Birmingamas

Istorija

Birmingamas įsikūrė VI a. kaip anglosaksų žemdirbių kaimelis Rejaus upės krante. Pavadinimas Birmingamas kilo žodžių junginio Beorma ingas ham, reiškiančio „Bermos žmonių namai“. Miestas rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą minimas Vinčesterio knygoje 1086 m. kaip 20 šilingų vertas kaimas. XII a. Birmingamui suteikta karališka teisė rengti turgus. Dėl to išaugo Bull Ring prekyvietė, Birmingamą iš kaimo pavertusi į prekybinį miestą. XVI a. pradžioje Birmingamas gavo priėjimą prie geležies ir akmens telkinių ir pradėjo vystyti metalurgijos pramonę.
XVII a. Anglijos pilietinio karo metais miestas tapo svarbiu pramonės centru, vystančiu ginklų gamybą. Ginklais buvo pradėta prekiauti Gun Quarter kvartale. XVIII a. vykstant pramonės perversmui Birmingamas išaugo į milžinišką pramonės centrą. Čia veikė įtakinga Lunar Society draugija.
XIX a. pradžioje išvystyta plati kanalų sistema, leidusi lengviau tiekti žaliavas pramonės įmonėms. 1837 m. Birmingamą pasiekė geležinkelis, o po metu jungė su Londonu. Viktorijos eros metu Birmingamas sparčiai augo ir tapo antruoju pagal dydį Anglijos miestu, nusileisdamas tik Londonui. Čia gyveno apie pusę milijono gyventojų. 1889 m. karalienė Viktorija suteikė Birmingamui miesto (city) statusą. 1900 m. įkurtas Birmingamo universitetas.
Miestas labai nukentėjo nuo bombardavimų Antrojo pasaulinio karo metais. Po karo Birmingamas perstatytas, o dėl sparčiai padidėjusios imigracijos dar labiau išaugo.
Birmingamas ilgą laiką buvo Vorikširo dalimi, bet XIX–XX a. sparčiai augdamas asimiliavo daugelį aplinkinių miestų ir gyvenviečių. 1974 m. sudaryta Birmingamo metropolinė apskritis, o nuo 1986 m. tapo Vakarų Midlendo sostine.

Gyventojai

Birmingamas yra etniškai ir kultūriškai nevienalytis miestas. Dėl didelės imigracijos po Antro pasaulinio karo iš JK kolonijų, o vėliau ir Rytų Europos bei Arabų šalių mieste daug nebritiškos kilmės žmonių. Pagal 2005 m. duomenis baltieji sudaro 67,8 % gyventojų (jų tarpe 2,7 % airių ir 2,1 % ne britų kilmės baltųjų), 20,4 % – azijiečiai, 6,6 % – juodaodžiai, 1,1 % – kinai, 3,1 % – maišytos rasės. 16,5 % Birmingamo gyventojų yra gimę už JK ribų. Pagal religiją vyrauja krikščionys (59,1 %), musulmonai (14,3 %), ateistai (12,4 %), yra hinduistų, sikų, budistų.
Vidutinis gyventojų tankumas mieste 3649 žm./km². 51,6 % gyventojų yra moterys, 48,4 % – vyrai. Didžioji gyventojų dauguma yra 16-74 m. amžiaus.

Lankytinos vietos

Didžiausias miesto muziejus ir galerija yra Birmingamo muziejus ir dailės galerija. Čia sukaupta daug prerafaelitų brolijos tapybos darbų, didžiausia Edward Burne-Jones paveikslų kolekcija. Mažesni muziejai: Aston Hall, Blakesley Hall, Juvelyrų kvartalo muziejus, Sarehole malūnas, Thinktank mokslo muziejus, Barber Institute of Fine Arts meno galerija su gausia monetų kolekcija, Cadbury World šokolado muziejus.
Birmingame yra 3200 ha parkų. Satono parkas yra vienas didžiausių miestų parkų Europoje. Yra Viktorijos stiliaus Birmingamo botanikos sodas, Birmingamo universitetui pavaldus Vinterbarno botanikos sodas. Taip gausu kitų mažesnių parkų, sodų ir žaliųjų plotų.
Taip pat yra eilė viešųjų aikščių: Centenary aikštė, Chamberlain aikštė, Viktorijos aikštė, Senoji aikštė, Brindleyplace aikštės. Mieste taip pat gausu įvairių maldos namų: anglikonų Šv. Pilypo katedra, katalikų Šv. Čedo katedra, Bull Ring Šv. Martyno bažnyčia, viena didžiausių Europoje Birmingamo musulmonų mečetė.

