Jiezno Vološynai

Istorija

Kartu su Steponu Vološynu Rybotyckiu atvykę jo gentainiai išplito po Galicijos, ypač Rusios vaivadijos ir pačios Lenkijos karalystės teritorijas. 
Šiose šalyse herbo „Sas" atstovams buvo būdingas kilmingumo (liet. atitikmuo – bajorystės) gavimas, pasižymėjus mūšiuose, karuose, ypač karuose su turkais.
1420 m. LDK kunigaikštis ir Lenkijos karalius Jogaila suteikė žemės ir dvarą, pavadinimu: “Ustrzyki” (netoli Peremyšlio) riteriui Jonui Vlašynšyliui - Vološynui. Šio sūnus susituokė su Nastia Rybotycka 1443 m., Stepono Vološyno Rybotyckio palikuone. Tokiu būdu visi jų tolesni palikuonys per Nastią Rybotycką turi Valachijos, Transilvanijos, Besarabijos valdovų Vlado Drakulos, Bogdano I ir Besarabo I karališko kraujo, su kuriais giminiavosi Steponas Vološynas Rybotyckis (Nastia Rybotycka jo palikuonė).
Kilmingieji Vološynai minimi Adomo Bonieckio ir Kasparo Niesieckio herbynuose   .

Jiezno Vološynų pradininkas Andrius ir jo vaikai

XVII pabaigoje – XVIII amžiaus pradžioje į Jiezną (nėra rasta duomenų, iš kokio krašto) atklydo Vološynų šeima, praradusi kilmingumą (lot. Qandum nobile). Tai įrašė ir deklaravo oficialiuose dokumentuose - Jiezno bažnyčios metrikuose. 
Jiezno Vološynų pradininkas – Andrius (lot. Andreas) Vološynas - Mackevičius, gimęs apie 1698 m., miręs 1778 metais, tapo Jiezno miestiečiu. 1733 m. jis sukūrė šeimą su labiausiai apylinkėse paplitusios giminės atstove – Barbora Grigonyte. Susilaukė devynių vaikų, iš kurių išgyveno šeši.

Pavardės keitimas ir didikų Pacų globa

Jiezne Vološynai pakeitė autentišką pavardę į pavardę – „Mackevičius”. Ne viename Jiezno bažnytiniame metrike lotyniškai įrašyta: „Mackevičius olim Woloszyn" arba „Mackevičius vulgo Woloszyn". Tačiau vėliau apie 250 metų į priekį dokumentuose kartais naudojo ir senąją Vološynų pavardę.  
Andriaus sūnus Kazimieras Vološynas - Mackevičius buvo didikų Pacų rūmų žmogus. Jo santuokos metu, 1782 m. Mykolas Antanas Pacas jam suteikė laisvę. Kazimieras Vološynas - Mackevičius vedė bajoraitę Marijoną Radzvilavičiūtę iš netoliese Jiezno stovėjusio Sakavičių dvaro, kuri šios santuokos metu neprarado kilmingumo.
Kazimieras Vološynas buvo bajoro Adomo Bartuševičiaus, Birštono kurorto įkūrėjo, 1863 m. sukilimo dalyvio, krikštatėvis. Paties Kazimiero Vološyno Mackevičiaus vaikų krikštatėviai – bajoras Basilijus Sivickis, Pacų kamerdineris, Jiezno sekretorius Jonas Voicechovičius.
Andriaus Vološyno duktė Marija susituokė su Stanislovu Baliukevičiumi, kuris Pacų Jiezno rūmuose ėjo notaro/raštininko pareigas. Jie bičiuliavosi su Pacų kamerdineriu Basilijum Sivickiu, Jiezno notaru/raštininku Sigizmundu Vilbiku, Jiezno rūmų architektu, staliumi Jurgiu Ladyska.

Vološynų – Mackevičių paplitimas Jiezne

XVIII amžiuje šios giminės atstovai 1795 m. gyventojų surašymų duomenimis Vilniaus gubernijoje, Trakų apskrityje sutinkami tik Jiezne.  Vološynai čia pritapo ir ilgainiui per pusantro šimto metų išplito.
Andriaus Vološyno vyriausiasis sūnus Mykolas, sukūręs šeimą, apsigyveno Kukiškėse. Kukiškių Vološynų – Mackevičių vaikus buvo krikštijęs ir Apolinaras Moravskis, Stanislovo Augusto Poniatovskio iždininkas.
Iš Vološynų buvo kilusi bajoro Jurgio Leono Jodkovskio žmona Ieva Jodkovska. Jos antkapinio paminklo viršuje Nemajūnų kapinėse galimai panaudotas mėnulio simbolis iš herbo „Sas".