Šeimyniškių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, kurį iš šiaurės rytų juosia Piliaus upelis, iš pietvakarių – Pilupis, jų santakoje. Aikštelė trapecinė, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 70 m ilgio, 40 m pločio pietryčiuose, 19 m pločio šiaurės vakaruose. Joje rasta arbaletinių strėlių antgalių. Iš visų pusių aikštelė buvo apjuosta pylimu. Pietrytiniame aikštelės krašte yra 4 m aukščio, 28 m pločio, 4 m pločio viršuje pylimas. Už jo iškastas 120 m ilgio, 10 m gylio, 50 m pločio griovys 10 m pločio dugnu. Šiaurės rytiniame aikštelės krašte pylimas yra 1 m aukščio, 8 m pločio, 1,5 m pločio viršuje. Šiaurės vakariniame aikštelės krašte pylimas kūgio formos, 1,2 m aukščio, 19 m pločio. Pietvakariniame aikštelės krašte pylimas niveliuotas ariant. Šiaurės vakarų papėdėje yra 15 m pločio užslinkęs griovys, už kurio supiltas 1 m aukščio, 10 m pločio pylimas. Pietrytinėje papėdėje yra 10 m pločio kelio liekanos. Šlaitai statūs, 16 m aukščio.

Papilys

Į pietryčius nuo piliakalnio, už griovio, tarp tų pačių upelių slėnių yra papilys (55°39′26.9″ š. pl. 25°37′35.6″ r. ilg.). Jo aikštelė trapecinė, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 160 m ilgio, 55 m pločio šiaurės vakarų gale, 130 m – pietryčių gale. Joje aptikta grublėtos ir žiestos keramikos. Pietrytiniame papilio aikštelės gale supiltas 0,5 m aukščio, 8 m pločio pylimas, užsisukantis ir šiaurės vakarų papilio šlaitu, už kurio iškastas 130 m ilgio, 24 m pločio, 6 m gylio nuo papilio, 4 m gylio iš išorės griovys. Griovio pietryčių šlaitu į papilį vakarų – rytų kryptimi kyla 1 m pločio terasa – senojo kelio liekana. Šlaitai statūs, 12 m aukščio.

Tyrimai

1958 m. ir 1970 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XV a. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 4,7 ha. Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 1902000 m².
Piliakalnis ir papilys apardyti arimų, jų šiaurės rytų šlaitai erodavę į Pilių. Piliakalnis ir papilys dirvonuoja, šiaurės rytų šlaitai apaugę medžiais, kurie nuo piliakalnio šlaito nukirsti.
Pietvakarių ir šiaurės rytų piliakalnio papėdėse, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Istorija

Piliakalnyje stovėjo Užpalių pilis. Užpaliai minimi 1338 m. Pilies papilį 1373 m. kovo mėnesį naktį užpuolė ir sudegino Livonijos ordinas, išžudydamas visus jame buvusius žmones ir išsivesdamas 70 arklių. 1398 m. minimas Užpalių pilies viršininkas lot. capitaneus). 1433 m. vasario pradžioje pilį sudegino Livonijos ordinas, tačiau ji greitai atstatyta, nes 1448 m. vėl minimas pilies viršininkas, o 1453 m. čia planuota rengti susitikimą dėl sienų su Livonija sureguliavimo.

Aplinkiniai piliakalniai

Juodonių piliakalnis 14 kmDauliūnų piliakalnis 11 kmVosgėlių piliakalnis 10 km
Žaibiškių piliakalnis 3 km
Degėsių piliakalnis 1 kmAluotų piliakalnis 21 km
Lašinių piliakalnis (Anykščiai) 30 kmArmališkių piliakalnis 5 km
Gailiešionių piliakalnis 2 kmLygamiškio piliakalnis 5 km
Šeimyniškėlių piliakalnis 32 km
Berzgainių piliakalnis 63 kmUžpalių piliakalnis 3 km
Vilnius 105 kmManeičių piliakalnis 6 km
Taurapilio piliakalnis 27 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną