Šachmatų olimpiada

Šachmatų olimpiados – kas dveji metai vykstančios šachmatų varžybos, kur iš viso pasaulio šalių, ar teritorijų, šachmatų komandos tarpusavyje kovoja dėl nugalėtojos titulo. Varžybas organizuoja FIDE, kuri parenka valstybę, kurioje vyks olimpiada. Trys geriausiai pasirodžiusios komandos įgyja teisę žaisti  pasaulio komandiniame šachmatų čempionate.

Istorija

XX a. pradžioje pradėjo plisti komandinės šachmatininkų varžybos. Tačiau dažniausiai susitikdavo kaimyninių šalių šachmatininkai: Olandija su Vokietija, Anglija su Olandija, ar Švedija su Danija. Pasibaigus I pasauliniam karui, susidomėjimas šachmatais vėl atgijo.  1924 m. buvo mėginta įtraukti šachmatus į Olimpines Žaidynes, bet nepavyko dėl nesutarimų, kaip atskirti šachmatų mėgėjus nuo profesionalių žaidėjų.  Nepavykus šachmatų įtraukti į Olimpinių žaidinių programą, 1924 m. liepos 12 Paryžiuje prasidėjo, taip vadinama, neoficialioji šachmatų olimpiada, kurios pabaigoje, paskutinę dieną susirinkę turnyro dalyviai įkurė Pasaulio šachmatų Federaciją – FIDE. 
Įkurtoji FIDE 1927 m. organizavo pirmąją oficialią šachmatų olimpiadą Londone. Iki II pasaulinio karo Olimpiados vyko kasmet, ar su pertraukomis. Nuo 1931 metų jos vyksta kas dveji metai. Nuo 1927 m. iki 1940 m. olimpiados dar buvo vadinamos „Nacijų turnyru“.

Pirmosios olimpiados taisyklės

Pirmosios FIDE taisyklės 1927 m. Olimpiadai, iš esmės, su nedideliais pakeitimais, išliko iki mūsų dienų. Olimpiadoje šachmatų varžybos – komandinės. Kiekviena šalis turi teisę išstatyti tik vieną komandą iš penkių žaidėjų iš kurių vienas atsarginis (1950-2008 m. iš šešių žaidėjų - du atsarginiai). Žaidimas vyksta prie keturių lentų. Komandos vieta nustatoma sumuojant mačuose iškovotų taškų skaičių: už pergale mače - 2 taškai, už lygiąsias - 1. Esant lygiam taškų skaičiui, panaudojami papildomi rodikliai - laimėtų mačų skaičius ir t. t.

Šachmatai – sporto šaka

Šachmatus, kaip sporto šaką yra pripažinęs Tarptautinis Olimpinis komitetas (TOK). Nuo 1999 m. birželio mėn. FIDE pripažino Tarptautinė Sporto Federacija.Kaip TOK narė FIDE laikosi TOK taisyklių, tame tarpe dopingo patikros reikalavimų. Tačiau perspektyvos, kad artimoje ateityje šachmatai būtų įtraukti į Olimpinių žaidynių programą lieka neaiškios. Šiuo metu vykstančių FIDE komandinių varžybų pavadinimas Šachmatų Olimpiada yra greičiau sąlyginis, istorinis.

Varžybos

Kiekviena šachmatų federacija, kuri yra FIDE narė, gali pasiųsti savo nacionalinę komandą (rinktinę) dalyvauti šachmatų olimpiadoje. 
Šachmatų Olimpiada yra atviras turnyras: komandos nariais gali būti vyrai ir moterys, be to, jie turi būti registruoti FIDE, kaip komandiruojančios federacijos nariai.
  Bet nuo 1957 pradėtos vykdyti ir atskiros moterų šachmatų olimpiados.  Kiekvieną komandą sudaro penki žaidėjai ir vienas atsarginis (iki turnyro Dresdene galima buvo turėti du atsarginius) Olimpiadų pradžioje kiekviena komanda žaisdavo su visomis komandomis, bet didėjant dalyvių skaičiui tai tapo neįmanoma. Vėliau buvo bandoma vykdyti varžybas pogrupiuose ir taip išskirstyti pagal rezultatus komandas į finalinę A grupę, kur komandos kovoja dėl prizinių vietų, ir į kitas grupes -B, C, D, kovojančias dėl tolimesnių vietų. Tačiau teko pripažinti tokio skirstymo trūkumus, todėl nuo 1976 m. olimpiadose varžovų komandai parinkti buvo pradėta naudoti Šveicariškoji sistema. 
Nugalėjusiajai komandai įteikiama auksinė Hamiltono Raselo Taurė, kurią, kaip 1-osios Olimpiados (1927 m. Londonas) prizą įsteigė anglų magnatas Frederikas Hamiltonas-Raselas. Taurė yra pereinamoji: laimėjusioji komanda taurę gali laikyti iki sekančios Olimpiados, nes ji perduodama sekančios Olimpiados komandai nugalėtojai.  
Moterų Olimpiados nugalėjusiai komandai įteikiama pirmosios moterų pasaulio čempionės Veros Menčik Taurė.
2010 m. Olimpiada vyko  Chanty-Mansijske (Rusija). 2012 m. –  Stambule (Turkija). 2014 m. Olimpiada vyks Tromso mieste (Norvegija)