google/wiki40b huggingface dataset:
Mokslo filosofija

Mokslo filosofija – filosofijos skyrius, kuriame nagrinėjami filosofiniai mokslų pagrindai, prielaidos ir implikacijos. Mokslo filosofijai paprastai priskiriama gamtos ir socialinių mokslų, bet ne humanitarinių mokslų filosofija. Nemažai žinomų mokslininkų (pavyzdžiui, Izaokas Niutonas, Albertas Einšteinas) buvo taip pat ir mokslo filosofai.
Plačiaja prasme mokslo filosofija galima vadinti bet kokius filosofinius tekstus, kuriuose svarstomi tokie klausimai: Kas yra mokslas? Kuo jis skiriasi nuo kitų žmogaus veiklos sričių, ir nuo paramokslo? Kokie yra moksliškumo kriterijai? Kokie mokslo tikslai? Kaip kuriamas mokslas? Kaip jis veikia, kaip numato, aiškina, kontroliuoja pasaulį? Kokie yra pagrindiniai mokslo metodai? Kokios yra galimos mokslo formos? Kuo skiriasi atskiri mokslai, koks jų santykis? Šie klausimai rūpėjo filosofams turbūt visais laikais, todėl galima sakyti, kad visi žymūs filosofai (Aristotelis, I. Kantas, R. Dekartas ir daugybė kitų) buvo mokslo filosofai.
Tačiau dažnai „mokslo filosofija“ suprantama siauriau: ja vadinama tik ta mokslo filosofija, kuri buvo atsidaro tik kartu su šiuolaikiniu gamtos mokslu – Naujaisiais laikais (po G. Galilėjaus, I. Niutono atradimų fizikoje). Dar dažniau „mokslo filosofijos“ terminas susiaurinamas tik iki XIX ir XX a. mokslo filosofijos – veikiausiai todėl, kad tada mokslo filosofija pasidarė labiau specializuota, atsiskyrė nuo kitų filosofijos sričių.
Ansbacho vilkas

Ansbacho vilkas (vok. Wolf von Ansbach), kitaip dar Ansbacho vilkolakis (vok. Werwolf von Ansbach) – vilkas žmogėdra, kuris 1685 m. užpuolė ir nužudė nežinomą skaičių žmonių Ansbacho markgrafystėje, kuri tada buvo Šventosios Romos imperijos dalis.

Istorija

Vilkas pradžioje puldinėjo gyvulius, bet gana greitai ėmė puldinėti moteris ir vaikus. Ansbacho gyventojai tikėjo, kad šis vilkas yra vilkolakis, prisikėlęs paskutinis jų burmistras, garsėjęs žiaurumu, kurio mirties niekas neapraudojo.
Vietiniai gyventojai surengė medžioklę, kurios metu su šunimis sugebėjo išvaryti vilką iš miško ir gainioti, kol šis besislėpdamas įšoko į neuždengtą šulinį. Užspeistas vilkas buvo užmuštas, o jo lavoną demonstravo miesto turgavietėje. Vilko lavoną aprengė žmogaus drabužiais, nukirto snukį, uždėjo kaukę, peruką ir barzdą, kad žvėris primintų buvusį burmistrą. Tada vilko kūną pakabino kartuvėse, kad žmonės galėtų jį pamatyti. Vėliau jo kūną apdorojo, kad galėtų demonstruoti vietiniame muziejuje.
Apie Ansbacho vilką rašė Franz Ritter von Kobell ir kiti rašytojai.
Jolanta Palidauskaitė

Jolanta Palidauskaitė(g.1964 m. rugsėjo 29 d. Ukmergėje - 2011 m. rugsėjo 10 d.) – Lietuvos sociologė, politologė, socialinių mokslų daktarė, profesorė.

Biografija

1982 m. baigė Ukmergės 5-ą vidurinę mokyklą. 1987 m. baigė Vilniaus universiteto istorijos fakultetą ir įgijo istorijos dėstytojo kvalifikaciją. 1987 – 1996 m.  dirbo Kauno technologijos universitete. 1996 m. KTU apgynė daktaro disertaciją Lietuvos politinės kultūros raida valstybingumo atkūrimo ir įtvirtinimo laikotarpiu (mokslo kryptis- sociologija). 1997 m. suteiktas docento pedagoginis  vardas. Nuo 1997 m. dirbo Socialinių mokslų Viešojo administravimo katedroje. 2004–2006 m. dirbo Šiaulių universiteto Viešojo administravimo katedros docente. 2002-2003 m. dirbo docente Tarptautinėje vadybos mokykloje (ISM), Kaune.

Mokslinė veikla

Paskelbė 43 publikacijas: iš jų: 2 knygos (vadovėlis ir metodinė priemonė); 7 knygų skyriai; 12 konferencijų pranešimų, 23 straipsniai moksliniuose leidiniuose apie politinę kultūrą, etiką viešajame administravime ir su korupcija susijusiais klausimais; 4 straipsniai atiduoti spaudai. Iš jų 9 straipsniai Lietuvos mokslo tarybos patvirtinto sąrašo tarptautinėse duomenų bazėse referuojamuose leidiniuose. 
Mokslinių tyrimų sritys: viešojo administravimo ir valstybės tarnybos etika; korupcija ir antikorupcija; personalo vadyba viešojo administravimo organizacijose; pilietinė visuomenė; Lietuvos polinė kultūra.
Algirdas Milašius

Biografija

Tėvai Ligija Milašienė, Vytautas Milašius. 1983 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1986 m. technikos mokslų kandidatas.

Mokslinė veikla

Mokslinių tyrimų sritys: audimo technologija, audiniai. Paskelbė daugiau kaip 50 mokslinių straipsnių, dalį jų užsienio spaudoje.
Banifacas Janušauskas

Banifacas Janušauskas (1881 ? ? Šeduvoje, Radviliškio r. – 1947 ? ? Los Angeles, CA – JAV), vargonininkas ir chorvedys.

Biografija

Muzikos mokėsi pas vietos vargonininką, vėliau vargonuoti dar mokėsi pas J. Naujalį Kaune.
Nuo 1897 pradėjo vargonininkauti Debeikiuose, po to dirbo Girdiškėje. 1901 išvyko į JAV, o 1905 buvo pakviestas užimti vargonininko ir chorvedžio vietą Šv. Jurgio lietuvių parapijoje Čikagoje, IL. Aktyviau su choru pradėjo reikštis nuo 1912 metų, vadovavo muzikos ir dramos draugijai „Garsas“, vėliau – „Kanklių" draugijai. Su choru statė sceninius veikalus, rengė vakarus – koncertus. 1920 pasitraukė iš minėtos parapijos ir aktyvesnės muzikinės veiklos. 1929 pradėjo vargonininkauti ir vadovauti chorui Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapijoje Čikagoje. Parapijos chorą padidino iki 58 giesmininkų, rengė metinius koncertus, statė operetes, atliko J. Žilevičiaus mišparus, nemaža giesmių, mišių ir dainų, dalyvavo tautiniuose renginiuose. Chorą parengė 1933 Pasaulinės parodos Lietuvių dienai ir 1936 2-ajai lietuvių parapijų dainų šventei Čikagoje. Dažnai akompanuodavo koncertuose.
Nuo 1914 priklausė ALRK Vargonininkų sąjungai, 1933 išrinktas Centro valdybos iždininku, bendradarbiavo žurnale „Muzikos žinios". 1947 persikėlė į Los Angeles, ten ir mirė.

Šaltinis

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999. Informacijos publikavimui gautas žodinis autoriaus leidimas.
Arthur Evans

Biografija

Seras, tėvas Džonas Evansas. 1884–1908 m. Ešmolio muziejaus Oksforde direktorius. Nuo 1909 m. Oksfordo universiteto profesorius.

