google/wiki40b huggingface dataset:
Antrasis frontas

Antrasis frontas – Didžiosios Britanijos ir JAV karinių pajėgų operacijos Antrajame pasauliniame kare sąlyginis pavadinimas. Fronto atidarymas buvo sudėtinė dalis bendrų antihitlerinės koalicijos veiksmų.
Susitarimai dėl Antrojo fronto buvo pasiekti 1942 m. gegužės 26 d. Londone ir 1942 m. birželio 11 d. Vašingtone. Daugiau, nei metus vyko diplomatinės derybos, susirašinėjimas tarp TSRS, JAV ir Anglijos vyriausybių vadovų. Antrojo fronto atidarymo klausimą J. Stalinas kėlė 1943 m. Teherano konferencijoje.
Antrasis frontas atidarytas 1944 m. birželio 6 d. Anglijos, JAV ir Kanados kariuomenėms išsilaipinus Normandijoje (Šiaurės Prancūzija) ir rugpjūčio 15 d. JAV kariuomenei – pietinėje Prancūzijoje.

Papildoma informacija

Raudonosios armijos kariai „Antruoju frontu“ vadino lendlizu gautus amerikietiškus mėsos konservus.
Igbai

Ūkis

Verčiasi daugiausia kapline žemdirbyste (augina jamsus, kukurūzus, manijokus, daržoves ir kt., Oničos ir Overio rajonuose taip pat ryžius). Pietiniuose rajonuose svarbiausia auginama kultūra yra aliejinė palmė, kurios aliejus yra svarbiausia eksportinė Overio rajono prekė. Taip pat užsiima miškų kirtimu ir prekyba brangiąja mediena, žvejoja, prekiauja, rankioja laukinių augalų vaisius, uogas, vaistažoles. Gyvulininkystė nepaplitusi dėl musės cėcė nešamos miegligės. Stambieji raguočiai igbų labai vertinami ir turi svarbią apeiginę reikšmę. Amatai: kalvystė, puodininkystė, audimas, pynimas, medžio drožyba ir apdirbimas. Dauguma nriaukų vyrų užsiima kalvyste. Daug igbų dabar dirba samdomus darbus.
Igbų gyvenvietę sudaro daug ūkių, stovinčių gana atokiai vienas nuo kito. Ūkiai jungiasi į stambius, iki 8000 gyventojų turinčius kaimus. Vietomis kaimai išsitęsę keletą kilometrų. Ūkį sudaro keletas trobesių, apjuostų moline tvora. Trobesių skaičius priklauso nuo šeimos narių skaičiaus ir šeimininko turtingumo. Tradicinis būstas stačiakampio arba apskrito plano, moliu aplipdytomis vytelių sienomis, iš palmių lapų, žolės ar gofruotos geležies dengtu stogu (dvišlaičiu arba keturšlaičiu). Vietomis laukujės sienos puošiamos kriauklių, lėkščių šukių mozaikomis. Dabar paplitę stačiakampio plano namai su durimis ir langais, keliomis patalpomis.
Vyrai vilki marškinius, ant jų – platų apsiaustą; moterys – koftas, medžiagos juostas ant juosmens. Dabar (ypač miestuose) paplitus vakarietiška apranga.
Igbų maistas daugiausia augalinis – jamsai, manijokai, kukurūzai, daržovės (ruošia košes, sriubas, papločius). Taip pat valgo žuvį. Maisto gamybai naudoja palmių aliejų, aštrius prieskonius.

