Rail Baltica (infrastruktūros projektas)

Statusas

2017 m. visi trijų Baltijos šalių parlamentai ratifikavo Tarpvyriausybinį susitarimą dėl „Rail Baltica“ projekto, taip patvirtindami savo įsipareigojimą šiam projektui. Tuo tarpu, „Ernst & Young“ ir „Atkins International“ atliko Globalaus „Rail Baltica“ Projekto kaštų ir naudos analizę, pagrįstą Europos Sąjungos kaštų naudos analizės gairėmis, kuri įrodė, jog projektas yra ekonomiškai naudingas ir perspektyvus, o jo išmatuojamos naudos viršys sąnaudas.
2018 m. vasario 14 d. Estijos Respublikos viešojo administravimo ministerija patvirtino „Rail Baltica“ atkarpos Estijoje teritorijų planavimo dokumentą, kas leido nustatyti galutinę geležinkelio trasą su preliminariais projektiniais sprendiniais šioje šiaurinėje Baltijos dalyje. Visos linijos teritorijų planavimo dokumentus patvirtino Latvijos Respublikos Vyriausybė sprendimu 2016 m. rugpjūtį, ir vėliau – Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2017 m. sausį atkarpai nuo Kauno iki Lietuvos-Latvijos sienos (atkarpos Kaunas-Lietuvos/Lenkijos valstybių siena trasa, dar žinomas kaip „Rail Baltica I“ priklausys nuo vežės atnaujinimo galimybių studijos). 
Visose trijose Baltijos šalyse „Rail Baltica“ projektas perėjo į projektavimo stadiją, patvirtinus detaliąsias „Rail Baltica“ projektavimo gaires, tęsiant konsoliduotą preliminarų projektavimą, ir paskelbus konkursus projektavimui ir BIM strategijos parengimui. 2018 m. kovo 20 d. tarp "Eiropas Dzelzceļa līnijas" SIA ir atviro tarptautinio konkurso laimėtojo – trijų įmonių konsorciumo "PROSIV" ("Sintagma" (Italija), "Prodex" (Slovakija) and "Vektors T" (Latvija)) buvo pasirašyta pirmoji „Rail Baltica“ sutartis dėl Rygos tarptautinio oro uosto keleivių geležinkelio stoties, susijusios infrastruktūros ir viaduko statybos projektavimo ir projektavimo priežiūros. 
„Rail Baltica Global Forum 2018“ metu projekto vystytojai daugiau nei 500 tiekėjams iš 24 šalių pristatė „Rail Baltica“ projektavimo etapo planus.

2018 m. planuojama užbaigti ilgalaikį verslo planą, veiksmų planą europinės vėžės linijai nuo Kauno iki Lietuvos-Lenkijos sienos atnaujinimo galimybių studiją, infrastruktūros valdymo studiją bei kitas studijas, susijusias su medžiagų pirkimu ir tiekimu.

Projekto vykdytojai

„Rail Baltica“ projektą įgyvendina trys Baltijos šalys – Estija, Latvija ir Lietuva. 
Projekto naudos gavėjos yra trijų Baltijos šalių ministerijos – Estijos Respublikos ūkio ir komunikacijų ministerija, Latvijos Respublikos transporto ministerija bei Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija. 2014 m. jos įsteigė bendrą įmonę RB Rail AS tam, kad ji koordinuotų ir plėtotų projektą. Jos svarbiausia veikla yra geležinkelio projektavimas, statyba ir rinkodara. RB Rail AS taip pat yra „Rail Baltica“ perkančioji organizacija visoms šalims perkant studijas, planus, projektavimą globaliam projektui, posistemiams (kontrolės, valdymo ir signalizavimo bei energijos), žaliavų ir esminių komponentų bei valstybių sienos kirtimo geležinkelio linijos statybai.
Rail Baltic Estonia OU ir Estijos techninė reguliuojanti tarnyba Estijoje, „Eiropas Dzelzceļa līnijas“ SIA Latvijoje, UAB „Rail Baltica statyba“ bei AB „Lietuvos geležinkeliai“ Lietuvoje yra nacionalinės įgyvendinančios institucijos. Bet kokia statyba, vykdoma įgyvendinančių institucijų, yra atliekama prižiūrint RB Rail AS ir pagal bendrus pirkimų principus, taisykles ir tipines sutartis.

Galimybės

Kalbant apie projekto naudą, nurodoma, kad Baltijos šalių geležinkelių infrastruktūra prisijungs prie Europos geležinkelių koridoriaus ir užtikrins didelio greičio keleivių ir krovinių susisiekimą. „Rail Baltica“ sukuria galimybę svarbiausius krovinius regione perkelti iš kelių į geležinkelius, kol kas jie gabenami link Rusijos, o tada link Šiaurės sunkvežimiais. Lenkijos atveju, sunkvežimiai juda vietos keliais ir kerta kaimus Palenkės vaivadijoje. 
„Rail Baltica“ į regioną atneš daugybę galimybių. Ji bus galingu tvaraus ekonominio augimo Baltijos šalyse katalizatoriumi, nustatys naują keleivių ir krovinių mobilumo standartą, ekologiškai tvarią infrastruktūrą, naujas galimybes daugiamodalinės krovinių logistikos plėtrai, naujos vertės platformą skaitmenizavimui ir inovacijoms. „Rail Baltica“ užtikrins saugumo ir veiklos rezultatų pokyčius.
Pasak kaštų-naudos studija (2017), nutiesus „Rail Baltica“ bus sutaupyta 7,1 milijardų eurų klimato kaitos ir triukšmo mažinimo srityse, 30-40 % krovinių persikels į geležinkelį, linijos tiesimo metu bus sukurta 13 000 darbo vietų, keleiviai ir krovinių pervežėjai sutaupys kelionei 5,3 milijardų eurų, per 29 metus bus sutaupyta 5,3 milijonų keleivių valandų ir išsaugota 400 žmonių gyvybių.
Iš viso pamatuojamos socialinės-ekonominės naudos gali siekti 16,2 milijardų eurų. Globalus „Rail Baltica“ projektas, įvertinus įtaką BVP, gali generuoti papildomus 2 milijardų eurų. Taip pat numatomi esminiai nematuojami teigiami padariniai.