Mokslinė veikla

1894 m. nustatė Kretos valstybės sostinės Knoso vietą ir 1899–1935 m. su pertraukomis ją tyrinėjo; 1900–1903 m. kasinėjo Mino (Minojo) rūmų griuvėsius. Išskyrė Kretos kultūrą, ją suskirstė į 3 laikotarpius: Mino ankstyvąjį (apie 3000–2200 m. pr. m. e.), Mino vidurinį (apie 2200-1600 m. pr. m. e.) ir Mino vėlyvąjį (1600-1200 m. pr. m. e.). Surado daugiau kaip 3000 molio lentelių su senovės rašmenimis ir juos iššifravo.
Leonas Grigaliūnas

Biografija

1974 m. baigė Pasvalio rajono Vaškų vidurinės mokyklos aštuonias klases, 1978 m. baigė Kauno A. Kvedaro miškų technikumą, miškininkas, 2002 m. baigė Šiaulių universitetą, verslo administratorius.
1978 m. Radviliškio miško pramonės ūkio Pašušvio girininkijos vyr. technikas miškininkas, 1978–1979 m. atliko karinę tarnybą. 1979 m. Radviliškio rajono Žemės ūkio valdybos vyresnysis inžinierius miškininkas. 1979–1982 m. Radviliškio bandymų stoties eksperimentinio ūkio eigulys, 1982 m. Lietuvos TSR automėgėjų draugijos Radviliškio rajono tarybos instruktorius, 1982–1988 m. Lietuvos TSR vidaus reikalų ministerijos žinybos tarnautojas, 1988–1991 m. Radviliškio visuomeninio maitinimo kooperatyvo „Žirnelis“ ūkvedys, 1991–1995 m. Lietuvos automobilininkų sąjungos Radviliškio rajono klubo direktorius, nuo 1995 m. Radviliškio rajono savivaldybės administracijos Radviliškio miesto seniūnijos seniūnas.
Nuo 1996 m. Lietuvos centro sąjungos narys, nuo 2003 m. gegužės 31 d. Liberalų ir centro sąjungos Radviliškio rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininkas.
2000 m., 2003 m. ir 2007 m. (mandato atsisakė) Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narys.
Sutuoktinė Indrė, vaikai Tadas, Kotryna, Rapolas.
Moda

Moda (angl. mode) – tai dažniausiai pasikartojanti požymio reikšmė imtyje. Skirtingai nei aritmetinis vidurkis, moda nebūtinai turi būti viena reikšmė. Moda ypač naudinga atvejais, kai vidurkis bei mediana nėra lengvai apibrėžiami, pavyzdžiui, aibės {bulvė, bulvė, morka, ridikas, ridikas, ridikas, svogūnas} moda yra reikšmė 'ridikas'.
Skirstinys, turintis daugiau nei vieną modą, vadinamas daugiamodaliniu. Daugiamodalinius skirstinius statistiškai tirti daug sudėtingiau.
Solomon Blumgarten

Biografija

Gimė 1872 m. Virbalyje. 1890 m. emigravo į Niujorką, JAV. Pirmąjį dešimtmetį užsiminėjo verslu, bet 1900 m. dėl tuberkuliozės atsigulė į ligoninę, kur ir pradėjo rašyti. Rašė poemas, apsakymus, esė, pasakėčias, vertė straipsnius ir knygas. Išvertė nemažai pasaulinio garso kūrinių į jidiš kalbą. Labiausiai žinomas Biblijos vertimas, kuris laikomas vienu iš geriausių jidiš kalbos darbų bei iki šių dienų naudojamas tarp jidiš kalba kalbančių žmonių. Taip pat išvertė Koraną, dalį arabų literatūros kūrinių, išleido jidiš kalbos žodyną. Jo paties darbai išversti į daugelį pasaulio kalbų. 1914 m. keliavo po Palestiną, grįžęs išleido trijų dalių knygą apie kelionę ir pačią šalį. Netikėtai mirė 1927 m. Bronkse.
Laba (kaimas)

Istorija

XX a. viduryje kaimas priklausė Smilgių valsčiui.
Kęstutis Pūkas

Kęstutis Pūkas (g. 1952 m. lapkričio 29 d. Marijampolėje) – verslininkas, radijo ir televizijos stočių steigėjas bei savininkas, politikas.

