google/wiki40b huggingface dataset:
Targumas

Targumas (hebr. תרגום - „vertimas“, dgs. - Targumim, santrumpa - Tg.) - Senojo Testamento vertimai iš hebrajų į kitas kalbas, ypač aramėjų. Kaip ir Septuaginta targumas pasitelkiamas tiriant hebrajų masoretinius Biblijos tekstus. Seniausias šių vertimų yra Jobo knygos Targumas, kurio fragmentai buvo aptikti Kumrane.
Nemunaičių tiltas

Konstrukcija

Kartu su ramtais tilto ilgis 55 m, arkiniai tarpatramiai po 20,65 m. Danga iš asfaltbetonio, šalitilčiai neįrengti. Trišarnyrinių arkų aukštis lygus 4,0 m, šoninės arkų sienelės padarytos iš monolitinio gelžbetonio, jų storis 0,4 m. Nuo arkos skliautų vanduo nuleidžiamas per įrengtus šulinėlius, kurių yra po vieną kiekviename skliaute. Arkų (skliautų), ramtų bei taurų tuštumos užpildytos žvyro–grunto mišiniu, ant kurio įrengtas akmenų grindinys. Arkų šarnyrai sumontuoti iš 20 cm storio švino plokščių. Tilto paklotas įrengtas išgaubtoje kreivėje. Parapetinis bordiūras įrengtas apibetonuojant turėklą. Jo aukštis 0,4 m. Turėklai iš metalo. Tilto galuose ant ramtų įrengtos 6,17 m ilgio sienutės. Krantinės atramos – ramtai ir tarpinė atrama – tauras iš monolitinio gelžbetonio. Tilto atramoms įrengti poliai nebuvo kalami dėl pakankamai tvirto grunto.
Vladas Stauskas

Biografija

Iki 1945 m. gyveno Dusetų miestelyje, savivaldybės tarnautojo šeimoje, taip pat pas senelius gretimame Paeglynės kaime. 1941–1944 m. mokėsi Dusetų progimnazijoje, 1945–1947 m. Kauno „Aušros“ gimnazijoje. Nuo 14 metų dirbo braižytoju architektūrinėse dirbtuvėse. 1947–1951 m. mokėsi Kauno politechnikume, įgijo techniko-architekto kvalifikaciją. 1951–1957 m. studijavo Kauno politechnikos institute, įgijo inžinieriaus architekto diplomą.
1956–1961 m. Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filialo architektas. 1968–1992 m. Statybos ir architektūros instituto Rekreacinės ir landšafto architektūros (vėliau – Kraštotvarkos) sektoriaus vadovas. 1985 m. architektūros mokslų daktaras. 1987 m. profesorius. 
Aktyviai prisidėjo prie Vytauto Didžiojo universiteto atkūrimo: 1989 m. išrinktas VDU Atkūrimo tarybos nariu, 1989–1996 m. Atkuriamojo Senato narys; iki 2005 m. buvo renkamas VDU Senato nariu. 1991–1993 m. Lietuvos mokslo tarybos narys. 1992–2000 m. VDU Menų fakulteto dekanas, nuo 2001 m. profesorius.
Nuo 1958 m. Lietuvos architektų sąjungos narys. 1995 m. naujai įkurtos Lietuvos kraštovaizdžio architektų sąjungos valdybos pirmininkas. Lietuvos buriuotojų sąjungos narys. 
Palaidotas Panemunės kapinėse.

Kūryba

Suprojektavo 17 pastatų, iš kurių 12 yra pastatyti. Tarp žinomiausių darbų – Pramoninės statybos projektavimo institutas Kaune (1965 m., kartu su Algimantu Sprindžiu), gyvenamųjų namų kvartalas Nidoje, Kopų gatvėje (1974 m., kartu su Vygandu Raginiu), poilsio namai „Kregždutė“ prie Palangos (1974 m.), Juliaus Janonio aikštės Kaune architektūros ansamblio projektas (1975 m.), poilsio namai „Ąžuolas“ Pervalkoje (1981 m., kartu su Petru Gecevičiumi). Su kitais parengė Palangos (1959 m. ir 1972 m.), Neringos (1968 m. ir 1978 m.) generalinius planus.
Kalvas