Kultūra

Igbų tradicinėje sanklodoje svarbiausios yra gimininiai institutai, kastinės visuomenės ir kaimų bendruomenės, sudarytos iš didžiųjų šeimų. Giminės linijai vadovauja senolis (okpara), laikomas tarpininkų tarp gyvųjų ir mirusiųjų šeimos narių. Bendruomenes valdo tokių senolių tarybos. Santuoka dažniausiai išperkamoji, nuotaka gyvena pas sutuoktinį. Šiaurės, rytų ir pietų igbai rengia paauglių įšventinimo apeigas į vyrų ir moterų būrius. Seniau veikė slaptosios draugijos (Mmvo, Ekpe, Akang, Obon, Okonkon – ypač pas pietų igbus), laikyti vergai.
Daug igbų laikosi savo prigimtinės religijos. Pagrindinis dievas vadinamas Čuku („didžiąja dvasia“), jo vaikai – Anjahu („saulė“), Iva („dangus“), Alė („žemė“). Būdingas protėvių kultas, gerbiamos vandenų, vaisingumo dvasios, paplitęs raganavimas, magija.
Igbai taiko kūno skarifikaciją, vyrų ir moterų apipjaustymą. Seniau baimindavosi dvynių ir juos marindavo.
Išlaikę įvairias liaudies šventes, įvairiausią tautosaką. Gamina apeigines kaukes (abstrakčias, antropomorfines, dviveides), toteminius stulpus (ikeng), molines ir medines skulptūras.
BCS teorija

BCS teorija (pavadinta pagal John Bardeen, Leon Neil Cooper ir John Robert Schrieffer) – pirmoji mikroskopinė teorija, paaiškinusi superlaidumo reiškinį.

Aiškinimas

BCS teorija teigia, kad superlaidumo reiškinys atsiranda dėl elektronų porų formavimosi, o pastarasis vyksta dėl to, jog elektronai vienas kitą traukia, veikiami atominės gardelės. Tuščioje erdvėje elektronai vienas kitą stumia, o ne traukia, todėl porų formavimąsi galima laikyti daugelio kūnų efektu.
Šalia esančiose iliustracijose pateikiamas paprastas elektronų traukos mechanizmo paaiškinimas. Galima įsivaizduoti, kad kristalinė gardelė iš pradžių yra ideali. Tam tikroje vietoje atsiradęs neigiamą krūvį turintis elektronas sukelia mažą trikdį (perturbaciją) – dėl Kulono jėgos pritraukia prie savęs teigiamai įelektrintus gardelės atomus. Palyginus su elektronais, atomai yra labai masyvūs, todėl atsiradęs gardelės pokytis yra nežymus. Be to, elektronai juda greitai, todėl maksimali deformacija gardelėje bus stebima, kai elektronas bus toli nuo aptariamos deformacijos vietos. Kitas elektronas aptartąjį gardelės trikdį jaučia kaip jėga, nes jį gardelės atomai traukia ta pačia Kulono jėga. Rezultatas - efektinė traukos jėga tarp dviejų elektronų.
Kobiajaus ulusas

Geografija

Teritorija yra centrinėje Jakutijoje. Didžiąją jos dalį užima Vidurio Jakutijos lyguma, šiaurėje ir šiaurės rytuose iškilęs Verchojansko kalnagūbris.
Vidutinė sausio mėnesio temperatūra nuo lygumoje -36 °C iki -40 °C kalnuose, liepos mėnesio temperatūra nuo +10 °C kalnuose iki +18 °C lygumoje. Vidutinis metinis kritulių kiekis nuo 200–250 mm rytuose iki 500–600 mm kalnuose.
Ulusą kerta Lenos upė, į teritoriją patenka daugelio jos intakų (Aldano, Lindės, Viliujo, Sitės, Kengkemės, Lungchos ir kt.) žemupiai. Didžiausias ežeras – Nidžilis. Uluse yra Uls Viliujskio nacionalinis parkas.
Gruzijos provincijos

Autonominės respublikos

Autonominės respublikos Abchazija ir Adžarija buvo įkurtos TSRS laikais, jos pripažintos dabartinės Gruzijos konstitucijos. Abchazija yra vienetas, kuris siekia nepriklausomybės ir de facto yra nepriklausoma respublika, nors jos nepriklausomybę pripažįsta tik tokios pačios nepriklausomybės siekiančios šalys kaip Pietų Osetija ir Padniestrės respublika. De jure Abchazijos vadovas yra Aukščiausiosios Tarybos pirmininkas tremtyje, o de facto - prezidentas (dabar - Sergejus Bagapšas.

