google/wiki40b huggingface dataset:
Babtai

Aplinkinės gyvenvietės

PANEVĖŽIUKAS – 5 km
KĖDAINIAI - 24 km
PAGYNĖ – 2 km
VANDŽIOGALA – 12 km
Sitkūnai – 5 km 
 KAUNAS – 24 km

Pavadinimo kilmė

Babtų pavadinimą paaiškinti sunku, kadangi nei lietuvių, nei latvių ar prūsų kalbose nėra panašiose šaknies žodžių (babt- ar bapt). Labiausiai tikėtina, kad tai būsiąs asmenvardinės kilmės vietovardis. Deja, šiais laikais nėra išlikę Babto ar Bapto pavardžių, tačiau turint omenyje, kad miestelis atsirado ne vėliau kaip XIV a. 2-ojoje pusėje, todėl asmenvardis galėjo būti visai individualus, savotiškas, o palaipsniui išnyko.
Prancūzų revoliucinis kalendorius

Metų skaičiavimas

Metai skaičiuojami nuo „Respublikos eros pradžios“, t. y., nuo 1792 m. rugsėjo 22 d. Metų skaičiavimas „nuo Kristaus gimimo“ panaikintas. 1792 m. rugsėjo 22 d. sutapo su rudens lygiadieniu, kitų metų pradžia buvo laikomas pusiaunaktis tos dienos, kuri tais metais sutapdavo su rudens lygiadieniu.
Kosulys

Kosulys – energingas refleksinis iškvėpimas per burną, smarkiai susitraukus kvėpuojamiesiems raumenims, kurio metu iš kvėpavimo takų pašalinamos erzinančios medžiagos ar svetimkūniai. Kosulį sukelia receptorių trachėjoje ar bronchuose sudirginimas. Kosint pasigirsta būdingas garsas.
Epizodiškai kosėja apie 40 proc. žmonių, o nuolat – apie 10 proc.
Erikas Grigaliūnas

Karjera

2003-2009 m. žaidė FK Alyčio jaunimo komandoje. Pirmasis treneris Antanas Bytautas. 2009 m. sezono metu jaunimo čempionate įmušė 17 įvarčių. Tais pačiais metais buvo pakviestas į "FK Alyčio" komandą, kurioje debiutavo 2009 m. balandžio 19 d., varžybose prieš FK Nevėžio komandą. Būdamas 15 metų įmušė pirmąjį įvartį LFF I lygoje, varžybose prieš "FK Mažeikių" komandą. 2009 m. 15-metis puolėjas LFF I lygos čempionate įmušė tris įvarčius. 2009 m. kovo 17 d. debiutavo Lietuvos jaunimo iki 16 m. futbolo rinktinėje, varžybose prieš Lenkiją, iš viso rinktinėje sužaidė 2 varžybas.
2010 m. vasarį pradėjo treniruotis Nacionalinėje Futbolo Akademijoje Kaune. Tais pačiais metais E. Grigaliūnas persikėlė į Mažeikius, kur žaidė A lygos FK Mažeikių klubo dublerių komandoje. Mažeikių komandoje debiutavo 2010 m. spalio 25 d. varžybose prieš "FK Pakruojis-2" komandą, kuriai įmušė du įvarčius.
2011 m. nutraukė sutartį su mažeikiškiais, po to, kai klubas iš pagrindinės komandos vyriausio trenerio pareigų atleido jo tėvą Ričardą Grigaliūną. Grįžęs į Alytų futbolininkas treniravosi individualiai, padedant tėvui, žaidė Alytaus apskrities čempionato komandoje FK Auska Alytus. 2012 m. pradėjo žaisti Alytaus FK Dainavos komandoje.
Nuodingasis nuosėdis