Istorija

Pirmą kartą metraščiuose paminėtas 1037 m. XI a. miestas plėtėsi aplink seniau pastatytą Kalvo grafų pilį. Viduramžiais buvo svarbus prekybos miestas, ypač audinių ir odos prekyboje. 1345 m. Kalvas tapo Viurtembergo dalimi. Nuo XVI a. buvo Viurtembergo kunigaikščių vasaros rezidencija. XVIII a. mieste suklestėjo medienos prekyba, sielių plukdymas Nagoldo upe.
Per Antrąjį pasaulinį karą Kalve buvo įsikūręs koncentracijos stovyklos Natzweiler-Struthof padalinys. Jame buvo išnaudojamos kalinės žydės, dirbusios prie lėktuvų dalių surinkimo.
Mergina automobilyje, su akiniais ir šautuvu (2015 filmas)

Turinys

Išvykdamas kelioms dienoms, Dani viršininkas paprašo ją nuvežti į oro uostą jo automobiliu, o vėliau jį grąžinti į namus. Žinodama kiek dienų jo nebus, Dani nusprendžia pasinaudoti proga ir nuvažiuoti prie jūros. Kelių dienų kelionė, turėjusi tapti atostogomis, netikėtai tampa kupina paslaptingų įvykių: keliose vietose sutikti žmonės tvirtina, kad jie jau buvo susitikę, mergina užpuolama degalinės tualete ir jai sulaužomas riešas, tačiau jo šeimininkas tvirtina, kad jie matėsi dar vakar ir kad jau tada ji buvo parišta ranka. Dani nusprendžia tęsti kelionę į pajūrį, tačiau, sustojusi nakvynės, sužino, kad šiame viešbutyje jau buvo. Susipažinusi su jaunu italu, ji kartu praleidžia naktį, o kitą dieną, stabtelėjus gamtoje, šis pabėga su automobiliu. Dani jį seka ir randa paliktą automobilį, o jame – lavoną. Netrukus jie vėl susitinka ir vyras tvirtina norėjęs parduoti pavogtą automobilį, tačiau jame radęs lavoną, tuo tarpu Dani prieš tai keletą kartų buvo atidariusi bagažinę, tačiau joje nieko nerado. Galiausiai išaiškėja, kad visą painią istoriją buvo sugalvojęs jos viršininkas, norėdamas paslėpti savo sužadėtinės įvykdytą nusikaltimą, tačiau Dani sprendimas važiuoti prie jūros privertė pakoreguoti planus...
Jurkiškis (Molėtai)

Istorija

1652 m. Dubingių kunigaikštystės inventoriuje minimas Jurkiškio palivarkas.
Žiemos sodas

Charakteristika

Žiemos sodas apšildomas namo šildymo sistema, o didelis stiklų plotas leidžia patekti natūraliai dienos šviesai. Sodo patalpa pastatoma naudojant karkasą iš surenkamų metalo, aliuminio, PVC ar medžio konstrukcijų ar įrengiant verandą kaip svetainės tęsinį. Šiuolaikiniuose žiemos soduose įstatomi stiklo paketai. Be įprasto skaidraus stiklo, kai kurios plokštumos gali būti įstiklinamos matiniu stiklu siekiant turėti daugiau privatumo. Mikroklimato kontrolei gali būti įrengiamos žaliuzės ir roletai, valdomi nuotoliniu būdu. Speciali, šilumą atspindinti grindų danga, įskaitant grindinį šildymą, pritaikoma tiek priestatuose, tiek integruotose sodų patalpose. Žiemos sodas pagal naudojimo paskirtį skiriasi nuo šiltnamio, pastatomo atskirai, už namų ribų, ir skirto augalams auginti.

Lietuvoje

Grafas J. Tiškevičius 1875 m. nupirkęs Kretingos dvarą, rekonstravo rūmus ir pristatė oranžeriją, kurioje įkūrė žiemos sodą. Kretingos dvare žiemos sodas buvo sudėtinė rūmų interjero dalis, jis buvo didžiausias tarp to meto Europos privačiose valdose pastatų oranžerijų.
Mažųjų laukininkų susivienijimas

Mažųjų laukininkų susivienijimas – Klaipėdos krašto lietuvių ūkininkų organizacija, veikusi 1922–1934 m.

