Die Forderungsverletzung im öffentlichen Recht), 1973 m. – habilitaciją (Die finanzrechtlichen Gesetzesvorbehalte und das grundgesetzliche Demokratieprinzip: zugleich ein Beitrag zur Lehre von den Rechtsformen der Grundrechtseingriffe).
Nuo 1974 m. Bielefeldo universiteto profesorius, vienas Aplinkos teisės instituto kūrėjų, pirmasis vadovas.
Sprendėjas

Sprendėjas (angl. problem-solver) arba sprendžiantis agentas (angl. planning agent) yra dirbtinio intelekto savoka.
Ši savoka naudojama apibūdinti tokius agentus, kuriems nerūpi surasti geriausio uždavinio sprendimo, o jų tikslas yra tiesiog išspręsti uždavinį vieną kartą. Uždavinio sprendėjas paprastai veikia pagal paieškos į gylį principus.
Sprendėjas kitaip nei planuotojas sprendimo metu neturi žemėlapio.

Pavyzdys

Sprendėjas yra žmogus labirinte, kuris žūtbūt nori rasti bet kokį kelia iš labirinto.
Šilutės-Rusnės perkėla

Šilutės-Rusnės perkėla – perkėla per Nemuną, esanti kelyje  206  Šilutė–Rusnė .
Potvynio metu paprastai apsemiamas Šilutės-Rusnės kelio ruožas. Keliui tapus neišvažiuojamu pasitelkiamas specialus transportas – lengvuosius automobilius perkelia tralai, kursuoja padidinto pravažumo autobusas. Vandens lygiui virš kelio pasiekus kritinį lygį (80 cm), perkėla uždaroma dėl padidėjusios rizikos kelininkams ir gabenamų automobilių ekipažams. Srauni vandens srovė ir bangos yra  didelės jėgos, jos gali nuplauti, apversti platformas velkančius traktorius, juos tampa sunku valdyti. Tuomet pagalbą gyventojams teikia Lietuvos kariuomenės amfibijos. Kasdien per užlietą kelio Šilutė-Rusnė atkarpą traktorinėmis platformomis  perkeliama 500-600 mašinų. Valstybinei įmonei „Klaipėdos regiono keliai“ tai kasdien kainuoja apie 6000 litų. Perkeliama 4 traktoriniais tralais. Dirbama dviem pamainomis. 
Šilutės rajono savivaldybė siekia, kad būtų pastatyta estakada. Statybos finansavimui prašoma lėšų iš valstybės, kadangi ši našta per didelė Šilutės rajono biudžetui.
Statika

Pirmoji aksioma

Dvi standų kūną veikiančios jėgos atsveria vieną kitą tik tada, kai jos yra vienodo didumo ir veikia vienoje tiesėje priešingomis kryptimis.

Antroji aksioma

Pridėjus prie sistemos arba iš jos atėmus pusiausvyrą jėgų sistemą, jėgų sistemos poveikis standžiam kūnui nepasikeičia.

Standumo aksioma

Kiekvieną besideformuojantį kūną, esantį pusiausvyroje, sustandinus–pusiausvyra išliks nepakitusi.

Poveikio–reakcijos lygybės aksioma

Du kūnai vienas kitą veikia jėgomis, lygiomis savo moduliu, bet priešingomis savo kryptimis. Ši aksioma labai svarbi nustatant ryšių reakcijas.
Deoksiribonukleorūgštis

Deoksiribonukleorūgštis (DNR) – nukleorūgštis, esanti kiekvienoje eukariotinėje ląstelėje, daugiausia jos branduolyje. Joje (jos azotinių bazių sekoje) yra tripletiniu kodu užkoduota genetinė informacija, kuri perduodama dalijimosi metu naujoms ląstelėms, o per lytines ląsteles – individo palikuonims.
Deoksiribonukleorūgštis susideda iš deoksiribonukleotidų. Deoksiribonukleotidas yra sudarytas iš heterociklinės azoto bazės ir angliavandenio deoksiribozės. Deoksinukleotidai skiriasi azoto bazėmis. Pagrindinės yra keturios: adeninas (A), guaninas (G), citozinas (C) ir timinas (T).
Deoksiribonukleotidai jungiasi į polinukleotidinę grandinę per fosforo rūgšties likutį tam tikru, kiekvienai individualiai deoksiribonukleorūgščiai specifiniu nuoseklumu. Deoksiribonukleorūgšties molekulė (išskyrus kai kurių virusų) susidaro iš 2 polinukleotidinių grandinių, susisukusių į spiralę apie bendrą ašį. Šias 2 grandines jungia vandenilinės jungtys, esančios tarp nukleotidų azoto bazių (pastarosios išsidėsčiusios spiralės viduje; jų plokštuma statmena spiralės ašiai). Adeninas (A) ir Timinas (T) jungiasi dviem vandeniliniais ryšiais, o Guaninas (G) ir Citozinas (C) trim vandeniliniais ryšiais.
DNR molekulė yra tokia plona, kad jos neįmanoma pamatyti net pro galingiausius optinius mikroskopus. DNR grandinė – tai dviguba spiralė, kuri yra panaši į susuktas virvines kopėčias su daugybe pakopų.