Adžarija kurį laiką irgi siekė didesnės autonomijos, bet Gruzijos centrinė valdžia sugebėjo tą judėjimą nuslopinti.
Antanas Kibickas

Biografija

1975 m. baigė studijas Vilniaus universitete. 1984–1990 m. Utenos M. Melnikaitės trikotažo ir galanterijos gamybinio susivienijimo savaitraščio „Trikotažininkas“ redaktorius. Nuo 1990 m. spalio mėn. individualios reklaminės literatūros leidyklos „Indra“, nuo 1994 m. UAB „Utenos indra“ direktorius, laikraščio „Utenos apskrities žinios“ ir radijo stoties „Indros radijas“ steigėjas.
Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Utenos rajono skyriaus narys.
Nuo 2003 m. gruodžio mėn. Utenos rajono savivaldybės tarybos narys.
Remia literatus, kultūros, švietimo organizacijas, nemokamai spausdino Utenos kraštiečių klubo „Indraja“ 1994, 1995, 1996 ir 1997–1999 m. metraščius.
Geltonasis dulkiagraužis

Požymiai

Kūnas 7 - 9 mm, pailgas, žvilgantis, geltonas. Akys stambios, juodos, kyšančios į šonus. Antenos ilgos, pusės kūno ilgio. Antsparniai su švelniomis vagutėmis.

Paplitimas

Paplitęs visoje Vidurio Europoje ir Sibire. Lietuvoje dažnesnis pietinėje ir rytinėje dalyje.

Gyvenimo būdas

Vabalai skraido gegužės – birželio mėnesiais. Aptinkami ant medžių ir salierinių augalų, kurių žiedadulkėmis minta.
Lervos vystosi smėlėtoje arba žvirgždėtoje dirvoje, saulės įšildomuose šlaituose. Minta šaknimis.
Villarreal CF

Istorija

Klubo komanda žaidė regioninėse lygose iki 1971 metų, kai pateko į antrąjį divizioną, 1998 metais komanda pirmą kartą pateko į aukščiausią lygą, iš kurios po metų iškrito, tačiau 2000 metais ir vėl pakilo į Primera División ir čia išsilaikė. 2003 metais komanda laimėjo Intertoto taurę ir tuo pačiu iškovojo kelialapį į UEFA taurės varžybas, kur 2003-2004 metų sezone pasiekė pusfinalį. 2004 metų vasarą vėl iškovota Intertoto taurė, o 2004-2005 metų sezone UEFA taurėje pasiektas ketvirtfinalis. 2005-2006 metų sezone komanda pirmą kartą pateko į Čempionų lygą, kur pasiekė pusfinalį.
2016-2017 m. La Liga pirmenybėse užėmė 5 vietą.
2000 metrų

2000 metrų – savaitinis radijo žurnalas, leistas 1928 m. Kaune.

Istorija

Išleistas vietoj žurnalo „Radijo mėgėjas“. Pirmasis numeris išėjo 1928 m. gegužės 11 d. Leido Radijo mėgėjų sąjunga. Spausdino Jolko spaustuvė Kaune. Išėjo 7 numeriai po 16 p.
Spausdino savaitinę Lietuvos radijo programą bei Latvijos, Estijos, Suomijos, Vokietijos, Lenkijos, Šveicarijos ir kt. radijo stočių savaitines programas, informavo apie radijo veiklą įvairiose pasaulio šalyse, nagrinėjo teorines ir technines radijo problemas, pasakojo apie Lietuvos radijo darbą.
Bendradarbiavo S. Ališauskas, Petras Babickas, Alfonsas Jurskis, A. Paškevičius, A. Putrimas, A. Šulcas, Edvardas Turauskas.
Redagavo Antanas Mildažis.
Kampinis (futbolas)