Biografija

KMI mokslo darbuotojas, 1985 m. – Petrašiūnų gelžbetoninių atramų gamyklos inžinierius, 1985–1991 m. vertėsi individualia veikla Kaišiadorių BGAK garso įrašų studijoje. 1991–2016 m. UAB „Pūkas“ generalinis direktorius, Lietuvos muzikos industrijos prezidentas.
2016–2018 m. Seimo narys.
2011 m. kandidatas į Kauno miesto tarybą koalicijoje „Kitokia Lietuva“, iš sąrašo pašalintas dėl nuslėpto teistumo. Tarybiniais laikais buvo teistas už tuomet sunkiu nusikaltimu įvardytą spekuliaciją (po Tarybu Sąjungos žlugimo toks nusikaltimas dekriminalizuotas ir už jį nebebaudžiama).
Seimo narės Vaidevutės Vincės Margevičienės visuomeninis padėjėjas, Lietuvos muzikos industrijos asociacijos įkūrėjas ir prezidentas, Lietuvos radijo ir televizijos asociacijos narys, Lietuvos autorinių ir gretutinių teisių tarybos narys, Pasaulinės fonogramų industrijos federacijos narys.
Vedęs 5 kartus. Žmona Lina Vilimaitė (g. 1977 m.). Vaikai – Rita (g. 1972 m.), Lina (g. 1979 m.), Ričardas (g. 1981 m.), Robertas (g. 1987 m.), Rolandas (g. 1988 m.), Romanas (g. 1999 m.), Kęstutis, Gediminas, Barbora.

Priekabiavimo skandalas

Praėjus mažiau nei pusmečiui nuo tada, kai tapo Seimo nariu, buvo žiniasklaidoje apkaltintas seksualiniu priekabiavimu prie merginų, norėjusių tapti jo padėjėjomis. 2017 m. kovą kelios merginos kreipėsi į teisėsaugos organus dėl K. Pūko veiksmų, kuriuos jos traktavo seksualiniu priekabiavimu. Seimas pradėjo apkaltos procedūrą K. Pūko atžvilgiu ir sudarė specialiąją komisiją jo veiksmams tirti. 2017 m. balandžio 28 d. komisija patvirtino išvadas, kuriomis nustatė, kad yra pagrindas pradėti apkaltos procesą K. Pūkui seime. K. Pūkas apie komisijos išvadas teigė: „Ten visiškos nesąmonės ir absoliutus melas.“ 2017 m. gegužės 2 d. Seimas priėmė nutarimą kreiptis į Konstitucinį Teismą dėl Seimo specialiosios komisijos išvadų. 2017 m. gruodžio 5 d. Seimas panaikino K. Pūko teisinę neliečiamybę ir 2017 m. gruodžio 19 d. KT paskelbė išvadą, kad K. Pūkas pažeidė Konstituciją ir sulaužė priesaiką.
2018 m. sausio 12 d. pasitraukė iš Seimo nario pareigų.
Vicedirektorius

Vicedirektorius (angl. vice director; rus. вице-директор) – valstybinės įstaigos direktoriaus pavaduotojas.
Edžbastono tvenkinys

Edžbastono tvenkinys (angl. Edgbaston Pool) – nedidelis tvenkinys Anglijos mieste Birmingame, Edžbastono rajone. Tai Ypatingo mokslinio dėmesio vieta (Site of Special Scientific Interest), viena iš 23 Vakarų Midlandse. Teritoriją sudaro 7 ha ploto tvenkinys, Chad Brook upelis, supantys pelkynai ir dalis miško. Teritorijos plotas 15,93 ha. Prie tvenkinio priena Winterbourne botanikos sodas ir Edžbastono golfo laukas.
Arvydas Jakas