Veikla

Mažųjų laukininkų susivienijimas įkurtas Šilutėje. Svarbiausias organizatorius ir pirmasis pirmininkas – Kristupas Lekšas. Iš pradžių buvo liberalios krypties. Per Mažųjų laukininkų susivienijimą Lietuvos valdžia siekė atkovoti iš vokiečių dvarininkų įtakos Klaipėdos krašto vidutinius ir mažažemius valstiečius, kurių buvo apie 16 000. Susivienijimo skyriai įsteigti kiekvienoje Klaipėdos krašto parapijoje, didesnėse gyvenvietėse rengti ūkininkų susirinkimai. Juose raginta į Klaipėdos krašto seimelį ir apskričių seimelius rinkti susivienijimo atstovus, nes vokiečių dvarininkai ir Klaipėdos krašto seimelio daugumą sudarantys vokiečiai labai skriaudžią lietuvių ūkininkus valstiečius. 1925–1932 m. pirmame - ketvirtame Klaipėdos krašto seimeliuose susivienijimas turėjo po vieną atstovą, apskričių seimeliuose (savivaldybėse) – nuo 6 iki 17.
Mažųjų laukininkų susivienijimas kritikavo Klaipėdos krašto Direktorijos numatytą palūkanų ir rentų įkainojimą, padidintus mokesčius, ragino mažinti valdininkų algas ir skirti pašalpas javų sėklai įsigyti. Siūlė kurti kooperatinius bankus, imti mažesnes palūkanas, mažinti eksportuojamų į Vokietiją žemės ūkio produktų ir ūkininkų reikmėms importuojamų prekių ir įrenginių muitus. Susivienijimas buvo surinkęs daugiau kaip 1000 parašų, kad Pagėgių apskritis būtų įtraukta į mažąją (lengvatinę) pasienio susisiekimo zoną.
1923–1924 m. susivienijimas leido laikraštį „Laukininkas“. Per jį ir kitą lietuvišką spaudą susivienijimo centro valdyba atsakydavo į ūkininkų laiškus, klausimus – per metus gauta daugiau kaip 700 atsakymų. 1934 m. Mažųjų laukininkų susivienijimas susijungė su Ūkinės autonomijos partija ir sudarė Klaipėdos krašto laukininkų centrą.
Salotė

Sportas

2011 m. Salotės ežere atidaryta pirmoji Lietuvoje vandenlčių sporto bazė.
Richard Stallman