Kampinis – situacija futbole, kai kamuolys puolančios komandos koja išmušamas iš vieno aikštės kampų. Kampinis puolančiai komandai skiriamas, kai kamuolys kirto galinę liniją nuo besiginančios komandos žaidėjo. Kamuolys išmušamas iš kampo, esančio artimiausio linijos kirtimo taškui. Kampinis suteikia nemažai galimybių puolančiai komandai įmušti įvartį, bet ši situacija ne tokia pavojinga kaip 11 metrų baudinys ar tiesioginis laisvas smūgis.
Kampinio situacija buvo sukurta 1867 m. Šefilde. Anglijos Futbolo Asociacija kampinį pradėjo naudoti 1872 m. Tarptautinė futbolo asociacijų valdyba oficialiai įteisino tiesioginį įvarčio mušimą iš kampinio situacijos (vadinamą „olimpiniu įvarčiu“) 1924 m.
Teisėjui nusprendus, kad kamuolys galinę liniją kirto nuo besiginančios komandos žaidėjo, jis parodo kurioje pusėje bus išmušamas kampinis. Kamuolys turi būti padėtas taip, kad bent viena dalimi liestų nubrėžtą kampo arkos liniją. Kamuolys išmuštas iš kampo negali skriedamas negali kirsti galinės linijos.
Puolančioji komanda gali mušti į vartus iš karto nuo kampinio, tačiau tai nėra įprasta.
Mušant kampinį bet kuris besiginančios komandos žaidėjas turi būti ne arčiau kaip 9,15 m nuo mušančio kampinį žaidėjo.
Kampinio situacijoje negali būti skirta nuošalė.
Kęstutis Bartkevičius

Biografija

1968–1976 m. mokėsi Mažeikių aštuonmetėje mokykloje, 1979 m. baigė Mažeikių 1-ąją vidurinę mokyklą, 1985 m. baigė Vilniaus valstybinį universitetą, ekonomistas.
1984–1986 m. darbininkas, 1986–1989 m. Mažeikių Statybos tresto Gamybinės teritorinės komplektavimo valdybos viršininko pavaduotojas, 1989–1990 m. viršininkas. 1990–1991 m. Mažeikių Statybos tresto valdytojo pavaduotojas, GTKV viršininkas. 1991–1993 m. Valstybinės gamybinės-komercinės įmonės „Varduva“ komercijos direktorius, 1993–1999 m. ir 2002–2012 m. AB „Mažeikių Varduva“ generalinis direktorius. 1999–2002 m. Klaipėdos Valstybinio jūrų uosto direkcijos direktorius.
1997–2000 m. ir 2003–2012 m. Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narys ir mero pavaduotojas.  2002–2007 m. ir 2011–2012 m. Mažeikių rajono savivaldybės mero pavaduotojas visuomeniniais pagrindais.
Nuo 2012 m. Seimo narys.
1993 m. Tėvynės sąjungos, 1999 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys.
Mažeikių Rotary klubo narys, Mažeikių verslininkų asociacijos prezidentas, Tarptautinių prekybos rūmų – Lietuva prezidiumo narys, Klaipėdos pramonininkų asociacijos narys. Sutuoktinė Gražina, vaikai Justas, Tadas.
Rimtas Baltušis

Biografija

1984 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, pradinių klasių mokytojas, 1999 m. baigė edukologiją Vilniaus Gedimino technikos universitete, magistras. Panevėžio rajono savivaldybės Švietimo, kultūros ir sporto skyriaus mokyklų inspektorius, Karsakiškio Strazdelio pagrindinės mokyklos mokytojas, nuo 2005 m. Velžio gimnazijos direktorius.
Tėvynės sąjungos Panevėžio rajono skyriaus narys
2000–2003 m. ir 2003 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.
Sutuoktinė Asta, vaikai Marijonas, Vilius, Ramunas.
Irena Kačėnienė

Biografija

Radviliškio Vaižganto gimnazijos mokytoja.
Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Radviliškio rajono skyriaus narė, LSDP tarybos narė.
Nuo 2003 m. Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narė.
Vyras Algirdas, dukros Sonata ir Inga.
Aleksandras Januškevičius

