Nagalandas

Istorija

Kraštas nuo seno buvo gyvenamas nagų genčių, įsikūrusių džiunglėmis padengtuose kalnuose. 1816 m. į teritoriją įsiveržus britams, ji priskirta Birmos administracijai. Nagai nuožmiai priešinosi britams, bei pagarsėjo kaip galvų medžiotojai. 1826 m. Britų Rytų Indijos kompanijai užvaldžius Asamą, pradėta plėtra į rytuose esančias Nagų aukštumas. Pradėtos siųsti krikščioniškos misijos, turėjusios pacifikuoti vietinius gyventojus. 1944 m. čia įvyko Kohimos mūšis, kuriame buvo sustabdyta japonų plėtra Azijoje. XX a. pirmoje pusėje pradėjo kurtis Nagų nepriklausomybės judėjimas, tačiau 1947 m. Indijai tapus nepriklausoma, Nagalandas išliko jos sudėtyje kaip Asamo valstijos dalis. Nagai pradėjo pilietinius neramumus, siekė perimti valdžią, bet 1955 m. atsiųstas Indijos armijos dalinys grąžinti Indijos kontrolę.
1957 m. pradėtos derybos su nagų atstovais, buvo sudaryta nuo Asamo atskira Nagų Aukštumų Tuensango sąjunginė teritorija. 1963 m. buvo sudaryta Nagalando valstija. Konfrontacija tarp nacionalistinių nagų judėjimų ir Indijos vyriausybės išliko iki šiol.

Geografija

Didžioji dalis valstijos yra kalnuota, ties Indijos–Mianmaro siena driekiasi atokios, džiunglėmis apaugusios Nagų aukštumos, pereinančios į Patkajaus kalnagūbrį. Aukščiausia vieta – Saramati kalnas (3826 m). Vakaruose paviršius leidžiasi link Brahmaputros slėnio (600 m). Nagalande yra Brahmaputros ir Iravadžio baseinų vandenskyra (pagrindinės upės – Dojangas, Diphu, Barakas). Miškai dengia ~20 % valstijos ploto. Tropinių džiunglių plotų yra visame Nagalande. Šiose džiunglėse pasitaiko įvairių beždžionių rūšių, dramblių, leopardų, dygliakiaulių, buivolų, zambarų, gaūrų (bei jų domestikuoto porūšio – gajalų). Gajalas vaizduojamas Nagalando herbe. Kitas krašto simbolis yra dviragis ragasnapis. Likusią teritoriją užima dirbami laukai, krūmynai, bambukų sąžalynai, antriniai miškai.
Klimatas musoninis, drėgnas. Per metus vidutiniškai iškrenta 1800–2500 mm kritulių, daugiausia tarp gegužės ir rugsėjo. Vasara trunka keletą mėnesių, jos metu temperatūra laikosi tarp 16-31 °C. Žiemą oras atvėsta, tampa sausesnis, temperatūra nukrenta iki 10–15 °C, kalnuose pasitaiko šalnų. Vasarį ir kovą pučia stiprūs šiaurės vakarų vėjai.

Ekonomika

Nagalande verčiamasi daugiausia žemės ūkiu (jame dirba ~90 % gyventojų). Auginami ryžiai, kukurūzai, soros, tabakas, cukranendrės, aliejinės palmės, ankštiniai, bulvės ir kt. Praktikuojama lydiminė žemdirbystė. Taip pat veisiami gajalai, vištos, kiaulės. Kertamas miškas. Tekstilės, medienos apdirbimo pramonė, keramika. Turizmas išvystytas menkai.

Gyventojai

Nagalande gyvena beveik 2 milijonai gyventojų, iš jų dauguma priklauso nagams. Didžioji dauguma gyventojų gyvena kaimiškose vietovėse. Nagai kalba apie 20 skirtingų kalbų, priklausančių kinų-tibetiečių kalbų šeimai, tačiau raštingumas šiomis kalbomis žemas, todėl kaip oficiali valstijos kalba naudojama anglų. Miestuose populiari nagamiečių kreolų kalba, kurioje jungiama asamiečių kalba su įvairių nagų kalbų žodžiais.

Transportas

Nagalande yra tik 12 km geležinkelio ruožas iš Asamo į Dimapurą. Valstybinių kelių tinklą sudaro 365 km kelių, o valstijos keliai – 1094 km. Dimapure yra oro uostas, iš kurio vyksta skrydžiai į Kolkatą ir Dibrugarhą.