Biografija

Ričardui Stalmanui atėjus į Masačusetso technologijos institutą (apie 1980 m.), pažangūs programuotojai ir kompiuterinių sistemų saugumo ekspertai („hakeriai“) skatino dalinimąsi programų kodu. Jie tai suprato kaip būtinybę. Tačiau vėliau viskas pasikeitė. Buvo linkstama prie nuostatos, kad programinė įranga tėra prekė. Tai ir paskatino Ričardą įkurti GNU. Jis pradėjo plėsti Emacs redaktorių (kurį anksčiau jau buvo parašęs), parašė C kompiliatorių, bei pateikė juos su licencija, kuri skatino dalintis programine įranga ir redaguoti kodą laisvai. Ričardo tikslas buvo sukurti operacinę sistema, kuri būtų suderinama su tuo metu populiaria UNIX, tačiau patogesnė ir, svarbiausia, laisva.
Aš galėjau uždirbti pinigų kurdamas nuosavybinio kodo programas, – rašė R. Stalmanas apie savo apsisprendimą, – ir galbūt būti laimingas programuodamas. Bet aš žinojau, jog savo karjeros pabaigoje, aš žvelgsiu atgalios matydamas daugybę metų, praleistų statant sienas žmonėms atskirti, ir jausiuosi praleidęs gyvenimą, darydamas šį pasaulį blogesne vieta, nei buvo. Šis žmogus išdrįso pasirinkti kitą kelią – kurti ir ginti laisvąją programinę įrangą.
Žodis „laisva“ Stalmanui reiškia ne kainą, o laisvę. Laisvę platinti, keisti bei naudoti. Būtent todėl jis sako: „aš rašau ne atvirojo kodo programinę įrangą, o laisvą programinę įrangą“, kadangi atvirojo kodo judėjimui svarbiau materialinė nauda“. Tuo tarpu, pasak Ričardo, „Laisvė yra svarbiausia“. Nors Ričardas Stalmanas dažnai apibūdinamas kaip labai konfliktiškas žmogus, tačiau apibūdinamas ir kaip nuolankaus charakterio (nors psichologiniam spaudimui pasiduodanti asmenybė tikrai negalėtų eiti jo dabar einamų pareigų). Pats Ričardas teigia, kad „savo principų neatsisako dėl jokių priežasčių“.
Savo pažiūras Ričardas apibūdina kaip atitinkančias amerikietiškąjį liberalizmą, kuris, jo nuomone, skiriasi nuo kai kurių kitų (pavyzdžiui, kanadietiškos) liberalizmo krypčių . Tačiau kapitalizmą jis supranta tiesiog kaip galimybę daugeliui užsiimti verslu ir nemano, jog šiai visuomenei būtinai reikalinga didelė socialinė nelygybė ar klasių hierarchija. Jis taip pat pripažįsta, jog dabartinėje visuomenėje dideliems pasiekimams greta sunkaus darbo reikalinga ir sėkmė.

GNU/Linux kontroversija

Operacinę sistemą, paremtą Linux branduoliu, Stalmanas ragina vadinti GNU/Linux, kadangi branduolys tėra viena iš sistemos dalių; o daugelis kitų, pasak jo, buvo sukurta GNU projekto.

GNU bendroji licencija

GNU GPL nėra „geras vaikinas“. Ji sako „ne“ kai kuriems dalykams, kuriuos kartkartėm žmonės nori daryti. Ją kurdamas Ričardas manė, jog, norint ką nors pasaulyje nuveikti, vien idealizmo negana – reikalingas metodas, kurį pasitelkus galima pasiekti tikslą, o būtinų laisvių apsaugojimas visuomet susijęs su jas atimančių veiksmų apribojimu. Todėl šią licenciją turinčio kodo negalima įtraukti į uždarą projektą. Taip laisvosios įrangos kūrėjai remia vienas kitą ir neremia nuosavybinių alternatyvų. Šie gerai apgalvoti apribojimai nesutrukdė licencijai tapti viena populiariausių pasaulyje.
Eglaitė

Istorija

XX a. pradžioje buvo nutiestas siaurukas Eglaitė–Zarasai.
Petras Korkutis

Biografija

Brolis geologas Vincentas Korkutis (g. 1931 m.).
1946–1956 m. mokėsi Vilniaus 1-ojoje ir 2-ojoje vidurinėse mokyklose, 1956–1961 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Gamtos fakultete. Nuo 1961 m. VU Gamtos fakulteto vyresnysis laborantas. 1967 m. geografijos mokslų kandidatas. 
Nuo 1969 m. dirba Lietuvos hidrometeorologijos tarnyboje; 1969–1989 m. vyresnysis inžinierius, skyriaus viršininkas. 1975–1980 m. Vilniaus hidrometeorologinės observatorijos direktorius. 1980–1989 m. Gamtinės aplinkos užterštumo tyrimų ir kontrolės centro viršininkas. 1989–2003 m. Hidrometeorologijos tarnybos direktorius, nuo 2004 m. vyr. specialistas.
Jo iniciatyva 1992 m. Lietuva įstojo į Pasaulinę meteorologijos organizaciją, jis tapo nuolatiniu Lietuvos atstovu joje. 2002–2003 m. šios organizacijos Europos asociacijos prezidentas. Paskelbė 68 mokslinius straipsnius iš aerologijos ir apie atmosferos užterštumą, oro apsaugą Lietuvoje. Su kitais vadovavo tarptautinei mokslinei programai BALTEX.
Koisanų kalbos

