Henry Moore

Biografija

Henris Spenseris Muras gimė 1898 m. liepos 30 d. angliakasybos mieste Kaslforde, Jorkšyre. Jis buvo septintuoju vaiku išsilavinusio angliakasybos pramonės darbuotojo Raymond Moore ir Mary Baker šeimoje. Nuo vaikystės tikėjosi tapti skulptoriumi. Tėvo noru kurį laiką dirbo pradedančiu mokytoju Kaslfordo mokykloje. Pirmojo pasaulinio karo metu 1917 m. H. Muras kariavo fronte Prancūzijoje, buvo apnuodytas dujų bombų atakų metu ties Kambrė. Po karo 2 metus lankė užsiėmimus Lydso dailės mokykloje, mokėsi piešimo ir skulptūros. 1921 m. H. Muras laimėjo stipendiją mokslams Karališkosios menų akademijos koledže Londone. Apsilankęs Britų muziejuje H. Muras susidomėjo ikikolumbine meksikietiška, senovės egiptietiška ir afrikietiška skulptūra. 1924 m. jis užėmė skulptūros instruktoriaus postą 7 metams Karališkojoje akademijoje, 1925 m. lankėsi Italijoje. Pirmoji H. Muro personalinė paroda įvyko 1928 m. Warren galerijoje Londone. 1929 m. H. Muras vedė Irina Radetzky. To meto jo skulptūra rodo susipažinimą su kubistų ir Constantin Brancusi kūriniais, tačiau labiausiai H. Muras buvo paveiktas senovės majų akmens skulptūros, matytos Paryžiuje ir vaizduojančios pusiau gulinčią moterį.
1932 − 1939 m. laikotarpyje H. Muras dėstė Čelsio dailės mokykloje, buvo menininkų ir estetų „Unit One“ grupės nariu. Jo draugais buvo menininkai Barbara Hepworth, Ben Nicholson ir kritikas Herbert Read, kuris 1934 m. parašė pirmąją monografiją apie skulptorių. Šiuo metu H. Muras buvo vienu pirmaujančių siurrealizmo meno srovės atstovų Anglijoje, 1936 m. dalyvavo tarptautinėje siurrealistų parodoje Londone, tačiau ne visiškai persiėmė siurrealizmo meno doktrinomis. Jo šio laikotarpio kūriniai pradėjo linkti į abstraktumą. Antrojo pasaulinio karo metu 1940 m. H. Muras buvo paskirtas oficialiu karo menininku ir buvo užsakytas kurti piešinius gyvenimo požeminėse slėptuvėse nuo bombų tema. Su šeima persikėlė nuo bombardavimų į Didžiojo Hedhemo kaimą Hertfordšyre netoli Londono. 1940 − 1943 m. H. Muras kūrė beveik vien piešinius. Jo pirmoji retrospektyvinė paroda įvyko 1941 m. Lydse.
1943 m. H. Muras gavo užsakymą iš Šv. Mato bažnyčios Nortamptone sukurti madonos ir kūdikio skulptūrą. Tai buvo pirmasis reikšmingas viešas menininko užsakymas. Skulptoriaus stilius po karo pasikeitė, jis tapo natūralesnis. H. Muras pradėjo kurti daugiafigūres šeimos skulptūrines kompozicijas, kurios iškart susilaukė publikos ir kritikų pritarimo. Menininkas tikriausiai buvo paveiktos motinos mirties 1944 m. ir duktės Marijos gimimo 1946 m. Būtent dėl humanistinių šeimos skulptūrų H. Muras tapo aukštai vertinamu skulptoriumi. Skulptūros buvo dauginamos kopijomis po 7, 9 vienetus ir plito tarp kolekcininkų pasaulyje.
1946 m. įvyko pirmoji reikšminga H. Muro kūrinių retrospektyvinė paroda užsienyje − Niujorko šiuolaikinio meno muziejuje, kuri susilaukė didelės sėkmės ir vėliau parodyta Čikagoje, San Fransiske. Jo kūrinius gausiai pirko pasiturintys amerikiečiai ir menininkas buvo išvaduotas nuo materialinių rūpesčių. 1948 m. H. Muras laimėjo tarptautinį prizą už skulptūrą Venecijos bienalėje. Tuo metu dėl pagausėjusių viešųjų užsakymų ir didėjančių skulptūrų apimčių H. Muras pakeitė techniką atiduodamas pirmenybę ne skulptūrų kalimui, o modeliavimui vėlesniam išliejimui. 1956-58 m. jis atliko skulptūrą „Gulinti figūra“ UNESCO pastatui Paryžiuje. 1963 m. menininkas apdovanotas Britanijos Nuopelnų ordinu. 1977 m. menininkas įsteigė savo vardo fondą Lydse skulptūros meno propagavimui. 1978 m. parodos Serpentine galerijoje Londone metu H. Muras padovanojo daug savo skulptūrų Londono Teito galerijai. Henris Muras mirė 1986 m. rugpjūčio 31 d. Didžiojo Hedhemo kaime Hertfordšyre, Anglijoje.