Išvaizda

Šio grybo kepurėlė yra 3-9 cm skersmens, iš pradžių iškili, vėliau išplatėjusi, su plačiu gūbreliu. Luobelė oranžiškai ruda arba rausvai ruda, smulkiai plaušuota arba smulkiai žvynuota; senų vaiskūnių gali būti ir pilka. Senesnių grybų kepurėlės kraštai dažnai sutrūkinėję. Kotas būna 4-8 cm ilgio, 0,5–1,5 cm storio, lygus ir pilnaviduris, cilindriškas, ties pagrindu dažnai šiek tiek smailėjantis. Lakšteliai stori ir platūs, sujungti lakšteliukais. Gelsva, prie koto pagrindo rausva trama turi švelnų skonį ir ridikų kvapą.Sporos elipsiškos, 8 – 12*5.5 – 7 μ m.
Spalvos kaita: kepurėlė būna oranžiškai raudona arba rūdžių spalvos. Kotas iš pradžių geltonas, vėliau rausvai rudas. Lakšteliai iš pradžių blyškiai oranžiškai geltoni, tačiau vėliau įgauna oranžiškai rausvai rudą arba šviesiai rudą atspalvį.
Nuodingoji medžiaga grybe: orelaninas (paralyžuoja kepenis).

Augavietė

Labai retai sutinkamas nuodingasis nuosėdis auga lapuočių miškuose pramaišiui su pušimis, dažnai po ąžuolais. Mėgsta smėlingą rūgštų dirvožemį.
Augimo sezonas: rugpjūtis-spalis.
Andrejs Kiriļins

Karjera

Latvis yra žaidę FK Tauras Tauragė, bei liūdnai pagarsėjusiame SC Babīte klube.
2019 m. vasarą tapo FK Palanga nariu. Debiutavo 2019 m. rugpjūčio 3 d. XVIII (18) turo rungtynėse prieš FK Riteriai, kurios baigėsi palangiškių pralaimėjimu rezultatu 0:1.
Japonijos salynas

Japonijos salynas suformuoja Japonijos valstybę, tęsiasi nuo šiaurės rytų iki pietvakarių palei šiaurės rytų Eurazijos žemyną, Ramiojo vandenyno šiaurės vakarinėje dalyje.
Povilas Štaras

Biografija

1938 m. įsitraukė į antivalstybinę veiklą. 1940–1941 m. ir 1945–1946 m. Lietuvos SSR Aukščiausiosios Tarybos prezidiumo vedėjas, reikalų valdytojo pavaduotojas. 1941 m. birželį pasitraukė į SSRS, 1942 m. tarnavo 16-oje lietuviškojoje divizijoje. 1942–1944 m. sovietinis partizanas, LLKJS Kauno miesto ir apskrities nelegalaus komiteto I sekretorius.
1948–1975 m. dirbo Partijos istorijos institute. 1957 m. baigė Aukštąją partinę mokyklą prie SSKP. 1966 m. istorijos mokslų daktaras. 1965–1969 m. dėstė KPI Vilniaus filiale, 1969–1975 m. – VISI, 1975–1990 m. – KPI, 1975–1987 m. SSKP istorijos katedros vedėjas.
Sintautai

Pavadinimo kilmė

Kaimas pavadintas pagal pirmųjų gyventojų – brolių Suntautavičių (Suntautaičių arba Sintautaičių) sutrumpintą pavardės lytį. Ilgainiui nežymiai pakito šaknis (vietoje Sunt- tapo Sint-)

Susisiekimas

Sintautų pagrindinis kelias yra  138  Vilkaviškis–Kudirkos Naumiestis–Šakiai .
Kvetkų pagrindinė mokykla

Istorija

Mokykla įkurta 1865 m. Nuo 1947 m. septynmetė mokykla, nuo 1961 m. aštuonmetė mokykla, nuo 1989 m. devynmetė mokykla, nuo 1999 m. dešimtmetė mokykla. 1964 m. pastatytas priestatas, dabartinės mokyklos pastatas, 1987 m. baigta sporto salės ir administracinio priestato statyba. Nuo 1994 m. mokykla turi finansinį savarankiškumą.
2000 m. išleista pirmoji dešimtokų laida, 2004 m. išleista 50-oji abiturientų laida. 
2013 m. reorganizuota į Papilio pagrindinės mokyklos Kvetkų pradinio ugdymo skyrių.
Tenočtitlanas

