Bulgarijos Respublikos pilietybė

Įgijimas

Bulgarijos Respublikos pilietybė, kaip ir didžiojoje daugumoje šalių gali būti įgyjama trimis būdais: pagal kilmę, pagal gimimo vietą bei natūralizacijos būdu.

Pagal kilmę (Ius sanguinis):

Bulgarijos pilietybę, kilmės kontekste, kaip ir daugelyje valstybių, įgija asmenys, kurių bent vienas iš tėvų yra Bulgarijos pilietis arba kurių biologiniai tėvai yra (buvo) Bulgarijos piliečiai. Taip pat Bulgarijos piliečiais pagal kilmę laikomi asmenys, kurie teismo sprendimu patvirtina, jog jie kilę iš Bulgarijos piliečių.

Pagal gimimo vietą (Ius soli):

Bulgarijos Respublikos pilietybės įstatyme įteisintas pilietybės suteikimas, atsižvelgiant į asmens gimimo vietą. Bulgarijos Respublikos piliečiu pripažįstamas asmuo, gimęs Bulgarijos Respublikos teritorijoje, jeigu gimdamas jis neįgijo kitos šalies pilietybės pagal kilmę. Bulgarijos pilietybės įstatyme, kaip ir Lietuvos, Latvijos bei kitų valstybių Pilietybės įstatymuose, numatyta, kad asmuo rastas Bulgarijos Respublikos teritorijoje ir kurio tėvai nėra žinomi, yra Bulgarijos Respublikos pilietis. Tačiau Bulgarijos Respublikos pilietybės įstatyme pateiktas Ius soli pilietybės įgijimo būdas yra ginčytinas, kadangi šiuolaikinėje mokslinėje literatūroje teigiama, kad Ius soli principas (A02 - pilietybės įgijimas gimus, šiuo atveju, Bulgarijoje) negalioja. A03 (įgijimas gimus, jei asmuo yra pamestinukas, nežinomos pilietybės arba kitu atveju būtų bepilietis) pilietybė suteikiama automatiškai.Taigi, galima teigti, kad grynasis Ius soli Bulgarijoje negalioja. Tai yra lyg tarpinis variantas arba išimtys.

Netekimas

Bulgarijos Respublikos pilietybės įstatymas nustato, kad Bulgarijos Respublikos pilietybės netenkama: jos savanoriškai atsisakius, atšaukus natūralizaciją, atėmus.
Pilietybės atsisakymas
Bulgarijos Respublikos pilietis gali savanoriškai atsisakyti Bulgarijos Respublikos pilietybės, jei nuolat gyvena užsienyje ir yra įgijęs tos užsienio valstybės pilietybę arba vyksta procesas užsienio valstybės pilietybei gauti. Bulgarijos Respublikos pilietybės įstatymas numato, jog tėvams atsisakius Bulgarijos pilietybės, to prašant, ji gali būti panaikinta ir jų vaikams iki 14 metų amžiaus. Norint, kad Bulgarijos pilietybė būtų panaikinta vaikams nuo 14 iki 18 metų amžiaus, būtinas pačių vaikų sutikimas. Jei Bulgarijos pilietybės siekia atsisakyti tik vienas iš tėvų, vaikams ji gali būti panaikinta, jei su tuo sutinka kitas tėvas. Kito tėvo sutikimas nebūtinas tuo atveju, jei iš jo atimtos tėvystės teisės.
Natūralizacijos atšaukimas
Jei asmuo Bulgarijos Respublikos pilietybę gavo natūralizacijos būdu, ji gali būti atšaukta ir pilietybė panaikinta, jei siekdamas ją gauti, asmuo pateikė melagingą informaciją ar faktus arba/ir nuslėpė tam tikrą informaciją ar faktus, kurie galėjo būti svarbūs nagrinėjant pilietybės gavimo klausimą. Natūralizacija Bulgarijoje gali būti atšaukiama praėjus ne daugiau kaip 10 metų po pilietybės gavimo. Jei natūralizacija atšaukiama vienam iš sutuoktinių, ji nėra atšaukiama kitam sutuoktiniui ir jų vaikams, nebent jie, norėdami gauti Bulgarijos pilietybę, taip pat pateikė melagingą informaciją ar faktus, arba nuslėpė tam tikrą informaciją ar faktus.
Pilietybės atėmimas
Remiantis Bulgarijos Respublikos pilietybės įstatymu, Bulgarijos pilietybė gali būti atimta, jei asmuo yra kaltinamas padaręs sunkų nusikaltimą prieš respubliką, su sąlyga, jog jis netaps bepiliečiu. Bulgarijos Respublikos pilietybės įstatymas numato, jog jei pilietybė yra atimama vienam iš sutuoktinių, ji nėra atimama iš kito sutuoktinio ar jų vaikų.

Dviguba pilietybė

1968 m. teisė, kaip ir 1940 metų teisė Bulgarijoje netoleravo dvigubos pilietybės: buvo pasirašyta daugybė dvišalių tarptautinių susitarimų, kurių turinyje minima prevencija nuo dvigubos pilietybės. 1968 m. teisė aiškiai nereikalavo pirmosios pilietybės atsisakymo iš imigrantų, kurie siekė natūralizuotis ir tapti Bulgarijos piliečiais. 1991 m. Konstitucijoje numatomas dvigubos pilietybės pripažinimas Bulgarijos turkams ir Bulgarija tampa viena iš keleto Rytų Europos valstybių, pripažinusių dvigubą pilietybę. Iki šių dienų Bulgarijoje pripažįstama dviguba pilietybė. „Dvigubi piliečiai“ traktuojami kaip Bulgarijos piliečiai, jeigu jie yra Bulgarijos teritorijoje ir priima Bulgarijos piliečių teises ir pareigas. 1991 m. Konstitucijoje išskiriamos dvi Bulgarijos piliečių grupės: Bulgarijos piliečiai pagal kilmę ir Bulgarijos piliečiai (kuriais gali būti laikomi nebūtinai Bulgarijos piliečiai, o etniniai bulgarai: moldovai, makedonai, vengrai, turkai). Pastariesiems Bulgarijos Respublikos pilietybės teisė atlaidžiausia dvigubos pilietybės tolerancijos atžvilgiu.

Įdomus faktas

Viena iškiliausių Lietuvos asmenybių Jonas Basanavičius (1851-1927) taip pat susijęs su Bulgarija ir jos pilietybe. Jonas Basanavičius 1899-1903 m. dirbo Varnos miesto taryboje. 1891 m. buvo suteikta Bulgarijos pilietybė. 1892 m. buvo apdovanotas Bulgarijos IV laipsnio ordinu „Už pilietinius nuopelnus“. Taigi J. Basanavičius yra glaudžiai susijęs su Bulgarijos Respublika, pilietybe, šios šalies praeitimi.