Biografija

1899 m. baigęs Kijevo universitetą dirbo gydytoju Kijeve. 1910 m. medicinos daktaras. 1914–1918 m. karo gydytojas Pirmojo pasaulinio karo frontuose. 1921–1939 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1930–1932 m. Vilniaus universiteto rektorius, nuo 1921 m. profesorius. 1933 m. įkūrė ir vadovavo Vilniaus universiteto Antrajai vidaus ligų klinikai. Prisidėjo prie Druskininkų kurorto plėtros, 1939–1945 m. dirbo Vilniaus ligoninėse konsultantu. 1945 m. išvyko į Lenkiją. 1950 m. Lenkijos mokslų akademijos narys.
Lietuvos jūreivis

Lietuvos jūreivis – Lietuvos jūrų laivininkystės informacijos biuletenis (savaitraštis), leistas nuo 1978 m. birželio 14 d. iki 1995 m. Klaipėdoje lietuvių ir rusų kalba.

Istorija

1971 m. Lietuvos jūrų laivininkystės, Klaipėdos prekybos uosto ir 7-osios laivų remonto valdybos partinės organizacijos laikraštis. Tiražas 1978 m. – 1800 egz. lietuvių ir 1200 egz. rusų k., 1997 m. – po 1200 egz. lietuvių ir rusų k.
Leidinys nušviesdavo tuometinės Lietuvos jūrų laivininkystės veiklą, supažindindavo su jame dirbančiais jūreiviais. Paskutiniaisiais metais jį leido tik Lietuvos jūrų laivininkystė.
Karštasis Jupiteris

Karštieji Jupiteriai yra egzoplanetų klasė. Jų masė yra artima arba lenkia Jupiterio masę (1.9 × 10²⁷ kg). Jupiteriui Saulės sistemoje skriejant 5,2 spindulio orbita, karštieji Jupiteriai nuo žvaigždės nutolę nuo 0,015 iki 0,5 AU.
Vienas geriausiai žinomų karštųjų Jupiterių - aplink 51 Pegasi žvaigždę skriejanti 51 Pegasi b planeta. Ji buvo atrasta 1995 metais ir buvo pirmoji egzoplaneta, rasta prie žvaigždės, panašios į Saulę (anksčiau buvo rasta planetų prie pulsarų).

Žemės tipo planetos sistemose su karštaisiais Jupiteriais

Simuliacijos parodė, kad Jupiterio dydžio planetos migracija per proplanetinį diską nesukelia tokios destrukcijos, kaip gali atrodyti. Daugiau nei 60% kietųjų disko medžiagų yra išsklaidoma į aplinką, įskaitant planetesimales ir proplanetes. Tai leidžia diskui susiformuoti iš naujo už dujinės milžinės. Planetos iki dviejų Žemės masių gali susiformuoti gyvybės zonoje po to, kai karštasis Jupiteris pro ją pralekia ir stabilizuojasi 0,1 AU orbitoje. Dėl sistemos vidinės medžiagos maišymosi su medžiaga, esančia už šerkšno linijos, tokiu atveju susiformavusiose planetose turėtų būti daug vandens.

Labai trumpo periodo planetos

Labai trumpo periodo planetos yra karštųjų Jupiterių klasė, kurių orbitiniai periodai yra mažesni už vieną Žemės dieną ir kurie aptinkami tik prie žvaigždžių, kurių masė mažesnė nei 1,25 Saulės masės. Jos sukasi arčiau prie žvaigždžių nei bet koks kitas planetinis objektas.
Paukščių tako galaktikos srityje, žinomoje kaip galaktikos centrinis telkinys, yra atrastos penkios tokios planetos. Jos buvo stebimos Hubble kosminiu teleskopu.
Nevarėnų herbas

Aprašas

Herbo skydo mėlyname lauke auksiniame vežime dvi auksinės moterys. Skydo galvoje auksinis lotyniškas kryžius, iš priekio ir užpakalio lydimas dviejų sidabrinių aštuoniakampių žvaigždučių.