Ekonomika

Nors Birmingamas išaugo kaip pramonės ir inžinerijos centras, dabar ekonomikoje dominuoja paslaugų sektorius, 2003 m. sudaręs 78 % miesto ekonomikos. Čia veikia 1765 m. įkurtas Lloyds Bank ir 1836 m. įkurtas Midland Bank, kurie yra vieni iš keturių stipriausių JK bankų. Pagal Cushman & Wakefield duomenis Birmingamas užima 3 vietą JK ir 21 vietą Europoje pagal verslo plėtros sąlygas.
Turizmas taip pat svarbi vietinės ekonomikos dalis. Birmingame įsikūrę konferencijų rūmai International Convention Centre, Nacionaliniai parodų rūmai. Mieste vyksta 42 % JK konferencijų ir parodų. Dau turistų pritraukia sporto ir kultūros renginiai. Prekybos centras – Bullring.
Vystoma mašinų ir įrengimų (Jaguar Cars, Aston Martin), elektronikos, maisto, chemijos pramonė.

Politika

Birmingamo miesto taryba yra didžiausia taryba ne tik JK, bet ir visoje Europoje. Ją sudaro 120 kanclerių ir 40 vordų. Tarybą valdo konservtorių ir liberalų partijų koalicija. Šalies parlamente Birmingamą atstovauja 11 parlamentarų. Miesto tvarką palaiko Vakarų Midlendo policija, gelbėjimo darbus atlieka Vakarų Midlendo priešgaisrinė tarnyba, sveikatos apsaugą prižiūri Vakarų Mdlendo greitoji pagalba. Birmingamo mieste taip pat įsikūrusi Vakarų Midlando regiono valdžia.

Transportas

Birmingamas svarbus visos JK transporto mazgas. Magistraliniai keliai veda į Mančesterį, Notingamą, Šefildą, Šriusberį, Londoną, Bristolį, Northamptoną. Taip pat geležinkeliai į daugelį didžiųjų miestų. Pagrindinė miesto geležinkelio stotis – Birmingham New Street. Šalia miesto veikia kita – Birmingham International geležinkelio stotis. Miestą aptarnauja Birmingamo tarptautinis oro uostas (antras pagal užimtumą šalyje), įsikūręs Solihalo savivaldybėje.
Miesto viešąjį transportą sudaro autobusai, vietiniai traukiniai ir tramvajai. 11 miesto autobusų maršrutas yra ilgiausias visoje Europoje. Mieste taip pat išvystyta laivybos kanalais sistema, veikia Birmingamo kanalas.

Švietimas

Birmingame yra 25 vaikų darželiai, 328 pradinės mokyklos, 77 vidurinės ir 29 specialiosios mokyklos. Per metus miesto bibliotekas aplanko 4 mln. žmonių. Didžiausia yra Birmingamo centrinė biblioteka, turinti 41 filialą. Mieste yra vienas iš didžiausių šalyje Satono Koldfildo koledžas. Yra 3 universitetai ir 2 universitetų koledžai: Astono universitetas, Birmingamo universitetas, Birmingamo miesto universitetas, Niumano universiteto koledžas, Birmingamo universiteto koledžas. Yra konservatorija, vaidybos mokykla, technologijų institutas.

Sportas

Birmingame įsikūrę du futbolo klubai: Aston Villa FC ir Birmingham City FC. Yra krepšinio, regbio, kriketo ir kitų sporto šakų klubai. Mieste 1966 m. vyko VIII pasaulio futbolo čempionatas, o 1996 m. – X Europos futbolo čempionatas.