Ypatumai

Visų koisanų kalbų išskirtinis, kitur pasaulyje beveik nepasitaikantis, bruožas yra spragsintys priebalsiai, ortografijoje žymimi specialiais ženklais (ʘ, ǀ, ǃ, ǂ, ǁ). Šį kalbinį bruožą iš koisanų kalbų yra perėmusios aplinkinės bantų kalbos: zulų kalba, kosų kalba ir kt. Kai kurios koisanų kalbos pasižymi ypač sudėtinga fonetine struktūra. Jos turi ne tik spragsinčius priebalsius, bet ir tonus.
Kysos elektrinė

Istorija

2011 m. pradėti pirmojo bloko statybos darbai, o 2013 m. jėgainė pradėjo oficialiai dirbti. 2014 m. birželį paleistas antrasis blokas. Iš visos statybos kainavo 135 mln. €. Elektrinė naudojama kaip rezervinė ištikus elektros energijos stygiui. Pagrindinis žaliavų tiekėjas - suomių įmonė Wärtsilä.
2019 m. Dakaro ralis

Lietuviai Dakare

Lietuvai šiame ralyje atstovavo Antanas Juknevičius su Dariumi Vaičiuliu, Benediktas Vanagas su Sebastianu Rozwadowskiu ir Vaidotas Žala su Sauliumi Jurgelėnu. Motociklu startavo Balys Bardauskas ir Arūnas Gelažninkas.
A. Gelažninkas užėmė 24-ąją vietą ir pasiekė Lietuvos rekordą motociklų kategorijoje, o B. Vanago ekipažo 11 vieta tapo rekordu tarp automobilių ekipažų.
Atostogos

Atostogos – poilsio laikotarpis. Darbo teisėje – poilsio laiko rūšis, kai darbuotojas (valstybės tarnautojas, laisvosios profesijos atstovas ir kt.) laikinai palieka savo darbo vietą, teisiškai būdamas laisvas nuo darbo, nors įprastinėmis darbo dienomis ir savaitėmis turėtų vykdyti darbo funkcijas.

Lietuva

Lietuvoje atostogos yra kasmetinės ir tikslinės (LR darbo kodeksas, 164 str. „Atostogų rūšys“) .

Kasmetinės atostogos

Kasmetinės atostogos – kalendorinėmis dienomis skaičiuojamas laikotarpis, suteikiamas darbuotojui pailsėti ir darbingumui susigrąžinti, paliekant darbo vietą (pareigas) ir mokant vidutinį darbo užmokestį (165 str. 1 d.). Švenčių dienos į atostogų trukmę neįskaitomos. Kasmetinės atostogos yra minimaliosios, pailgintos ir papildomos.

Vokietija

Vokietijoje apmokamos kasmetinės atostogos žinomos dar nuo Vokietijos imperijos laikų. Žodis „Atostogos“ (vok. Urlaub) kilęs iš senosios vokiečių aukštaičių (ir vokiečių vidurio aukštaičių) tarmės alt- žodžio „(at)leisti“ [ką nors (daryti)] („erlauben“). Vėlyvaisiais Viduramžiais riteriai prašydavo savo senjoro, leno valdovo (Lehnsherr) „leidimo“ (urloup), traukti į mūšį.
Leonas III

Biografija

Tęsė popiežiaus Adrijano I politiką. Palaikė gerus santykius su Karoliu Didžiuoju; kaip ištikimybės ženklą nusiuntė jam raktus nuo Šv. Petro bazilikos. Tuo nepatenkinti Romos kurijos nariai ir Romos aukštuomenė 799 m. surengė sąmokslą – apkaltino jį priesaikos sulaužymu, suėmė ir įkalino vienuolyne. Pabėgusį iš nelaisvės Paderborne priglaudė Karolis Didysis. Jo remiamas 800 m. grįžo į Romą, prisiekė dėl savo nekaltumo ir vainikavo Karolį Didįjį imperatoriumi. Tuo popiežius buvo išlaisvintas nuo Bizantijos imperatorių įtakos, bet civilinę ir dvasinę valdžią įgijo Karolis Didysis. Rėmė bažnyčių statybą, sumaniai valdė bažnytinį turtą, rūpinosi karitatyvine veikla.
Mentavajaus salos