Biografija

1985 m. aukso medaliu baigė Šilutės 3–ąją vidurinę mokyklą. 1991 m. Vilniaus universitete baigė prekybos ekonomiką.
1985–1987 m. studijų metu tarnavo TSRS kariuomenėje. 1991–1992 m. Šilutės rajono valdybos vyresnysis ekonomistas. 1992–1995 m. privačiame versle. 1995–2001 m. „Škodos“ generalinio importuotojo atstovas Vakarų Lietuvoje, UAB „AGA“ direktorius, UAB „Žibai“ revizorius. 2001–2003 ir 2003–2007 m. Šilutės rajono savivaldybės meras.
Nuo 1996 m. Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, LiCS Šilutės skyriaus pirmininkas, Liberalų ir centro sąjungos pirmininko pavaduotojas.
2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Šilutės rajono savivaldybės tarybos narys. 
Lietuvos ūkininkų sąjungos narys, Šilutės Rotary klubo narys. Žmona Vilma, dukros Roberta, Gabrielė, sūnus Karolis.
Afrodizijas

Istorija

Miesto pavadinimas kilęs nuo meilės deivės Afroditės, kuriai čia romėnai pastatė šventyklą III a. pr. m. e. Buvo antikinės religijos židinys iki V a. Miestui tapus Bizantijos imperijos dalimi įsigalėjo krikščionybė. Garsėjo skulptūromis ir filosofijos mokyklomis. VII a. sugriautas žemės drebėjimo. Taip pat išlikęs II a. statytas odeonas, stadionas, talpinantis 30 tūkst. žmonių. Jame kadaise vyko gladiatorių kautynės ir vežimų lenktynės. Tai vienas iš geriausiai išlikusių Antikos epochos stadionų. Senovinį miesto gyvenimą atskleidžia III–V a. palikti uolų raižiniai.
Totenamas

Istorija

Totenamo vietoje gyventa jau prieš 1000 metų. 1840 m. nutiestas geležinkelis. 1894 m. tapo miestu, 1934 m. prijungtas prie Londono.

Pavadinimo kilmė

Manoma, kad vietovės pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio Tota (kuris minimas XI a. Vinčesterio knygoje Domesday Book), pridėjus ham (angl. hamlet – „trobelė, namukas“).
Cleo (dainininkė)

Biografija

Ji yra Varšuvos universiteto gamtos mokslų absolventė.
2011 m. dalyvavo lenkų talentų šou „X Factor“. Nuo 2013 m. dirba su Donatan.
2014 m. vasario 25 d. TVP pokalbių šou „Świat się kręci“ buvo paskelbta, kad Cleo su Donatan ir kūrybos daina „My Słowianie“ atstovos Lenkijai 2014 m. „Eurovizijoje“, vyksiančioje Kopenhagoje, Danijoje. Jiedu finale surinko 72 taškus ir užėmė 14-ąją vietą.
Pierijos kalnai

Pierijos kalnai (gr. Πιέρια Όρη)m kartais tiesiog Pierija – kalnų grandinė tarp Imatijos, Pierijos ir Kozanės nomų, piečiau Kambanijos lygumos Centrinėje Makedonijoje.
Šių kalnų papėdėje yra Verginos kaimas, kuriame yra senovinė miestavietė Aigai, buvusi senoji Makedonijos karalystės sostinė.
Aukščiausia grandinės viršūnė yra Flampouro (2193 m).
Pierijos kalnuose yra slidinėjimo kurortas Elatochoris.

Katastrofa

1997 m. gruodžio 17 d. kompanijos Aerosvit Airlines lėktuvas Jak-42, skridęs iš Odesos į Salonikus, prarado ryšį su oro uosto oro eismo valdymo centru ir sudužo Pierijos kalnuose, netoli Olimpo kalno.