Geografija

Tenočtitlanas užėmė apytikriai nuo 8 iki 13,5 km² ir stovėjo vakarinėje, sekliojoje Tekskoko ežero pusėje.
Meksikos užkariavimo laikotarpiu, šiuolaikinį Meksiką sudarė Tenočtitlano ir Tlatelolko miestai. Nuo tada jis išsiplėtė iš šiaurinės Tlatelolko sienos į pietines pelkes, kurios, laikui bėgant, išnyko vakaruose. Senovės Tenočtitlanas baigėsi maždaug ties dabartine Bukarelio gatve.
Su žemynine dalimi Tenočtitlanas buvo sujungtas pylimais šiaurėje, pietuose ir vakaruose. Tarp jų buvo įsiterpę tiltai, tad kanojos ir kitas vandens transportas galėjo lengvai judėti aplink salą. Ginant miestą, tiltai būdavo patraukiami. Pats Tenočtitlanas buvo išraizgytas kanalais, kad visos jo dalys būtų pasiekiamos ne tik pėstute, bet ir vandeniu.
Tekskokas buvo didžiausias iš penkių, tarpusavyje besijungiančių ežerų, ir vidinis, taigi sūrus. Moktesumos I-ojo valdymu, buvo pastatyta Necaualkojotlio užtvanka, kurią, manoma, suprojektavo pats Necaualkojotlis. Užtvanka buvo tarp 12 ir 16 km ilgio ir baigta statyti 1453 metais; pavasarį aplink Tenočtitlaną ji išlaikydavo gėlą vandenį, o sūrų - į rytus nuo užtvankos.

Mezoamerikos senovė

Tenočtitlanas buvo actekų imperijos sostinė, įkurta 1325 m. Joje gyveno vietinės Meksikos tautos. Senovinė actekų pranašystė skelbė, jog klajojančios gentys sukurs didį miestą toje vietoje, kur erelis, nutūpęs ant kaktuso, draskys gyvatę. Tą vietovę senovės žmonės atrado mažoje, pelkėtoje Tekskoko ežero salelėje, o erelio, kaktuso ir gyvatės ženklas atsispindi šių laikų Meksikos vėliavoje ir herbe. Nors būsimo miesto vieta visomis prasmėmis atrodė nepalanki, gentys pasinaudojo vadinamąja činampos (chinampa, „plaukiojantys sodai“) sistema, kad galėtų užsiimti žemės ūkiu bei nusausinti ir praplėsti salą.
Besivystanti kultūra klestėjo ir netrukus actekų civilizacija pradėjo dominuoti tarp kitų genčių visoje Meksikoje. Maža, gamtinė salelė palaipsniui didėjo dirbtiniu būdu ir Tenočtitlanas tapo didžiausiu ir galingiausiu senovės Mezoamerikos miestu. Prekybiniais keliais buvo gabenamos įvairios gėrybės iš tokių tolimų vietų kaip Meksikos įlanka, Ramiojo vandenyno pakrantės ir galbūt netgi inkų imperijos.
Po Tenočtitlano ežero potvynio, miestas buvo atstatytas Auicotlo valdymo laikotarpiu ir tapo didesniu nei kada nors anksčiau.

Palikimas

Tiesiant metro liniją 1970 m., buvo atrasti kai kurie išlikę Tenočtitlano griuvėsiai, tarp jų ir Didžioji šventykla, stovėjusi miesto centre. Maža dalis miesto liekanų buvo atkasta ir atidaryta lankytojams.
Isakas Kaganas