Mentavajaus salos (indonez. Kepulauan Mentawai) yra apie 70 salų grandinė Indonezijoje, prie vakarinių Sumatros salos krantų, atskirtos Mentavajaus sąsiauriu. Sudaro Vakarų Sumatros provincijos regenciją. Didžiausios salos: Siberutas (4030 km²), Sipura, Šiaurės Pagajus, Pietų Pagajus. Plotas 6011,35 km². Gyventojų skaičius: 38 300 (2000 m.). Centras – Tua Pedžatas (Sipuros s.). Dauguma salų gyventojų yra mentavajai.
Mentavajaus regencija padalinta į 4 padalinius: Pagai Utara Selatan, Sipora, Siberut Selatan ir Siberut Utara.
Salose yra endeminių gyvūnų: Mentavajaus gibonų, Mentavajaus makakų, simakobų. Siberuto saloje įsteigtas Siberuto nacionalinis parkas.
Buteliūnų piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Prapunto ežero pietrytiniame krante. Aikštelė ovali, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 17x12 m dydžio, iki 0,5 m iškilusiu viduriu. Šlaitai vidutinio statumo, 8-20 m aukščio.
Piliakalnis labai suardytas arimų, dabar dirvonuoja, šiaurės vakarų šlaitas apaugęs lapuočiais.

Aplinkiniai piliakalniai

Mikyčių piliakalnis 4 kmPrelomčiškės piliakalnis 13 kmPaliūnų piliakalnis 3,5 kmKuklių piliakalnis 8 kmVainiūnų piliakalnis 10 kmŠlavantų piliakalnis 4 kmMėčiūnų piliakalnis 12 kmDruskininkėlių piliakalnis 15 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Danutė Kubilienė

Biografija

Plungės augalų veislių tyrimo stoties vyresnioji agronomė.
1999 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Plungės rajono skyriaus narė. 2003 m. Plungės rajono savivaldybės tarybos narė.
Sutuoktinis Stasys, vaikai Donatas, Tomas, Stasys.
Andžejus Firlejus

Biografija

Lenkijos bajorų Firlejų giminės atstovas, herbo „Lewart“ savininkas. Karūnos didžiojo maršalkos ir Krokuvos vaivados Jano Firlejaus (1521–1574) ir Sofijos Boner sūnus. Broliai – Karūnos didysis iždininkas Janas, Krokuvos vaivada Mikalojus, Liublino vaivada Petras, Gniezno arkivyskupas ir Lenkijos primas Henrikas.
Reformacijos aktyvistas ir aktyvus protestantizmo šalininkas. 1589 metais Andžejus Firlejus buvo paskirtas Malogoščo kaštelionu, o sekančiais metais gavo Radomo ir Kovalevo seniūno pareigybes.
Greta Šapkaitė-Valuckienė

Greta Šapkaitė-Valuckienė (g. 1982 m. gruodžio 2 d. Vilniuje) – Lietuvos laidų vedėja, verslininkė.

Biografija

2006 m. VGTU baigė verslo vadybą, o 2012 m. baigė VU bankininkystės specialybę.
2011 m. kandidatavo į Vilniaus savivaldybės tarybos rinkimus, bet Lietuvos socialdemokratų partijos sąraše liko 16-oje vietoje ir į tarybą nepateko.
UAB Mokėjimo terminalų sistemos ir UAB Euretonas direktorė.
Darbo teisės mokslas

Darbo teisės mokslas – teisės mokslo šaka, nagrinėjanti darbo teisę;
Pajuosčio aerodromas