Žuvo 70 žmonių, iš kurių 41 buvo graikai.
Kubilėliai

Žymūs žmonės

Kaime gimė lietuvių kalbininkas ir bendrinės kalbos kūrėjas Jonas Jablonskis (1860–1930 m.). 1974 m. jam pastatytas paminklinis akmuo.
Švertas

Švertas – sunki plokštuma iškišama per kilio plyšį arba nuleidžiama pavėjiniam borte burlaiviuose be falškilio. Švertas sumažina šoninį laivo dreifavimą ir leidžia kilti į vėją.
Švertai naudojami nedidelėse jachtose ir istoriniuose laivuose, tokiuose kaip olandiškos baržos, kuršvaltės. Jie yra ištraukiami siekiant sumažinti laivo grimzlę. Jachtos su pakeliamais švertais yra vadinamos švertbotais.
Pranas Lavinskas

Pranas Lavinskas (angl. Frank Lavinskas, 1888 m. rugpjūčio 15 d. Senieji Dvareliškiai, Aukštosios Panemunės valsčius – 1976 m. JAV) – JAV lietuvių socialistų ir visuomenės veikėjas.

Biografija

Į JAV atvyko 1907 m. Dirbo Pensilvanijos anglių kasyklose. Nuo 1928 m. gyveno Detroite. Dalyvavo lietuvių socialistų organizacijų veikloje. Pats platino ir kolekcionavo JAV lietuvių spaudos leidinius, parengė ir savo lėšomis išleido 170 laikraščių ir žurnalų bibliografinę apžvalgą. Bendradarbiavo laikraščiuose „Skardas“, „Žarija“.
Vilniaus Gedimino technikos universiteto Verslo vadybos fakultetas

Katedros

Šiuo metu fakultete yra 6 katedros:

Finansų katedra

1993 m. vasarį kartu su fakultetu buvo įkurta Verslo ekonomikos katedra. Katedros vedėju buvo paskirtas prof. habil. dr. A. V. Rutkauskas. 2001 m. Verslo ekonomikos katedra buvo perorganizuota, ir taip atsirado Finansų katedra, o 2004 m. lapkritį Finansų katedra buvo pervadinta Finansų inžinerijos katedra. Nuo 2006 m. katedros vedėja tapo doc. dr. Rima Tamošiūnienė.
Katedrai priklauso Verslo projektavimo ir aplinkos ekonomikos mokslo laboratorija.

Įmonių ekonomikos ir vadybos katedra

2001 m. Verslo vadybos fakultete Vadybos katedrą ir Ekonomikos katedrą reorganizavus į penkias katedras taip buvo įkurta Įmonių ekonomikos ir vadybos katedra.
Katedros vedėjas yra prof. habil. dr. Romualdas Ginevičius.

Socialinės ekonomikos ir vadybos katedra

Katedra įsteigta 2001 m. birželio mėnesį. Katedrai vadovauja prof. habil. dr. Juozas Bivainis.

Tarptautinės ekonomikos ir vadybos katedra

Katedra įkurta 2001 metais.
Tarptautinės ekonomikos ir vadybos katedros sukūrimo ir jos veiklos tikslas – aktyvinti Vilniaus Gedimino technikos universitete vykdomų vadybinio, ekonominio ir inžinerinio profilio studijų internacionalizavimą, prioritetą teikiant Europos integracijos bei Europos Sąjungos plėtros tematikai.
Ypatingą dėmesį katedra teikia Verslo vadybos fakultete vykdomų studijų internacionalizavimui, siekiant, kad studentai įgytų žinias, įgūdžius ir kompetencijas, reikalingas dirbti vadybinį ir ekonominį darbą tarptautinėse rinkose.
Katedros moksliniai darbai yra orientuoti į žinių ekonomikos kūrimo Europos Sąjungoje, į transformacijų procesų bei inovacijų aktyvinimo galimybių tyrimą, taip pat į įvairių sričių specialistų ugdymo tobulinimą atsižvelgiant į globalizacijos ir internacionalizavimo procesų iššūkius.