Biografija

1947–1952 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė teisę, įgijo teisininko kvalifikaciją.
1952–1966 m. technikumų mokytojas, įvairių organizacijų juriskonsultas, 1966–1970 m. Juridinės komisijos konsultantas, 1971–1973 m. Lietuvos TSR Teisingumo ministerijos konsultantas, nuo 1974 m. iki 2009 m. sausio 19 d. Vilniaus miesto 2-osios advokatų kontoros advokatas.
Monografijos „Globa ir rūpyba“ (1974 m.), „Lietuvos baudžiamojo kodekso komentaro“ (1975) kai kurių skyrių, apie 50 straipsnių teisės ir politikos tema autorius.
Paskelbtos publikacijos „Rinktinės advokatų kalbos teisme“ (1998 m.), „Apie gynėjo padėtį baudžiamajame procese“ (2004). Skaitė pranešimą „Komunistiniai režimai – tautinio genocido vykdytojai“ (Vilnius, 2000). Davė interviu žurnalui „Lietuvos advokatūra“ (2006).
Lietuvos Sąjūdžio narys (nuo 1988 m.), Lietuvos Sąjūdžio Seimo tarybos narys (1992–1994), Lietuvos Sąjūdžio komisijos LR Konstitucijos projektui rengti narys (1992 m.), Visuomeninės Konstitucijos saugos komisijos narys (1993–1996). Lietuvos advokatų tarybos (1990–1998), Lietuvos piliečių chartijos (1991–1999), LR vyriausiosios rinkimų komisijos (1996–2000) narys, Lietuvos advokatų garbės teismo narys (1998–2001). Lietuvos JT asociacijos viceprezidentas.
Žmona Veronika Brazaitytė (g. 1928 m.), teisininkė, socialinių mokslų (teisės krypties) daktarė.
Žinia apie lenkų vainą su Maskoliais

Žinia apie lenkų vainą su Maskoliais (Žine apej Lenku waina su Maskolejs, lenk. Wiadomości o naszej wojnie z Moskalami) – 1863–1864 m. sukilimo Lietuvoje ir Lenkijoje vadovybės laikraštis, leistas 1864 m. vasario 1 d. – kovo 1 d. Augustavo gubernijoje lietuvių ir lenkų kalba.

Istorija

Laikraštis informavo apie sukilimo eigą Lenkijos karalystėje ir Kauno gubernijoje, ragino Augustavo gubernijos valstiečius dalyvauti sukilime. Propagavo Lietuvos ir Lenkijos konfederacijos idėją.
Lietuvių kalba leidinį parengė ir redagavo Mikalojus Akelaitis, lenkų kalba – Bronislavas Radziševskis.
Manoma, kad laikraštis buvo spausdinamas Įsrutyje. Išėjo 2 numeriai. Jų originalai buvo saugomi Lvovo 1863 m. metų muziejuje, vėliau dingo. Išlikusio Nr. 1 fotokopiją 1925 m. Augustinas Janulaitis paskelbė žurnalo „Karo archyvas“ t.1., 232 psl.
Believe (kvepalai)

Informacija

2007m. rugsėjo 24 d., bendradarbiaujant su kvepalų gamybos gigantais – bendrove „Elizabeth Arden“ – buvo išleisti penktieji Britney kvepalai, optimistiškai pavadinti „Believe“ („Tikėk“). Daugelis žmonių šių kvepalų išleidimą vertina kaip visiško Britney pasveikimo ir jos sugrįžimo į normalų gyvenimą požymį. Beje, apie tai byloja ir visa reklaminė kvepalų kampanija, kurios šūkis yra „Didžiausia laisvė – tikėti savimi“.  Gėlių ir vaisių kvapo kvepalai „Believe“ yra idealūs esant rūškanam rudens orui. Šiuose kvepaluose sumaišyti mandarino ir guavos minkštimo kvapai, palengva pereinantys į nestiprius liepos bei rožių ir pačulės kvapus. Į sudėtį taip pat įeina gintaras.
Po išleidimo kompanija susilaukė kritikos dėl reklamos. Pirmiausiai, reklaminėse nuotraukose buvo panaudotas tik Britney veidas, tačiau kūnas priklausė kitai merginai. O logotipas labai priminė Vankuveryje įsikūrusios labdaros "Mondonation" logotipą bei šūkį.
Gintaras Valinčius

Biografija

Mokėsi Vilniaus 15-ąją vidurinėje mokykloje, 1980 m. baigė Vilniaus universiteto Chemijos fakultetą. Pradėjo dirbti šio fakulteto Fizikinės chemijos katedroje.
1986 m. stažavosi Maskvos A. Frumkino elektrochemijos institute. 1988 m. Chemijos ir cheminės technologijos institute (Lietuvos TSR Mokslų akademija) apgynė chemijos mokslų daktaro disertaciją „Platinos elektrodo estansas, besiadsorbuojant metalų katijonams“.
1998–2002 m. buvo išvykęs į JAV. Dirbo Nacionaliniame standartų ir technologijos institute, vėliau – Johns Hopkins, Carnegie Mellon, Ohajo valstijos universitetuose, Merilando valstijos Biotechnologijų ir biomokslų institute.