Istorija

2002 m. vasario 28 d. herbą Lietuvos Respublikos Prezidentas patvirtino dekretu Nr. 1682. Herbo etalono autorius – dailininkas Rolandas Rimkūnas.
Linas Kukuraitis

Biografija

1997 m. baigė Vilniaus tiksliųjų, gamtos ir technikos mokslų licėjų. 2001 m. Vilniaus universiteto Filosofijos fakultete baigė socialinio darbo bakalauro studijas, 2003 m. – magistro studijas.
1997–2000 m. VšĮ „Vilniaus SOS vaikų kaimas“ dirbo socialiniu pedagogu. 2000–2001 m. Vilniaus Palaimintojo Jurgio Matulaičio parapijoje dirbo socialiniu darbuotoju. 2000–2005 m. VšĮ Pal. J. Matulaičio socialiniame centre dirbo projektų koordinatoriumi, įstaigos vadovu.
2002–2005 m. VšĮ Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūroje dirbo mokymų vadovu. 2002–2016 m. VšĮ „Kitokie projektai“ dirbo mokymų vadovu.
2003–2007 m. ir 2010–2016 m. Vilniaus universitete ėjo socialinio darbo lektoriaus pareigas.
2005–2016 m. dirbo Vilniaus arkivyskupijos „Carite“, kur ėjo direktoriaus pareigas.
2016 m. gruodžio 13 d. paskirtas socialinės apsaugos ir darbo ministru Sauliaus Skvernelio vadovaujamoje Vyriausybėje.

Šeima

Žmona Rima – biomedicinos mokslų magistrė. Kartu augina 5 mažamečius vaikus – Džiugą, Joną, Augustiną, Paulių ir Adelę. Šeima yra prieštaringai vertinamo gimdymo namuose šalininkė, visi vaikai yra gimę namuose.
Bronius Cicėnas

Biografija

1966 m. baigė Mielagėnų vidurinę mokyklą, 1971 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius energetikas.
Vilniaus elektrinės inžinierius, vyriausiasis inžinierius, 1997–1999 m. ir 2000–2002 m. direktorius. 2003 m. AB „Vilniaus šilumos tinklai“ direktorius.
2011–2015 m. ir nuo 2016 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys. 
Partijos Tvarka ir teisingumas Vilniaus skyriaus narys, Naujosios Vilnios skyriaus pirmininko pavaduotojas.
Žmona Liucija, vaikai Artūras, Gediminas.
Pilkasis kardinolas

Pilkasis kardinolas – viešai nesirodantis ir formaliai neutralus bei aukštų postų neužimantis privatus asmuo, vaidinantis svarbų vaidmenį bei darantis reikšmingą ar net lemiamą įtaką atskiros institucijos arba šalies politikoje ar gyvenime.

Termino kilmė

Karaliaus Liudviko XIII laikais Prancūziją iš tiesų valdė kardinolas Rišelje. Jo kanceliarijos vadovas ir artimiausias bendražygis buvo Fransua Lekler diu Tremble, kapucinas, dar vadintas Tėvu Žozefu. Raudonos spalvos sutaną dėvintis Rišelje pradėtas vadinti raudonuoju kardinolu, o pilkus vienuolio rūbus vilkintis tėvas Žozefas – pilkuoju kardinolu.
Šis terminas išpopuliarėjo A. Diuma išleidus romaną „Trys muškietininkai“.
Nemira Pumprickaitė

Biografija

Mokėsi Vilniaus 34-oje vidurinėje mokykloje, 1986 m. Vilniaus universiteto Istorijos fakultete baigė žurnalistikos specialybę.
1986–1994 m. Lietuvos televizijos sporto laidų redakcijos reporterė, laidos „Vakaro žinios“, „Aktualus interviu“ vedėja. 1994 m. vasario mėn. – 1995 m. pr. „LitPoliinter“ televizijoje, 1995 m. gegužės 5 d. – 1998 m. televizijoje LNK vedė laidą „Ryto ratas“, nuo 1996 m. kovo mėn. LNK laidos „Žinios“ vedėja, nuo 1997 m. laidos „Raudonoji linija“ vedėja.  1998–2000 m. BTV „Žinių“, laidos „Karštoji linija“ vedėja, 2000 m. laidos „Pjūvis“ vedėja. 2000–2001 m. LRT laidos „Aktualus interviu“ vedėja.
2000–2001 m. LR susisiekimo ministrų Gintaro Striauko ir Dailiaus Barakausko, 2001–2006 m. ministro pirmininko Algirdo Brazausko atstovė spaudai.  2006–2008 m. ministro pirmininko Gedimino Kirkilo patarėja viešiesiems ryšiams.  2008–2009 m. Seimo pirmininko Arūno Valinsko sekretoriato vadovė.  2009–2010 m. LNK televizijos laidos „Savaitės įvykių TOP5“ vedėja, nuo 2011 m. sausio mėn. – LRT televizijos laidos „Savaitė“ vedėja.
Kaldbakas