Istorija

Aerodromo įkūrimo projektas patvirtintas 1936 m. vasario mėn. Nuo 1939 m. sausio 27 d. Pajuosčio aerodrome veikė Lietuvos kariuomenės Karo aviacijos bazė, įsikūrusi šalia  Ketvirtojo Karaliaus Mindaugo pėstininkų pulko. Joje buvo dislokuota II-osios (žvalgybos) grupės vadavietė, taip pat 6-oji ir 8-oji eskadrilės (lėktuvai ANBO-IV, ANBO-41).
TSRS okupavus Lietuvą, 1940 – 1941 m. aerodrome buvo dislokuoti sovietų 9-tasis greitųjų bombonešių pulkas (lėktuvai SB-2) ir 238-tas aviacinis naikintuvų pulkas (lėktuvai I-153 „Čaika“).
Antrojo pasaulinio karo metu, 1941 m. birželio 26 d. aerodromą užėmė Vokietijos kariuomenės daliniai. Vokietijos okupacijos metais aerodromas buvo sutvarkytas ir praplėstas. Vietoj gruntinio kilimo ir tūpimo tako buvo paklota betoninė danga. Darbus atliko karo belaisviai ir civiliai, kalinami vietos stovykloje.
Lietuvą vėl užėmus Sovietinei armijai, 1944 m. rugpjūtį Pajuosčio aerodrome dislokuota 8-toji Gatčinos minuotojų-torpeduotojų aviacijos divizija.
Po Antrojo pasaulinio karo Pajuosčio aerodrome buvo dislokuotas sovietų 128-as bombonešių aviacijos pulkas (lėktuvai IL-28), kuris vėliau reorganizuotas į 128-ąjį karinės transporto aviacijos pulką (lėktuvai AN-12, IL-76M), o 1992 m. buvo išvestas į Orenburgą.
1993 m. balandžio 21 d. Pajuosčio aerodrome pradėta formuoti Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų Antroji aviacijos bazė. Joje buvo dislokuotos dvi eskadrilės: naikintuvų ir transporto. 2000 m. KOP Antroji aviacijos bazė buvo reorganizuota: transporto lėktuvai AN-26 bei mokomieji naikintuvai L-39 perduoti Pirmajai aviacijos bazei. Į Šiaulius išvyko ir transporto bei naikintuvų grandžių lakūnai. Tuo metu iš Šiaulių į KOP Antrąją aviacijos bazę buvo perkelti KOP Pirmosios aviacijos bazės sraigtasparniai ir jų įgulos. Nuo 2004 m. spalio 1 d. Karinių oro pajėgų Pirmoji ir Antroji aviacijos bazės buvo reorganizuotos į Lietuvos kariuomenės karinių oro pajėgų Aviacijos bazę. Sraigtasparnių eskadrilė iki 2007 m. buvo dislokuota Pajuosčio aerodrome. Šiuo metu aerodromas nenaudojamas pagal paskirtį, sprendžiamas tolimesnis jo likimas.
Pelekonių III piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis yra 2,15 km į šiaurės rytus nuo pirmojo, 1,45 km į šiaurę nuo antrojo ir 900 m į pietryčius nuo ketvirtojo piliakalnio. Jis įrengtas Šlaitų Ravo upelio kairiajame krante. Aikštelė trikampė, pailga rytų – vakarų kryptimi, 15 m ilgio, 8 m pločio rytiniame gale. Čia supiltas 4 m aukščio, 19 m pločio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 25 m pločio, 3 m gylio griovį. Pylime yra daug perdegusio molio. Šlaitai statūs, 20 m aukščio.
Šiaurinė piliakalnio šlaitas eroduoja. Piliakalnis apaugęs tankiais krūmais, atsiradusiais iškirtus mišką.
Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia.

Aplinkiniai piliakalniai

Pašventupio piliakalnis 7 km
Pelekonių IV piliakalnis 0,9 kmGuogų piliakalnis 9 km
Darsūniškio piliakalnis 8 kmMigonių piliakalnis 8 km
Palapainės piliakalnis 7 kmPagaršvio piliakalnis 6 kmPaukščių piliakalnis 6 kmPelekonių I piliakalnis 2,15 km
Žarijų II piliakalnis 7 kmPaverknių piliakalnis 7 km
Pelekonių II piliakalnis 1,45 kmPieštuvėnų piliakalnis 12 km
Stakliškių piliakalnis 15 km
Pastaba:Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Moses Kottler