Mokslinė veikla

2002 m. grįžęs į Lietuvą, tęsė Amerikoje pradėtus biopanašių sistemų tyrimus VU Biochemijos institute. 2010 m. pradėjo dirbti vyriausiuoju mokslo darbuotoju VU Gyvybės mokslų centre. Nuo 2002 m. dėstė Vilniaus Gedimino technikos universitete, nuo 2011 m. – šio universiteto profesorius.
Atstovavo Lietuvai Europos strategijos forume (2004–2012), skirtame tyrimo infrastruktūroms, vadovavo I Lietuvos mokslinių tyrimų infrastruktūros kelrodžio rengimo grupei.
Vienas iš Lietuvos sumaniosios specializacijos strategijos (2014–2020) rengėjų, buvo mokslo komunikacijos konkurso „Šlovės laboratorija“ komisijos narys.
Paskelbė daugiau kaip 60 straipsnių referuojamuose tarptautiniuose mokslo leidiniuose. Tarptautinės elektrochemikų draugijos, Lietuvos biofizikų draugijos ir Lietuvos biotechnologų asociacijos narys.
Nacionalinė futbolo klubų asociacija

Nacionalinė futbolo klubų asociacija (NFKA) – buv. organizacija, įsteigta Lietuvos futbolo klubų, kurių komandos dalyvauja Lietuvos aukščiausiojo lygmens futbolo čempionate. NFKA Lietuvos futbolo federacijos pavedimu organizavo A lygos varžybas. NFKA buvo įkurta 2003 m. lapkričio 20 d. ir veikė iki 2009 metų, kai A lygos organizavimą tiesiogiai perėmė LFF. Klubų netenkino LFF A Lygos organizavimas, ir klubų iniciatyva 2013 m. įkurta Lietuvos futbolo klubų asociacija (LFKA), o 2015 m. pabaigoje - Lietuvos futbolo klubų asociacija A Lyga (LFKA A Lyga).

Veikla

NFKA vadovaujasi Tarptautinės futbolo asociacijų federacijos (FIFA), Europos futbolo asociacijų sąjungos (UEFA) bei Lietuvos futbolo federacijos (LFF) įstatais, reglamentais, taisyklėmis ir kitais dokumentais bei taiko Tarptautinės futbolo asociacijų tarybos (IFAB) nustatytas futbolo žaidimo taisykles.

Tikslai ir uždaviniai

NFKA tikslai ir uždaviniai yra skatinti, vystyti bei populiarinti futbolo žaidimą bei kelti profesionalaus futbolo lygį Lietuvoje. Taip pat organizuoti bei vykdyti aukščiausiojo lygmens profesionalių Lietuvos futbolo klubų vyrų komandų čempionatą Lietuvos respublikoje; organizuoti teisės, vadybos, marketingo ir kitokią reikalingą pagalbą, kurios tikslas yra apginti Asociacijos narių interesus ir teises.