Teisės katedra

VGTU VVF Teisės katedra įsteigta 1993 m. Jos vedėju buvo doc. Juozas Sidaravičius, teisės mokslų daktaras.
Dabar katedrai vadovauja doc. dr. Sigitas Mitkus.
Teisės disciplina yra privaloma visiems studijuojantiems universitete. Įsteigus fakultetą įvesti tokie specializuoti teisės dalykai, kaip ūkinė ir darbo teisė, žemės teisė, žemės ir nekilnojamojo turto teisė, valstybinė teisė, administracinė teisė.

Verslo technologijų katedra

Katedra įkurta 2001 m. reorganizavus Verslo vadybos fakulteto Vadybos katedrą ir Ekonomikos katedrą reorganizavus į penkias katedras.
Katedra vykdo mokslo tiriamuosius darbus, vykdo tarptautinius ir užsakomuosius projektus bei konsultuoja: ITT įtakos įmonių veiklai ir žmonių gyvensenai tyrimų, informacinių valdymo sistemų kūrimo ir diegimo, įmonių reorganizavimo (reinžinerijos), valdymo sistemų kūrimo ir tobulinimo, inovatyvių technologijų diegimo, visuotinės kokybės valdymo sistemų kūrimo ir tobulinimo, logistikos sistemų kūrimo ir tobulinimo srityse.
Katedrai vadovauja prof. habil. dr. Narimantas Kazimieras Paliulis

Kiti mokslo padaliniai

Fakultete yra 1 mokslinė laboratorija – Verslo projektavimo ir aplinkos ekonomikos.
Diena Media

„Diena Media“ – žiniasklaidos, spausdinimo paslaugų ir interneto projektų plėtros įmones jungianti grupė, įkurta 2007 m. birželio mėn. Vienija „Diena Media News“, „Diena Media Web“ ir „Diena Media Print“ bendroves. 100 proc. „Diena Media“ akcijų valdo investicijų bendrovė „Hermis Capital“.

Struktūra

„Diena Media News“ leidžia dienraščius „Vilniaus diena“, „Kauno diena“, Klaipėda, turi išskirtines teises leisti metinį žurnalą „The Economist. Pasaulis 2009 metais“.
„Diena Media News“ generaliniu direktoriumi – Nerius Gasparavičius buvo iki 2009 metų sausio 17 d. „Hermis Capital“ valdomos UAB „Diena Media News“ generalinio direktoriaus poste Nerių Gasparavičių keičia „Hermis Capital“ projektų vadovas Robertas Beržinskas. Kartu su N. Gasparavičiumi iš „Diena Media News“ taip išeina dienraščio „Vilniaus diena“ vyriausiasis redaktorius Ovidijus Lukošius ir redaktorius Kęstutis Jauniškis. Oficialiai skelbiama priežastis buvo pasibaigusi sutartis dėl dienraščių valdymo.

Istorija

2007 m. vasario mėn. „Hermis Capital“ iš Norvegijos bendrovės „Mecom Press“ už neskelbiamą sumą įsigijo 100 proc. dienraščio „Kauno diena“ akcijų. Gegužės mėnesį buvo nupirkta 100 proc. „Klaipėdos“ dienraščio akcijų, o spalio mėnesį Vilniuje pradėtas leisti dienraštis „Vilniaus diena“.
Visi trys laikraščiai yra panašaus dizaino ir pateikia panašius priedus, skiriasi tik nežymi informacija, aktuali konkretaus miesto skaitytojams.
„Diena Media Web“ – bendrovė, sukūrusi dienraščių „Vilniaus diena“, „Kauno diena“ ir „Klaipėda“ internetinius portalus. „Diena Media Web“ įkurta 2007 m., lapkričio mėn. ir likviduota 2010 m. spalio mėn.
Pirmasis direktorius - Vladas Sapranavičius įmonei vadovavo nuo jos įkūrimo 2007 m. lapkritį iki 2009 m. birželio mėn. Nuo 2009 m. birželio 8 d. iki 2010 m. spalio mėn. įmonei vadovavo Nerijus Butvilas.
2008 m. gegužės mėn. atnaujintas portalas „kaunodiena.lt“, rugsėjo mėn. - „kl.lt“, tą patį mėnesį pradėjo veikti portalas „vilniausdiena.lt“, kuri 2009 m. rugsėjo mėn. buvo pervadinta į "diena.lt".
„Diena Media Print“ – poligrafijos įmonė, užsiėmusi laikraštinių, žurnalinių ir reklaminių leidinių spauda. Likviduota 2009 m.
Egidijus Bukelskis