Biografija

Gimė 1896 m. Joniškyje, Joseph Kottler ir Zirla Solin šeimoje. 1909 m. išvyko mokytis skulptūros meno į Jeruzalę pas skulptorių Boris Schatz. 1910 m. emigravo į PAR, tačiau po kiek laiko vėl grįžo į Europą, kur studijavo Miuncheno dailės akademijoje. Vėliau išvyko mokytis į Paryžių, tačiau prasidėjus I pasaulinis karui grįžo į PAR, kur apsigyveno Oudtshorne. 1916 m. persikėlė į Keiptauną, kur tapė portretus ir kūrė žymių žmonių PAR skulptūras ir biustus. 1928 m. vedė Eva Goldberg, 1929-1932 m. gyveno Europoje. Grįžęs į PAR apsigyveno Johanesburge, kur ir mirė 1977 metais. Jo darbai saugomi Pretorijos meno muziejuje, Pietų Afrikos nacionalinėje galerijoje ir Johanesburgo meno galerijoje.
Talka (biuras)

Talka – spaudos biuras, veikęs 1937–1939 m. Kaune.

Istorija

Įsteigė Antanas Bružas. Teikė informaciją pasaulio lietuvių laikraščiams.
Pranas Tvaronas

Biografija

1918 m. Literatūros komisijos, kuriai vadovavo Jonas Martynas Laurinaitis, narys, prisidėjo kuriant Lietuvos kariuomenės terminiją. 1919 m. Šeštojo pėstininkų Pilėnų Kunigaikščio Margio pulko karininkas, 1919 m. gruodžio 31 d. – 1921 m. gruodžio 31 d. Kauno karo mokyklos viršininkas, pulkininkas, 1927–1934 m. Aštuntojo pėstininkų Kauno Kunigaikščio Vaidoto pulko vadas.
Po Antrojo pasaulinio karo – KGB agentas „Viktoras“, 1947 m. sausio 13 d. bandęs generolą S. Raštikį prikalbinti grįžti į Lietuvą.
Balys Matulionis

Biografija

1919 m. baigęs Petrogrado karo medicinos akademiją grįžo į Lietuvą. Studijuodamas priklausė korporacijai „Fraternitas Lithuanica“, buvo Petrogrado lietuvių studentų draugijos pirmininkas. Kaip „Grūdo“ draugijos įgaliotinis lietuvių pabėgėlių reikalams 1917 m. važinėjo po Rusiją, organizavo lietuvių mokyklas ir prieglaudas. 1917 m. Liaudininkų partijos atstovas Rusijos lietuvių seime Petrograde.
1920–1940 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje. 1927–1938 m. Kauno karo ligoninės vyr. gydytojas ir jo pastangomis įsteigto Fizioterapijos skyriaus vedėjas. 1938–1940 m. Karo ligoninės konsultantas, medicinos tarnybos pulkininkas. Daug prisidėjo prie Birštono, Pasvalio ir Likėnų versmių tyrimo, Birštono ir Likėnų kurortų tvarkymo.
1940–1941 m. bolševikų suimtas, kalintas. 1941 m. birželio mėn. 28 d. kartu su kunigu Simonu Morkūnu po Lietūkio garažo žudynių kreipėsi į arkivyskupą Juozapą Skvirecką užstoti Kauno žydus. 1941 m. Kauno tuberkuliozės ligoninės direktorius, vadovavo ir Vytauto Didžiojo universiteto klinikų Fizioterapijos skyriui. 1941–1944 m. Vyriausiosios sveikatos valdybos valdytojas.  Nuo išvežimo į Rytų frontą išgelbėjo apie 500 gailestingųjų seserų, apie 30 gydytojų. Sutrukdė nužudyti Kalvarijos ir Vilniaus psichiatrijos ligoninių ligonius. Rašė į „Mediciną“, daugiausia kurortologijos klausimais.
1944 m. pasitraukė į Vokietiją, britų Raudonojo Kryžiaus sanatorijos Bad Reburge vedėjas. 1949 m. atvyko į JAV. Dirbo gydytoju Valum Lake (Rod Ailandas) sanatorijoje. Suredagavo knygą „Fraternitas Lithuanica 1908–1958 m.“ (išspausdinta 1958 m. Putname).