Valdymas

Aukščiausias NFKA valdantysis organas – visuotinis susirinkimas. Jo kompetencija – NFKA įstatų pakeitimas ir papildymas, valdybos teikiamo biudžeto tvirtinimas, NFKA Valdybos narių rinkimas ir atšaukimas, NFKA garbės nario vardo suteikimas, NFKA reorganizavimas, kitų NFKA veiklos klausimų sprendimas ir NFKA tikslų nustatymas.
Laikotarpiu tarp NFKA visuotinių susirinkimų NFKA veiklai vadovauja Valdyba. Jos kompetencija yrs visuotinių susirinkimų ir Valdybos posėdžių rengimas ir jų šaukimas; darbo grupių kūrimas specialioms NFKA veiklos užduotims vykdyti; administracijos vadovo ir vyr. finansininko priėmimas į darbą; reikalingos struktūros ir infrastruktūros organizavimas ir kitų, su NFKA veikla susijusių, klausimų sprendimas; futbolo klubų, pageidaujančių tapti naujais NFKA nariais, pareiškimų analizavimas bei teikimas Visuotiniam susirinkimui; NFKA simbolių kūrimas ir jų naudojimo tvarkos nustatymas; kitų klausimų bei uždavinių, nepriskirtų Visuotinio susirinkimo ar administracijos kompetencijai, sprendimas ir įgyvendinimas.
NFKA operatyvią veiklą organizuoja ir vykdo NFKA administracija. Administracijai vadovauja administracijos vadovas – direktorius. Jis organizuoja NFKA administracijos veiką; sprendžia NFKA organizacinius, ūkinius bei finansinius klausimus; pateikia Valdybai darbo planus, teikia informaciją NFKA nariams apie NFKA valdymo organų priimtų nutarimų vykdymą; leidžia įsakymus, reguliuojančius administracijos veiklą; priima ir atleidžia NFKA administracijos darbuotojus; vykdo kitas, NFKA įstatuose numatytas funkcijas.
Siderartica

Siderartica yra dainininkės Elena Alice Fossi iš grupės Kirlian Camera solinis projektas. Kiti nariai yra Andrea Savelli, taip pat prisidėjęs prie Kirlian Camera, ir Andrea Fossi. Carlo Dainelli įrašė vokalą dviem dainoms.
Martyna Jatkauskaitė

Biografija

Pianinu pradėjo groti nuo penkerių metų. Mokėsi vaikų muzikos mokykloje. Baigusi keturias klases įstojo į Kauno Juozo Naujalio muzikos gimnaziją, mokėsi pas pedagogę Birutę Kumpikienę. 2003 m. įstojo į Lietuvos muzikos ir teatro akademiją, studijavo pas profesorę Veroniką Vitaitę.
2005 m. laimėjo Baltijos šalių mokslų stipendiją ir išvyko studijuoti į Guildhall School of music and Drama menų mokyklą Londone. Studijavo pas profesorę Joan Havill. Yra daugelio tarptautinių pianistų konkursų laimėtoja ir prizininkė.
Metroid

Metroid – veiksmo ir nuotykių sci-fi kompiuterinių žaidimų serija, leidžiama Japonijos „Nintendo“ kompanijos nuo 1986 m. Žaidimų herojė Samus Aran nežemiškose planetose kovoja su Kosmoso piratais ir kitais priešininkais.

Apie žaidimus

„Metroid“ žaidimai yra leidžiami tik „Nintendo“ žaidimų platformoms. Pirmasis „Metroid“ serijos žaidimas išleistas 1986 m. „NES“ žaidimų konsolei. 2002 m. žaidimas „Metroid Prime“ „Nintendo GameCube“ konsolei buvo pirmasis 3D grafikos žaidimas serijoje. „Metroid Prime“ minimas tarp geriausių dešimtmečio žaidimų. Ankstyvuosius serijos žaidimus galima žaisti naujesnėmis „Nintendo“ konsolėmis.
„Metroid“ žaidimų siužetas panašus: veiksmas vyksta nežemiškose planetose, kosminiuose laivuose. Žaidėjas valdo heroję Samus Aran, kurią kovoje su Kosmoso piratais samdo Galaktikos federacija. Žaidimų istorijoje svarbų vaidmenį atlieka metroidai − būtybės, kurios apsupusios auką, įsisiurbią į ją ir ištraukia gyvybines jėgas. Didelę dalį žaidimuose užima ne tiesioginės Samus Aran kovos su Kosmoso piratais, o ieškojimai, galvosūkių sprendimai.
Samus Aran yra pagrindinė žaidėjo valdoma herojė. Ji tapo našlaite po to, kai Kosmoso piratai užpuolė jos gimtąją planetą. Samus Aran buvo išauginta kare ir samdoma planetų Galaktikos federacijos kovai su Kosmoso piratais. Žaidimo eigoje Samus Aran yra aklinai pasidengusi fantastiniu kovos kostiumu−šarvais, kurį generuoja pati ir išlaiko ant kūno valios-energijos pastangomis. Šį kostiumą Samus Aran gali transformuoti į apskritą rutulį ir greitai riedėti su juo būdame viduje, įveikti kliūtis. Paprastai, žaidimo pabaigoje ar žaidimo pabaigoje atitikus tam tikrus kriterijus, ją galima pamatyti iš dalies ar visai be kovos kostiumo. 2010 m. „Metroid: Other M“ žaidime Samus Aran parodoma su bešarviu mėlynu Zero kostiumu žaidimo įžangoje.
Stasys Gutautas