Istorija

Kaldbakas gyvenamas nuo XI a. Tai patvirtina archeologiniai kasinėjimai. 1835 m. pastatyta Kaldbako bažnyčia. 1980 m. kaimas buvo prijungtas prie salos kelių tinklo.
Karelų kultūra

Karelų kultūra – neolito, bronzos ir ankstyvojo geležies amžiaus archeologinė kultūra, 3-1 tūkstantmetyje pr. m. e. paplitusi dabartinėje Karelijoje.

Kultūra

Karelų kultūros žmonės – medžiotojai ir žvejai. Ankstyvuoju laikotarpiu (3 tūkstantmetis pr. m. e.) naudojo grubius skalūno kirvius, įrankius iš kvarco, storasienius indus, dar vadinamus Speringso keramika (pavadinta Suomijos vietovės, kurioje ji aptikta, vardu). Viduriniu laikotarpiu (2 tūkstantmetis pr. m. e.) naudota plonasienė keramika su asbesto priemaišomis molyje, plito Volgos-Okos tipo duobinės šukinės keramikos dirbiniai. Vėlyvuoju laikotarpiu (1 tūkstantmetis pr. m. e.) atsirado vario ir žalvario dirbinių, nuo IV a. pr. m. e. – III a. pr. m. e. imta apdirbti geležį, pradėta verstis žemdirbyste ir gyvulininkyste. Manoma, pirmieji Karelų kultūros gyventojai buvo samių protėviai, vėliau susilieję su iš pietų ir pietvakarių atsikėlusiomis finougrų gentimis.
74181

74181 buvo pirmasis viename korpuse pateikiamas aritmetinis-loginis įrenginys, pagrindinė procesoriaus dalis. Tai buvo tarpinė evoliucijos stadija tarp 1960 metais paplitusių iš atskirų loginių elementų surinktų kompiuterių ir vėliau pasirodžiusių mikroprocesorių. Iki pasirodant 74181 net ir paprasti kompiuteriai užimdavo po keletą spintų; su šia mikroschema panašius kompiuterius pavykdavo sutalpinti į vieną didesnę spausdintą plokštę.
Turėdama 75 loginius elementus, ši 24 išvadų mikroschema atlikdavo visas pagrindines procesoriaus operacijas: sudėtį, atimtį, loginius veiksmus (ir, arba, ne, xor) bei postūmio operacijas. Pirmuosiuose modeliuose operacija trukdavo 22 ns, greičiau nei to meto iš diskretiškų elementų surinktose mašinose, nors šiuolaikiniais mastais ir gana ilgai. Įskaitant visus galimus variantus, schema atlikdavo 16 aritmetinių bei 16 loginių operacijų. 74181 žodžio ilgis buvo 4 bitai (vienas dešimtainis skaitmuo jei naudojamas dvejetainis-dešimtainis kodas), tačiau jungiant keletą mikroschemų buvo galima kurti bet kokio reikiamo žodžio ilgio aritmetinius įrenginius. Mikroschema neatlikdavo tik daugybos bei dalybos operacijų, kurios ir vėlesniuose procesoriuose po to dar ilgai buvo tiesiog programuojamos kaip algoritmo dalis. Neturėdamas registrų ir kitų kompiuteriui būtinų dalių 74181 nebuvo savarankiškas procesorius.
Vienu metu plačiai naudota įvairiuose kompiuteriuose, šiuo metu 74181 komerciškai nebenaudojama. Tačiau dėl didelės fundamentalios reikšmės ji vis dar dažnai minima bei nagrinėjama įvairiuose straipsniuose bei vadovėliuose, taip pat naudojama studentų laboratoriniuose darbuose.
Raškanis

