Filipinų istorija

Nepriklausomi Filipinai ir Trečioji respublika (1946–1972 m.)

1946 m. balandžio rinkimuose Manuel Roxas tapo pirmuoju nepriklausomų Filipinų prezidentu. JAV nustojo valdyti Filipinus 1946 m. liepos 4 d. kaip ir buvo numatyta. Tačiau Filipinų ekonomika buvo visiškai priklausoma nuo JAV, pasak vyriausiojo komisaro Paul McNutt, labiau nei bet kuri JAV valstija priklausoma nuo likusios šalies. Filipinų prekybos aktas leido Filipinams gauti JAV dotacijas karo sugriautai ekonomikai atstatyti ir šalis tapo dar labiau priklausoma nuo JAV. 1947 m. pasirašytas karinės pagalbos paktas, pagal kurį Amerikai buvo 99 metams išnuomotos kelios karinės bazės Filipinuose (nuoma vėliau buvo sutrumpinta iki 25 metų skaičiuojant nuo 1967 m.).
Roxas administracija suteikė visuotinę amnestiją bendradarbiavusiems su japonais per Antrąjį Pasaulinį karą, išskyrus tuos, kurie padarė smurtinius nusikaltimus. Roxas staiga mirė 1948 m. balandį nuo širdies smūgio ir viceprezidentas Elpidio Quirino tapo prezidentu. 1949 m. jis balotiravosi ir laimėjęs prieš Jose P. Laurel pradėjo savo 4 metų kadenciją.
Po karo Filipinai liko demoralizuoti ir sugriauti. Atstatymo darbus komplikavo komunistų remiami Hukbalahap partizanai, kuri išsivystė į smurtingą jėgą, besipriešinančią vyriausybei. Vyriausybės pozicija partizanų atžvilgiu pasikeitė nuo ketinimų derėtis iki griežtos priespaudos. Gynybos sekretorius Ramon Magsaysay pradėjo kampaniją nuslopinti sukilėlius ir tuo pat metu padidinti vyriausybės populiarumą. Hukų judėjimas išnyko kai partizanų vadas Luis Taruc besąlygiškai pasidavė 1954 m. gegužę.
Remiamas JAV 1953 m. Magsaysay buvo išrinktas prezidentu. Jis pažadėjo dideles ekonomines reformas, tesė žemės reformą perkeldamas vargšus iš katalikiškos šiaurės į musulmonų sritis. Nors tai sumažino gyventojų perteklių šiaurėje, padidėjo religinė nesantaika. Tačiau jis buvo labai populiarus tarp paprastų žmonių ir jo mirtis aviakatastrofoje 1957 m. kovą buvo didelis smūgis šalies moralei.
Carlos P. Garcia tapo prezidentu po Magsaysay mirties ir buvo išrinktas prezidentu tų metų lapkričio mėnesį. Jo administracija pabrėžė nacionalistinę tezę „filipiniečiai pirmiausia“, teigiančią, kad patiems filipiniečiams turi būti sudarytos sąlygos pagerinti šalies ekonomiką. Garcia sėkmingai derėjosi su JAV, kad ši atsisakytų didelių teritorijų, rezervuotų armijai. Tačiau ilgainiui dėl vyriausybės korupcijos jo administracija prarado populiarumą.
1961 m. rinkimuose Diosdado Macapagal nugalėjo Garcią. Macapagal siekė artimesnių ryšių su Azijos kaimynėmis Malaizija ir Indonezija. Derybos su Amerika dėl karinių bazių sukėlė antiamerikietiškas nuotaikas. Be to Nepriklausomybės dienos šventė buvo perkelta iš liepos 4 d. į birželio 12 d., kai Emilio Aguinaldo paskelbė nepriklausomybę nuo Ispanijos 1898 m.

Marcos laikotarpis ir karinė padėtis (1965–1986 m.)

Macapagal balotiravosi 1965 m. rinkimuose, bet buvo nugalėtas buvusio bendrapartiečio Senato pirmininko Ferdinand Marcos, kuris perėjo į Nacionalistų partiją. Prezidentavimo pradžioje Marcos pradėjo ambicingus viešųjų darbų projektus ir intensyviau rinko mokesčius, o tai sukėlė ekonominį klestėjimą aštuntam dešimtmetyje. Jo administracija pastatė daugiau kelių nei ankstesnės drauge sudėjus (įskaitant didžiąją dalį PAnfilipinų gretkelio) ir daugiau mokyklų nei bet kuri ankstesnė administracija. Marcos buvo perrinktas 1969 m. ir tapo pirmuoju Filipinų prezidentu išrinktu antrai kadensijai.
Filipinų Įstatymų leidžiamoji valdžia buvo korumpuota ir silpna. Marcos oponentai blokavo įstatymus, reikalingus jo ambicingiems planams įgyvendinti. Todėl sumažėjo optimizmas ir sulėtėjo ekonomikos augimas. Padidėjo nusikalstatumas. Filipinų komunistų partija sukūrė Naują liaudies armiją. Moro nacionalinis išsivadavimo frontas tęsė kovą dėl nepriklausomos šalies Mindanao saloje. Sprogimas per Liberalų partijos kandidatų į Senatą paskelbimo susirinkimą 1971 m. rugpjūčio 21 d. paskatino Marcos laikinai panaikinti teisę nebūti įkalintam be teismo leidimo (Habeas corpus), kurią jis atnaujino 1972 m. sausio 11 d. po protestų.