Kiekvienos organizmų rūšies DNR yra specifinė – turi skirtingą azotinių bazių kiekių santykį , arba specifiškumo koeficientą (įvairiuose organizmuose jis svyruoja nuo 0,32 iki 3,04), ir skirtingą bazių seką molekulėje. Būtent įvairuojanti bazių seka grandinėje ir nurodo gyvojo organizmo genetinį kodą, kuris nulemia organizmo ypatybes. 
Interfazės metu lastelių ar bakterijų DNR dvibubėja remiantis komplementarumo principu. Dvigubėjant DNR iš pradžių nutrūksta vandeniliniai ryšiai tarp nukleotidų, DNR išsiskiria į dvi dalis, prie abiejų atsiradusių dalių nukleotidų (komplementarumo principu) ima jungtis nauji nukleotidai. Galiausiai visa grandinė tokiu būdu sudvigubėja.
Eukariotinėse (tikrabranduolėse ląstelėse) deoksiribunukleorūgšties galima rasti branduolyje, mitochondrijose, plastidėse.
Veikiama įvairių mutagenų, deoksiribonukleorūgšties struktūra kinta, dėl to dažnai organizme atsiranda mutacijų.
1944 išaiškinta deoksiribonukleorūgšties reikšmė paveldimumui. 1953 Dž. D. Votsonas (JAV) ir F. Krikas (Didžioji Britanija) atskleidė jos sandarą.
Čiukčių pusiasalis

Čiukčių pusiasalis (rus. Чукотский полуостров) – pusiasalis pačiuose Rusijos šiaurės rytuose, Čiukčių autonominėje apygardoje. Įsiterpęs tarp Arkties vandenyno Čiukčių jūros ir Ramiojo vandenyno Beringo jūros. Rytuose užsibaigia Dežniovo kyšuliu. Plotas 49 tūkst. km². Krantai labai raižyti, gausu įlankų ir užutėkių (Koliučino, Mečigmeno, Kryžiaus ir kt.). Didžiąją pusiasalio dalį užima Čiukčių kalnynas.
Klimatas pakrantėse jūrinis, rūstus (stiprūs vėjai, dažni rūkai, žema vasaros temperatūra). Centrinės dalies klimatas ryškiai žemyninis (šaltos, nesniegingos žiemos, vėsios vasaros).
Antanas Karalius

Biografija

Mokėsi Šakių ir Suvalkų gimnazijose. 1909 m. atvykęs į JAV studijavo Čikagos ir Valparaiso universitetuose, baigė medicinos mokslus. Dirbo gydytoju.
Spaudoje pradėjo bendradarbiauti būdamas studentas. Rašinius dažniausiai medicinos ir higienos klausimais spausdino leidiniuose Naujienos, Tėvynė, Keleivis, Ateitis, „Meilė ir šeimyna“ ir kt. Pasirašinėjo slapyvardžiais A. J. Uoga, A. J. Zėčius. 1911–1913 m. redagavo leidinį „Lietuvių žurnalas“, 1913 m. – „Dievo rykštė“, 1923–1924 m. – „Gyvenimas“, 1926–1928 m. – „Šakė“.
Išvertė ir parašė knygų medicinos, ekonomikos, mokslo klausimais.
Rospuda (kaimas)

Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

Pavadinimo kilmė

Pasak Suvalkijos vietovardžių ir vandenvardžių tyrinėtojo, švedų profesoriaus Knut Olof Falk, šalia kaimo esanti upė ganėtinai ilgai būdavo vadinama Dowspuda ir Rowspuda, tikėtina, kad pagrindinis upės hidronimo žodis yra Dowspuda, kuris kilęs nuo jotvingių ar lietuvių kalbos žodžių junginio Dau ir Spūda – Daug spausti. Toks pavadinimas galėjo atsirasti dėl pavasariais labai stipriai kylančio vandens lygio (kartais apie 1 m.) ir upės sraunumo. Toks vandens lygio pakilimas pakeisdavo upės intakų vandens srovės kryptį. Pirmą kartą upė paminėta Račkų bažnyčios kronikose 1599 metais.
SK Baltai Klaipėda

Istorija

2017 m. nuspręsta, kad klubas žais III lygoje (Klaipėdos zonoje).  Tačiau sezono pabaigoje nebesurinko pilnos sudėties ir pasitraukė iš pirmenybių.
2018 m. komanda Sparta-Baltai dalyvavo III lygoje (Klaipėdos zonoje).
Andžejus Kretkovskis

Biografija

Kujavijos Bresto kašteliono Luko Kretkovskio (m. 1603) ir Barboros Dževickos (m. 1622) sūnus. Krokuvos generalinio oficialo Erazmo (1595-1639) brolis.
Iš pradžių buvo pasiuntinys į 1618 metų seimą, po to 1623 metais tapo Kujavijos Bresto pakamaris. Kujavijos Bresto kaštelionas 1632-1637 metais. Nuo 1637 iki 1643 Kujavijos Bresto vaivada.

Šeima

Buvo vedęs du kartus. Pirmoji žmona tapo Katerina Konopacka, Luko Konopackio duktė. Santuokoje gimė 3 sūnūs ir 4 dukterys.
Kita jo žmona buvo Jadvyga Tylicka, Kališo taurininko Jokūbo Tylickio duktė.
Moterų dirva

„Moterų dirva“ (angl. Womenfs field) – JAV lietuvių moterų periodinis leidinys, ėjęs 1916–1991 m. Čikagoje.

Istorija

Iš pradžių buvo mėnesinis laikraštis, nuo 1966 m. – žurnalas. Leido Amerikos lietuvių Romos katalikių moterų sąjunga. Spausdintas lietuvių ir anglų kalbomis. Tiražas 500 egz. (1955 m.)