Klampumas

Klampumas arba vidinė trintis – procesas dujose ar skysčiuose, kada dėl gretimų skirtingais greičiais judančių sluoksnių, atsiranda impulso perdavimas iš greitesnių sluoksnių lėtesniems. Tai yra pernašos reiškinys, pernešamas judesio kiekis greičio gradiento mažėjimo kryptimi.
Klampumas nusako skystos ar dujinės medžiagos pasipriešinimą šlyčiai, kai medžiaga yra tarp dviejų plokštelių, judančių skirtingais sluoksniais.

Stiklinis kapiliarinis viskozimetras

Stikliniai kapiliariniai viskozimetrai yra skirti kinematiniam klampumui matuoti. Žinomas naftos kiekis yra leidžiamas per tiksliai suformuotus kapiliarus ir išmatuojamas pratekėjimo laikas. Kuo klampesnė nafta tuo platesni turi būti kapiliarai. Jų ilgis priklauso nuo viskozimetro rūšies ir dažniausiai būna nuo 70 iki 210 mm. Kuo kapiliaras ilgesnis tuo tikslesnis matuoklis. Pagrindiniai šios rūšies matuokliai kurie atitinka standartus yra gaminami su 400 mm ilgio kapiliarais, o visas matuoklio ilgis būna dvi pėdos. Naftos tūris, kuris turi pratekėti, yra laikomas kapiliaro išgaubime, pažymėtu kalibravimo linijomis, kuris yra kapiliaro viršuj ir kai jis atidaromas skystis dėl sunkio jėgos ima tekėti. Yra pusiau ir pilnai automatizuotų matuoklių kinematiniui klampumui matuoti. Jie naudoja sensorius, kad fiksuotų mėginio pratekėjimo laiką skirtingose kapiliaro vietose, taip pat gali turėti automatinio išvalymo funkciją.

Puodelinis viskozimetras

Puodeliniai viskozimetrai tai nustatyto tūrio cilindrai su nustatytomis kiaurymėmis cilindro dugne. Puodeliai gali būti tokiu tipu: Zahn, Ford, Shell.
Matavimai yra atliekami greit ir paprastai. Cilindras yra panardinamas į skystį ir skaičiuojamas laikas kol jis ištrauktas ištuštėja, iš laiko galima nustatyti klampumą. Taikoma kai klampumas yra didelis. Rezultatai nėra tikslūs, bet pakankami dažų, rašalo matavimams atlikti. Matavimai atliekami apie 20° C temperatūroje nes klampumas labai priklauso nuo temperatūros.
Saybolto universalus viskozimetras yra skirtas matuoti mažo ir vidutinio klampumo naftai. Šis įrenginys susideda iš cilindrinio rezervuaro, kuriame talpinamas tiriamas skystis, ir esančio po juo dar vieno rezervuaro į kurį patenka iš pirmo rezervuaro išbėgęs skystis. Cilindro formos talpykloje, kurioje laikomas skystis, apačioje yra tam tikro dydžio skylė ir skysčio leidimas tekėti ar sustabdymas yra atliekami kamščio pagalba. Yra stebimas laikas per kurį iš rezervuaro išteka 60 mililitrų naftos produkto esant pastoviai, kontroliuojamai temperatūrai. Klampumas yra nustatomas iš laiko.

Šalto įsukimo simuliatorius

Šis metodas taikomas nustatyt variklio alyvos klampumui -5° -40° C temperatūrų diapazone. Veikimo principas – elektrinis variklis suka statorių, kuris yra rotoriaus viduje. Tarpas tarp jų yra pripildomas alyva. Temperatūra yra matuojama netoli vidinės statoriaus sienelės ir palaikoma tokia pat atšaldytu mišiniu tekančiu per statorių. Rotoriaus greitis yra sukalibruotas kaip klampumo funkcija. Rezultatai gaunami iš kalibravimo ir rotoriaus sukimosi greičio.
Viskozimetras skirtas skirtas pastoviai stebėti skysčio temperatūrą ir klampumą. Technologija pagrįsta paprasta ir patikima elektromagnetine koncepcija. Dvi ritės magnetiškai verčia judėti stūmoklį į priekį ir atgal ta pačia pastovia jėga. Įmontuota schema analizuoja stūmoklio keliavimo pirmyn ir atgal laiką ir nustato skysčio klampumą. Deflektorius esantis virš stūmoklio įsiurbia skystį į matavimo kamerą. Pastovus stūmoklio judėjimas leidžia gauti naujus skysčio mėginius, o tuo pačiu išvalo ir matavimo kamerą. Kameroje įtaisytas RTD temperatūros detektorius. Šis matuoklis padarytas iš nerūdijančio plieno ir gali matuoti klampumą nuo 0.2 iki 20,000 cP. Didžiausias srauto greitis per matuoklio galvutę yra 3,66 m/sec.