Fermi kosminis teleskopas

Apžvalga

Fermi turi du mokslinius instrumentus, Didelio Ploto Teleskopą (LAT) ir gama spinduliuotės žybsnių monitorių (GBM). LAT yra vaizdo gavimo gama spinduliuotės detektorius (pora pertvarkymo instrumentų), kurie aptinka fotonų energiją nuo apie 30 milijonų iki maždaug 300 milijardų elektronvoltų (30 MeV - 300 GeV), kurio matomumo laukas tesudaro 20% dangaus. Jis panašiai suvokiamas kaip EGRET instrumentas Komptono gama spindulių kosminėje observatorijoje. 
GBM sudaro 14 scintiliacijos detektorių (dvylika natrio jodido kristalų nuo 8keV iki 1MeV ir du bismuto germanato kristalai jautrus nuo 150keV iki 30MeV). Jie gali aptikti gama spinduliuotes, šių eilių energijos spektre visame danguje, žemė tam visai netrugdo.
General Dynamics Advanced Information Systems (anksčiau Spectrum Astro ir dabar Orbital Sciences), Gilberto mieste, Arizonoje, suprojektavo ir pastatė kosminį laivą, kuris „neš“ instrumentus. Jis keliaus mažoje, apskritimo formos orbitoje, kurios periodas apie 95 minutės. Normaliu režimu šis kosminis laivas išlaikys savo orientaciją, todėl instrumentai galės „žiūrėti“ toli nuo žemės, su rocking judėjimu, padedančiu suvienodinti dangaus aprėptį. Instrumentais dangus bus tiriamas maždaug 16 kartų per dieną. Kosminis laivas taip pat galės išlaikyti orientaciją ir pasirinkęs link kokio objekto judėti.
Abu moksliniai instrumentai buvo testuojami. Vibracija, vakuumas, taip pat aukštos ir žemos temperatūros, kad garantuotų, mokslinių instrumentų galimus išbandymus ir jie toliau galėtų veikti erdvėje. Jie buvo sujungti su erdvėlaiviu pagrindinėje dinamikos kilimo (General Dynamics ASCENT facility) laboratorijoje Gilberto mieste, Arizonoje.
NASA jungtinis administratorius mokslui Alanas Sternas NASA štabe, paskelbė viešą konkursą nuo 2008 m. vasario 7 d. Iki 2008 m. kovo 31 d., kad pervadintų, sugalvotų pavadinimą GLAST, kuris būtų kažkuom prisimenamas, kad pažymėtų šią įspūdingą naują astronomijos misiją. Vardas, kuris yra traukiantis dėmesį, lengvas pasakyti ir padėsiantis daryti palydovą ir jo misiją pietų stalo ir klasės diskusijos tema. 2008 m. rugpjūčio 26-ąją, GLAST buvo pervadintas "Fermi gama spindulių kosminis teleskopas" garbei Enrico Fermi, pionieriaus aukštos energijos fizikoje.

Paleidimas

Pradžia įvyko sėkmingai 2008 m. birželio 11-ąją 16:05, ir kosminė observatorija, atskirta nuo nešėjos raketos buvo  po apytiksliai 75 minučių.

Orbita

Fermi skrieja žemoje Žemės apskritimo orbitoje 550 km aukštyje (340 mylių), ir 28.5 laipsnių polinkyje.

Programinės įrangos pakeitimai

GLAST gavo, kai kuriuos nedidelius pakeitimus savo kompiuterių programinėje įrangoje, 2008/06/23.

Naudojami LAT/GBM kompiuteriai

Dauguma LAT komponentų buvo įjungti, 2008/06/24. LAT aukšta įtampa buvo įjungta, 2008/06/25, ir teleskopas pradėjo aptikti didelės energijos daleles iš kosmoso, tačiau buvo reikalinga šiek tiek kalibruoti instrumentą. GBM aukšta įtampa taip pat buvo įjungta, 2008/06/25, bet GBM dar reikėjo vienos savaitės bandymų / kalibravimo prieš ieškant gama spinduliuotės žybsnių.

Sky Survey būsena

GLAST perėjo į "Sky Survey būseną" 2008 m. birželio 26 dieną, kad būtų pradėti viso dangaus  stebėjimai kas tris valandas (abi orbitos pusės).

Atradimai

Pirmasis svarbus atradimas buvo, kai kosminis teleskopas aptiko 1 CTA Supernovos liekaną, kuri pasirodė  išmeta tik gama spinduliuotės spindulių juostas . Tai buvo pirmasis 
tokio pobūdžio pulsaras.
Šis naujas pulsaras žybsi kas  316.86 milisekundės ir yra apie 4600 š.m. atstumu nuo mūsų planetos.
2008 m. rugsėjo mėn. gama žybsnį GRB 080916C į Mergelės žvaigždyną, užfiksavo Fermi teleskopas. Šis žybsnis turėjo didžiausią užfiksuotą energijos kiekį.  Sprogimas buvo galingumo sulyg  9000 paprastųjų supernovų, o 
reliatyvistinė medžiagos čiurkšlė pasiekė 99,9999%  šviesos greičio. Apskritai, GRB 080916C buvo didžiausio bendro energijos kiekio, greičiausio judėjimo ir didžiausio  pradinio energijos kiekio kada nors matytas gama žybsnis.

Gama Žybsnių Monitorius (GBM)

Gama žybsnių monitorius (GBM) (anksčiau GLAST Burst Monitor) aptinka staigius gama spindulius, atsirandancius iš gama žybsnių ar Saulės blyksčių. Scintilatoiais yra palydovo abiejuose pusėse, apžiūrėti visam dangui, kurio žemė neuždengia. Dizainas yra optimizuotas gerai skiriamajai gebai laiku ir fotonų energijai.
"Gama spindulių žybsniai yra labai ryškus, todėl mes matome juos, nors jie yra už milijardų šviesmiečių , o tai reiškia, kad jie atsirado prieš milijardus metų, ir mes matome, kaip jie atrodė tada, sako Charles Meegan iš NASA Maršalo kosminių skrydžių centro".

Didelio ploto teleskopas (LAT)

Didelio ploto (erdvės) teleskopas (LAT) detektuoja individualius gama spindulius, naudojant technologiją, panašią į naudojamas žemės dalelių greitintuvuose. Fotonai trenkiasi i ploną metalo lakštą, pereina į elektronų-pozitronų poros būseną. Šis procesas vadinamas "porų gaminimas ". Šios ikrautos dalelės pereina pro sluoksniuotus  silicio mikrojuostelinių detektorius, dėl jonizacijos, kuri pagamina aptinkamą nedidelį impulsą elektrinio krūvio.
Mokslininkai gali sujungti informaciją iš kelių sluoksnių šio trackerio  ir nustatyti dalelių trajektoriją. Praėjus pro trackerį,  dalelės patenka į  calorimeterį, kuris susideda iš cezio jodido scintiliatoriaus kristalų ,kurių pagalba bus galima  nustatyti bendrą  dalelių energiją. 
LAT laukas yra didelis, apie 20% dangaus. Jo vaizdų skiriamoji geba yra nedidelė.