Biografija

1986 m. baigė Klaipėdos žemės ūkio technikumą, zootechnikas, 2001 m. baigė Klaipėdos aukštesniąją technikos mokyklą, jaunesnysis inžinierius, 2004 m. baigė Klaipėdos verslo ir technologijų kolegiją, elektros inžinierius.
Akcinės bendrovės VST Klaipėdos miesto skyriaus viršininko pavaduotojas tiekimui.
Darbo partijos Skuodo rajono skyriaus narys.
2007–2017 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys. 
Sutuoktinė Narutė, vaikai Vitalija, Indrė.
Giedružė

„Giedružė“ – folklorinis Neringos ansamblis.
2002 m. 20 Nidos atlikėjų susibūrė į ansamblį „Giedružė“ (vadovė Audronė Buržinskienė).
Ansamblio repertuare – Mažosios Lietuvos dainos, šokiai, instrumentinė muzika. „Giedružė“ taip pat šiuolaikiškai interpretuoja autentiškas Liudviko Rėzos dainas.
Kolektyvas Neringoje rengia kasmetinį tarptautinį folkloro festivalį „Tek saulužė ant maračių“. Parengė programą Kuršių nerijos etnokultūros istorijos tema: „Kuršių kiemas“ (2003, 2004 m.). Dalyvavo tarptautiniame folkloro festivalyje „Parbėg laivelis“ (2004 m. Klaipėda), taip pat tarptautinėse turizmo parodose: „C M T‘ 04“ (Štutgardas, Vokietija 2004 m.), „VIVATTUR‘04“ (Vilnius, Lietuva 2003; 2004 m.).
Andoros socialdemokratų partija

Andoros socialdemokratų partija, (PS, isp.: Partit Socialdemòcrata) – antroji pagal įtaką Andoros politinė partija po Andoros liberalų partijos.
Iki 1997 m. vadinosi Naujosios demokratijos partija. 2001 m. Generalinės tarybos rinkimuose gavo 6 vietas iš 28, 2004 m. iškovojo 38,1 % rinkėjų pasitikėjimą, gavo parlamente 11 vietų ir yra svarbiausia opozicinė partija.
2003 m. savivaldybių rinkimuose visose 5 komunose gavo po 2 vietas.

Struktūra

Partijos nariu galima tapti sulaukus 16 metų. Skyriai veikia autonomiškai. Kongresas, šaukiamas kas dveji metai, renka partijos pirmininką, pirmąjį sekretorių, organizacijos sekretorių, vadovaujančio Direkcinio komiteto 5 narius (kitus deleguoja skyriai), Vykdomąjį komitetą, Garantijų komisiją ir mokesčių cenzorių.
SI konsultacinė narė nuo 1999, tikroji narė nuo 2003.
Valtūnai

Aplinkinės gyvenvietės

Medinos – 1 kmŽemaitkiemis – 3 kmAntatilčiai – 2 km
Jonas Gricius (1884)

Jonas Gricius (1884 m. rugpjūčio 27 d. Rimšiai, Papilės valsčius – 1963 m. lapkričio 12 d. Kaunas) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