Biografija

1980 m. baigė Vilniaus universitetą. 1994 m. biomedicinos mokslų daktaras. Nuo 1986 m. Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakulteto Zoologijos katedros dėstytojas; nuo 1995 m. docentas.
Lietuvos hidrobiologų draugijos narys.

Mokslinė veikla

Mokslinio darbo pagrindinė sritis – žuvų populiacijų, ežerų ichtiocenozių tyrimai, sykų introdukcija Lietuvos ežeruose, medžioklėtyra. Paskelbė daugiau kaip 30 mokslinių straipsnių.
Stiklas

Stiklas – vientisa amorfinė kieta medžiaga silicio dioksido (SiO₂) pagrindu, paprastai gaminama labai greitai užšaldant tąsią išlydytą medžiagą, neleidžiant susidaryti įprastai kristalinei formai.
Šis straipsnis yra apie kasdienėje buityje ir statyboje naudojamą stiklą.
Grynas stiklas yra skaidri žmonių regimajam elektromagnetinių bangų spektrui (šviesai), sąlyginai tvirta, labai ilgaamžiška ir patvari medžiaga. Biologiškai ir chemiškai itin inertiškas − atsparus korozijai, vandens bei kitam aplinkos poveikiui ir daugeliui cheminių atakų, nereaguoja su maisto medžiagomis, labai aukštos elektrinės varžos.
Iš stiklo galima formuoti itin lygius, dujoms bei skysčiams nelaidžius paviršius.

Stiklas yra trapus, tačiau trapumas ir kitos fizikinės savybės gali būti keičiamos dedant atitinkamų priemaišų (chemiškai), laminuojat ar kitaip apdorojant paviršių, veikiant aukštoje temperatūroje. Tokiu būdu gaunamos kitos stiklo rūšys: spalvotas stiklas, krištolas, neperšaunamas stiklas, grūdintas stiklas, automobilių priekinis stiklas (angl. windshield), garso-izoliacinis stiklas, stiklo-keramika, pluoštinis stiklas, poliarizuotas stiklas, optinis stiklas.
Buitinis stiklas daugiausiai sudarytas iš silicio dioksido (SiO₂), kaip ir kvarcas ar smėlis (polikristalinė forma). Gryno silicio dioksido virimo temperatūra yra labai aukšta − apie 2000 °C, todėl gaminant stiklą į smėlį įmaišoma sodos (natrio karbonatas, Na₂CO₃), kuri sumažina mišinio virimo temperatūrą iki 1000 °C. Soda padaro mišinį tirpų vandenyje, todėl dar įmaišoma kalcio oksido (CaO), atstatančio netirpumą.
Stiklas dar yra vadinamas „kietuoju skysčiu“: stiklo struktūra yra tik dalinai kristalinė – jo kristalai netaisyklingos formos, panašūs į vandens ledo būsenoje. Stiklas neturi ir griežtai apibrėžtos užšalimo temperatūros − jo kristalai gali pradėti migruoti vienas kito atžvilgiu ir nepasiekus lydymosi temperatūros.
Mokslininkai iki šiol ginčijasi, kas iš tiesų yra stiklas – superšaltas skystis, ar kristalas. Stiklas užima tarpinę poziciją tarp šių dviejų būsenų.