Istorija

Miestas įkurtas 1602 m. TSRS laikais veikė kelios gamyklos. 2011 m. sausio mėnesio duomenimis, mieste gyveno 14 400 gyventojų.
Dėl visko kaltas Froidas

Turinys

Frančesko – vienišas trijų jau suaugusių dukterų tėvas, taip pat psichiatras, savo gyvenime ir gydyme taikantis Sigmund Freud teorijas. Tai jam puikiai sekėsi, tačiau vienu metu jį užgriuvo visų trijų dukterų bėdos: bibliotekininke dirbanti Marta įsimylėjo kurčią keistuolį, vagiantį knygas; Emai ką tik sukako 18 ir ji įsimylėjo Frančesko bendraamžį; Sara jau keletą metų susitikinėja su kita moterimi ir kai tėvas su tuo galų gale susitaikė, ji nusprendžia tuos santykius nutraukti ir vėl susitikinėti su vyrais. Psichiatras netrunka savo kailiu patirti, kad Froido mokymas ne visada gali būti taikomas realiame gyvenime ir nėra būtina sekti vien šiuo metodu...
FK Tauras Kaunas

Istorija

„Tauras“ įkurtas kaip LFLS Kaunas klubo skyrius. 
Jo steigėjai – D. Žilevičius, Vyt. Stašinskas ir kiti. Pasibaigus 1934 m. Lietuvos pirmenybėms klubo pagrindinė sudėtis perėjo žaisti iš antrosios ("A") lygos į  aukščiausią ("L") lygą.
Algimanto Klimkevičiaus knygoje „Lietuvos futbolo istorija. Žmonės. 1911–1990.“ 253 pusl. aprašomi Algimanto Bertašiaus prisiminimai, kuriuose nurodoma, kad „Tauras“ 1943 m. žaidė raudonai/juodomis aprangomis (raudona ir juoda).
Dėl sovietų įsiveržimo į Lietuvą 1944 m. čempionatas nutrūko būtent pirmaujant „Tauro“ klubui.
Šara

Šara (šum. 𒀭𒁈) – dievas Mesopotamijos mitologijoje, vietinė Šumero Umos miesto dievybė. Šiame mieste stovėjo jai skirta E-mah šventykla, kurioje Šarai buvo reguliariai aukojama. Yra išlikęs E-mah liaupsinantis šumerų šventyklos himnas. Žinios apie Šaros kultą siekia ankstyvąjį dinastinį laikotarpį. Tel Agrabe (šiaurės rytų Babilonijoje), senovinės šventyklos atliekų vietoje, aptiktas šiuo laikotarpiu datuojamas Šarai dedikuoto akmeninio dubens fragmentas. Šis miestas, kaip manoma, taip pat galėjo būti Šaros kulto centras.
Sutinkamas Šaros epitetas „Anu didvyris“. Iš to sprendžiama, kad Šara buvo karo dievybė. Tokią prielaidą patvirtina ir tai, kad babiloniečių mite apie demoną Anzu (Imdugudą) Šara minimas kaip vienas iš dievų, kurių prašoma stoti į kovą su Anzu (tą padaro Ninurta). Šara taip pat paminėtas šumerų poemoje „Inanos nusileidimas į požemio pasaulį“. Joje Šara drauge su dviem kitomis dievybėmis išreiškia pagarbą sugrįžusiai deivei Inanai. Kai kada Šara įvardijamas Inanos sūnumi, kaip antai mite apie Lugalbandą bei Trečiosios Ūro dinastijos laikų pastato įraše. Gali būti, jog ši tradicija atsispindi ir minėtoje šumerų poemoje.
Šaros vardas buvo ir asmenvardžių dėmuo.