Biografija

1913 m. baigė Sankt Peterburgo universiteto Fizikos ir matematikos fakultetą ir buvo pašauktas į Rusijos kariuomenę. Pirmojo pasaulinio karo dalyvis. 1915 m. baigė Irkutsko karo mokyklą. 1918 m. grįžo į Lietuvą.
Nuo 1919 m. balandžio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris. Nuo 1919 m. rugpjūčio mėn. Trečiojo pėstininkų pulko štabo viršininkas, nuo 1919 m. lapkričio mėn. bataliono vadas, nuo 1920 m. gegužės mėn. pulko vado padėjėjas (pavaduotojas), ėjo pulko vado pareigas. Dalyvavo kovose su Sovietinės Rusijos, Lenkijos kariuomenės daliniais. 1921 m. birželio mėn. paskirtas Trečiosios pėstininkų divizijos štabo viršininku, nuo 1921 m. rugpjūčio mėn. Generalinio štabo viršininko pirmasis padėjėjas. 1925 m. pulkininkas leitenantas. 1925 m. gegužės mėn. – 1926 m. rugpjūčio mėn. 3-osios karo apygardos viršininkas. 1922 m. spalio mėn. – 1923 m. lapkričio mėn., 1924 m. kovo – gegužės mėn. ir 1925 m. rugsėjo – spalio mėn. ėjo Vyriausiojo štabo viršininko pareigas. Prisidėjo prie Lietuvos kariuomenės kūrimo, Klaipėdos krašto išvadavimo. Nuo 1926 m. rugpjūčio mėn. Vyriausiojo štabo Administracinės valdybos viršininkas. Per 1926 m. gruodžio 17 d. valstybės perversmą nuo pareigų nušalintas. Nuo 1927 m. sausio 2 d. ypatingų reikalų karininkas prie Krašto apsaugos ministro. Nuo 1927 m. vasario mėn. atsargos karininkas. 1927–1928 ir 1937–1955 banko tarnautojas Kaune, 1928–1936 m. – Šakiuose.
Aleksandras Targamadzė

Aleksandras Targamadzė (g. 1953 m. vasario 11 d., Baikite, Krasnojarsko kr., Rusijoje) – KTU Informatikos fakulteto dekanas, Programų inžinerijos katedros profesorius, Informacinių technologijų diegimo centro direktorius, KTU Senato ir Senato biudžeto komisijos narys, Lietuvos akademinio kompiuterių tinklo (LITNET) valdybos narys, valstybinės programos „Lietuvos virtualus universitetas“ buvęs koordinatorius.
Egidijus Sinkevičius

Biografija

1979 m. Vilniaus valstybinio universiteto Ekonomikos fakultete baigė ekonomikos studijas, diplomuotas ekonomistas.
2000–2003 m. Jonavos rajono savivaldybės meras, nuo 2003 m. AB „Ūkio bankas“ Jonavos filialo valdytojas ir Jonavos Jeronimo Ralio vidurinės mokyklos mokytojas, nuo 2005 m. UAB „Sūručio sanatorija“ direktorius, E. Sinkevičiaus įmonės savininkas, AB „Jonavos šilumos tinklai“ direktoriaus pavaduotojas ekonomikai.
1995 m. Lietuvos centro sąjungos, 2002–2012 m. Liberalų ir centro sąjungos narys.
2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011–2015 m. Jonavos rajono savivaldybės tarybos narys. 
1999–2000 m. futbolo klubo „Lietava“ prezidentas, Druskininkų miesto Rotary klubo narys.
Išsiskyręs, vaikai Akvilė, Monika brolis Eligijus, motina Birutė Rūta  .
Bronius Markauskas

Biografija

1985 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius elektrikas.
1985–1990 m. Kauno AB „Aksa“ vyr. energetikas. 1990–2016 m. ūkininkavo Trušeliuose, Klaipėdos rajone. 2003 m. jo pienininkystės ūkiui išduotas Europos Sąjungos sertifikatas. 2006–2011 m. Lietuvos Respublikos žemės ūkio rūmų pirmininkas.
2016–2019 m. Seimo narys. Nuo 2019 m. Klaipėdos rajono meras.
2016–2018 m. žemės ūkio ministras Sauliaus Skvernelio vadovaujamoje Vyriausybėje.
2000–2016 m. ir nuo 2019 m. Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos narys. 2003–2007 m. Kaimo reikalų komiteto pirmininkas.
Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narys, 2005 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.
1999 m. Lietuvos pieno gamintojų asociacijos tarybos pirmininkas, Žemės ūkio rūmų prezidiumo narys, pieno tarybos prie Žemės ūkio ministerijos pirmininko pavaduotojas.
Žmona Žydrė, vaikai Skaistė, Joana, Justina, Astijus.