Notaras

Notaras (lot. notarius – greitai rašantis; raštininkas) – privatus asmuo ar valstybės tarnautojas (pareigūnas), privatinės teisės (civilinės, komercinės, šeimos t.) srityje įgaliotas teisiškai tvirtinti sandorius, dokumentus, juos saugoti (t. y. atlikti specialius teisinius (notarinius) veiksmus), taip užtikrindamas sandorių ir dokumentų civiliniuose teisiniuose santykiuose teisėtumą (atitikimą teisei), teisinį pagrįstumą. Notaras teisiškai įtvirtina neginčijamas fizinių ir juridinių asmenų subjektines teises ir teisinius faktus, taip (ap)saugodamas teisėtus atitinkamų asmenų ir kartu valstybės, viešuosius interesus. Notarai savo įgaliojimus vykdo, nepaisydami valstybinės valdžios bei valdymo institucijų įtakos, ir paklūsta tik įstatymams.

Statusas

Lotyniško notariato sistemoje notaras iš esmės vykdo preventyvaus teisėjo („užkardomojo teisingumo“) funkcijas. Atlikdamas notarinius veiksmus, jis yra nepriklausomas, analogiškai kaip teisėjas, nagrinėdamas bylas. Jis siekia, kad tarp jo tvirtinamų sandorių šalių nekiltų ginčų dėl jų valios suderinamumo, dėl sandorio sąlygų ar jo teisėtumo. Toks preventyvusis teisingumas sumažina teismų sistemos išlaidas.
Lietuvoje notaras yra valstybės įgaliotas privatus asmuo, atliekantis Notariato įstatymu nustatytas funkcijas. Notarus skiria ir atleidžia LR teisingumo ministras. Jis taip pat nustato notarų skaičių, jų buveinę ir veiklos teritoriją (pagal savo patvirtintą Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodiką). Lietuvoje notarai į pareigas skiriami viešo konkurso būdu.
Vokietijoje notaras (vok. Notar) yra laisvoji profesija. Išimtis: Badenas (šiame išlikęs valstybinis notaras, vok. Amtsnotar) ir Viurtembergas (apygardos notaras, vok. Bezirksnotar), kur notarai yra valstybės tarnautojai (Viurtemberge dauguma notarų nėra vad. teisininkai generalistai, vok. Volljurist). Viurtemberge apygardos notarus rengia Badeno-Viurtembergo notarų akademija (mokslai joje trunka ~5 m.). Išskiriami notarai, kurie užsiima tik šia profesija (vad. Nur-Notar) ir advokatai notarai (Anwaltsnotar), kurie kartu yra ne tik notarai, bet ir advokatai. Teisinius notariato pagrindus įtvirtina Vokietijos notariato įstatymas (vok. Bundesnotarordnung, BNotO). Notarai turi būti nepriklausomi ir nešališki bei laikytis konfidencialumo. Juos prižiūri federalinės žemės teisingumo institucijos (Landesjustizverwaltung). Iš viso Vokietijoje yra ~9 000 notarų (2008 m.).

Reikalavimai

Notaru Lietuvoje gali būti nepriekaištingos reputacijos ne vyresnis kaip 70 metų fizinis asmuo, jeigu jis laimėjo viešą konkursą eiti notaro pareigas (konkurse turi teisę dalyvauti ne vyresni kaip 60 metų asmenys), neturintis sveikatos sutrikimų, dėl kurių negalėtų atlikti notaro pareigų Lietuvos Respublikos pilietis.
Būtinas aukštasis universitetinis teisinis išsilavinimas, teisinio darbo stažas. Asmuo turi įrodyti, kad jis ne mažiau kaip 2 metus buvo kandidatu į notarus (asesoriumi) ir išlaikė notaro kvalifikacinį egzaminą arba yra teisės krypties socialinių mokslų daktaras ar habilituotas daktaras, turi ne mažesnį kaip 5 metų pedagoginio ar mokslinio darbo stažą ir atliko ne trumpesnę kaip 3 mėnesių notaro praktiką arba turi ne mažesnį kaip 5 metų teisinio darbo stažą, išlaikė notaro kvalifikacinį egzaminą ir atliko ne trumpesnę kaip 3 mėnesių notaro praktiką.
Asmuo, paskirtas notaru, prieš pradėdamas eiti pareigas, prisiekia LR teisingumo ministrui.
Didžiausias LR teisingumo ministro įsakymu numatytas notarų vietų skaičius yra 280. Lietuvoje dirba 265 notarai. Iš jų tik apie 10 % vyrų. Anksčiau Lietuvoje dirbo tik du notarai vyrai.

Atlyginimas

Už notarinio veiksmo atlikimą, sandorių projektų parengimą, konsultacijas bei technines paslaugas notaras ima atlyginimą. Atlyginimo dydis turi garantuoti notaro pajamas, kurios leistų jam būti ekonomiškai nepriklausomu, sudaryti geras klientų aptarnavimo sąlygas, įdarbinti reikalingus darbuotojus ir turėti gerai techniškai aprūpintą biurą. Atsižvelgdamas į kliento turtinę padėtį, notaras gali iš viso ar iš dalies atleisti jį nuo atlyginimo mokėjimo.

Notarai ir notarės

Lietuvos notariate vyrauja notarės moterys (90 %).
Vokietijoje, priešingai, – notarai vyrai. Pvz., 1997 m. Vokietijoje iš 10 668 notarų tik 1 030 buvo notarės, t. y. 9,6 %); 2007 m. – 1 000 notarių (11,5 %). Atskiruose regionuose – dar mažesnė dalis: pvz., Vestfalijos notarų rūmuose yra tik 6,6 % notarių (2007 m. pabaigoje).