Haitis

Politinė sistema

Haitis – pusiau prezidentinė valstybė. Prezidentas renkamas visuotiniuose rinkimuose. Vyriausybės vadovas – ministras pirmininkas skiriamas Nacionalinės Asamblėjos. Parlamentas – Nacionalinė Asamblėja.
Labai išplitusi korupcija.

Administracinis suskirstymas

Haitis padalintas į 10 departamentų, 41 apskritį ir 133 komunas.

Geografija

Haitis yra vakarinėje Espanjolos dalyje, antros pagal dydį salos Didžiųjų Antilų salų grupėje. Haitis trečia pagal dydį valstybė Karibų jūroje, nusileidžianti tik Kubai ir Dominikos respublikai. Pakrančių linija tęsiasi 1771 km. Į Haitį giliai įsiterpia Gonavo įlanka, netoli pakrančių Haičiui priklauso keletas salų: Gonavo sala, Tortuga, Karvių sala, Kajemitai, Navasa (dėl pastarosios salos vyksta ginčai su JAV).
Reljefas kalnuotas, su nedidelėmis pakrančių lygumomis ir upių slėniais. Šiaurinį regioną sudaro Šiaurinis masyvas (Massif du Nord) ir Šiaurinė lyguma (Plaine du Nord). Šiaurinis masyvas pratęsia Dominikos respublikoje esančią centrinę kalnų sritį Centrinę Kordiljerą. Jis prasideda prie Haičio rytinės sienos ir tęsiasi į šiaurės vakarus iki šiaurinio pusiasalio. Aukščiausia vieta – Laselo kalnas (2680 m). Šiaurinės lygumos žemumos yra tarp Šiaurinio masyvo ir Atlanto vandenyno.
Svarbiausia upė – Artibonitas. Kul de Sako dubumoje telkšo keletas druskingų ežerų, tarp kurių didžiausias – Somatras.
Klimatas tropinis, pasatinis. Vidutinė metinė temperatūra svyruoja ~25 °C. Kritulių kiekis labai skirtingas priklausomai nuo vietovės – nuo 500 mm tarpukalnių slėniuose iki 2500 pavėjiniuose kalnų šlaituose. Yra du drėgnieji laikotarpiai: balandžio – birželio ir rugsėjo – lapkričio. Jų metu salą neretai nusiaubia nuožmūs uraganai. Sausuoju metu laiku dažnos sausros. Jos ypač padažnėjo dėl iškirstų miškų.
Sausringose Haičio vietovėse auga kaktusai, dygūs krūmynai, palmių, nedidelių medžių sąžalynai. Dalis pakrančių apaugusios mangrovėmis, o vidinėse lygumose yra savanų. Drėgnesnėse vietose auga tropiniai miškai (vakarinis anakardis, dalbergija, uosrūtė, gvajokas ir kt.), aukštikalnėse – pušynai.
2010 m. sausio 13 d. šalyje įvyko žemės drebėjimas, nuo kurio nukentėjo apie milijoną žmonių.

Ekonomika

Gamtos turtų čia nedaug, todėl žemės ūkis yra svarbiausia ekonomikos šaka Haityje. Ten auginami manijokai, ryžiai, cukranendrės, sorgai, batatai, javai, plantanai. Dauguma Haičio gyventojų turi nedidelį žemės plotelį. Dėl didelės populiacijos šalies miško kirtimai sukėlė žemės ūkio smukimą.
Haičio pagrindiniai eksporto produktai yra kava ir apdirbamosios pramonės produktai, mažesni eksporto produktai yra medvilnė, cukrus, sizalis, boksitai ir įvairūs ekstraktai. JAV yra pagrindinis šalies mainų partneris. Kai kurie boksitai ir varis yra kasami, bet labai mažais kiekiais.

Demografija

Haičio populiacija yra susikoncentravusi miestuose, pakrantės lygumose ir slėniuose. 80-85 % populiacijos yra iš esmės juodaodžių vergų, atvežtų ispanų ir prancūzų kolonizatorių cukranendrėms auginti, palikuonys., o likę 15-20 % yra daugiausiai mulatai arba kitokie maišytos rasės žmonės. Milijonai haitiečių gyvena kitose šalyse, daugiausiai JAV, Kanadoje, Prancūzijoje, Karibų valstybės ir šiaurinėje Pietų Amerikos dalyje.

Kalbos

Pagrindinė šnekamoji, rašomoji, verslo, švietimo ir valdžios įstaigose naudojama kalba yra prancūzų. Ja kalba daugelis išsilavinusių haitiečių. Be prancūzų kalbos oficiali yra neseniai standartizuota haitiečių kreolinė kalba, kuria kalba praktiškai visa Haičio populiacija. Ši kalba yra paremta prancūzų kalba, bet yra paveikta ir ispanų, tainų bei įvairių afrikiečių kalbų. Vis daugiau žmonių moka ispaniškai, ypač prie sienos su Dominikos respublika, kur žmonės šią kalbą mokosi norėdami susikalbėti su netoliese esančiais kitataučiais. Dėl Haičio ryšių su JAV, anglų kalba taip pat įgijo svarbos, ypač verslo sektoriuje.

Kultūra

Haičio kultūra yra mišinys iš Prancūzijos, Afrikos ir šiek tiek Ispanijos kultūros. Haitis yra žinomas visame pasaulyje dėl savo savito meno, ypač dėl tapybos ir skulptūros.