google/wiki40b huggingface dataset:
A lyga

Varžybų formatas

A lygos čempionatas vyksta ratų sistema „pavasaris-ruduo“, jame dalyvauja 8 komandos. 2019 m. čempionatas prasidėjo kovo 2d. ir baigsis lapkričio mėn.
A Lygos klubų dukterinės komandos iki 2015 metų žaidė A Lygos dublerių čempionate. Nuo 2015 metų sezono dublerių čempionatas nevyksta, dublerių komandos dalyvauja bendrose futbolo lygose.
Lygos laimėtojams sezono pabaigoje įteikiama LFF Čempionato taurė bei pereinamoji LFF Čempionų taurė, čempionatą laimėjęs klubas įgyja teisę atstovauti Lietuvą UEFA Čempionų lygos turnyre.
Antrąją ir trečiąją vietą užėmę klubai įgyja teisę atstovauti Lietuvą UEFA Europos lygos atrankos turnyre.

Pasikeitimai

Tarp esminių A lygos nuostatų pasikeitimų šiais metais yra tai, jog komandos sudėtyje rungtynių metu turės žaisti ne daugiau, nei keturi ne Europos Sąjungos šalių piliečiai (praėjusiais metais buvo penki), o komandos paraiškoje turi būti užregistruoti mažiausiai penki jaunesni nei 21 metų futbolininkai (praėjusiais metais buvo keturi).

Istorija

1923 m. lapkričio 25 d. Lietuvos sporto lygos futbolo komitetas Kaune sušaukė futbolo organizacijų suvažiavimą, kuriame dalyvavo ir Klaipėdos krašto atstovai. Čia nuspręsta steigti Lietuvos futbolo lygą. 1924 m. vasarį valdžios įstaigose įregistruoti lygos įstatai, kuriuos pasirašė profesorius Z. Žemaitis, dr. J. Alekna, K. Vileišis, S. Garbačiauskas, V. Krukas ir K. Blažys.
1932 m. nustojus veikti lygai, jos pareigas perėmė Lietuvos kamuolio žaidimų sąjunga („Kažas“).
Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę buvo įkurta Lietuvos futbolo federacijos lyga (1991 m.). Sezonas buvo žaidžiamas dviem ratais (kiekviena komanda tarpusavyje susitinka 2 kartus, svečiuose ir išvykoje), sezonais ruduo-pavasaris. Nuo 1999 m. sistema pakeista pagal šiaurės ir kai kuriose rytų šalyse naudojamą sistemą pavasaris-ruduo. 2000 m. sumažinus klubų skaičių pradėta žaisti 4 ratų sistema (kiekviena komanda tarpusavyje susitinka 4 kartus). Nuo 2002 m. pavadinimas buvo pakeistas į A lygą. 2003 m. įkurus NFKA (Nacionalinė futbolo klubų asociacija), nuo 2004 m. pradėta vadinti NFKA A lyga. 
Iki 2007 m. sezono LFF varžybų nuostatuose buvo numatyta, kad paskutinę vietą A lygoje užėmusi komanda iškrenta į I lygą, ją pakeičia I lygos čempionė, o priešpaskutinę vietą A lygoje užėmusi komanda žaidžia dvejas pereinamąsias rungtynes su antrąją vietą I lygoje užėmusia komanda dėl išlikimo lygoje. 2008 m. komandų skaičių sumažinus nuo 10 iki 8, pereinamosios rungtynės nenumatytos, o dvi LFF I lygos geriausios komandos iškart iškovoja teisę rungtyniauti A lygoje. Tačiau dėl skandalų 2009 m. pradžioje iš lygos pasitraukė FBK Kaunas ir Atlantas Klaipėda komandos, Vilniaus Žalgiris bankrutavo ir atsikūrė I lygoje, todėl į lygą įtraukti net 4 klubai iš I lygos.
Nuo 2012 metų sezono klubų atstovai ir Lietuvos nacionalinės rinktinės trenerių štabas renka geriausius čempionato mėnesio žaidėjus.

Žiūrovai

2004 m. užfiksuotas A lygos pirmojo turo lankomumo rekordas - vidutiniškai 2250 žiūrovų. 2014 m. šis rodiklis buvo 1570 žiūrovų.
2018 m. sezono vidutiniškas rungtynių lankomumas buvo 399 žiūrovai.
Didžiulė (Punskas)

Pavadino kilmė

Jeigu upelis buvo taip pavadintas, matyt, artimose apylinkėse prieš melioracijas buvę gausu mažesnių upelių. Lenkų literatūroja dėl mažumo upelis gavo mažybinę formą. Vardas Didžiulė yra giminingas su būdvardžiu didžiulis ir yra jo vedinys.
Vinicų vepsų nacionalinis rajonas

Vinicų vepsų nacionalinis rajonas (rus. Винницкий вепсский национальный район) - nacionalinis rajonas Leningrado srityje (Rusija), egzistavęs 1931–1938 m.
Vinicų rajonas buvo įkurtas 1927 m. teritorijoje, kurioje gyveno daugiausia vepsai (jie sudarė apie 68 % visų rajono gyventojų). Rajono centras buvo kaimas Vinicai (rus. Винницы). 1931 m. rajonui suteiktas nacionalinio rajono statusas. Rajone buvo 11 kaimo tarybų, iš kurių 9 buvo vepsiškos.
Rajone buvo 16 mokyklų, kuriose dėstė vepsų kalba. Vinicų rajono nacionalinį statusą atėmė 1938 m. 1963 m. rajonas išvis panaikintas.
Aleksandras Grigaitis

Aleksandras Grigaitis (1877 m. gegužės 4 d. Gudaičiai, Naumiesčio apskritis, dab. Kudirkos Naumiestis – 1955 m. rugsėjo 26 d. Kaunas) – Lietuvos kunigas, daktaras, apaštališkasis protonotaras.

Biografija

Baigė Seinų kunigų seminariją, Dvasinę katalikų akademiją Sankt Peterburge, Fribūro universitetą, Biblijos akademiją Jeruzalėje. Dėstė Seinų kunigų seminarijoje, nuo 1909 m. – Dvasinėje katalikų akademijoje Sankt Peterburge, nuo 1914 m. jos vicerektorius; profesorius. 1916 m. paskirtas Seinų (nuo 1926 m. Vilkaviškis|Vilkaviškio) kapitulos kanauninku, nuo 1924 m. jos prelatas. 1935 m. apaštališkasis protonotaras. 1922–1945 m. Vytauto Didžiojo universiteto (iki 1930 m. Lietuvos universitetas) dėstytojas. 1922 m. Teologijos – filosofijos fakultete įsteigė Šv. Rašto Senojo Įstatymo katedrą, jai vadovo. 1920–1926 m. Kudirkos Naumiesčio, 1926–1955 m. Aukštosios Panemunės klebonas. Bendradarbiavo katalikų spaudoje.
2010 m. Abu Dabio Grand Prix

Treniruotės

Pirmose penktadeinio treniruotėse, prieš kurias šiek tiek palijo, greičiausias buvo vienas čempionato lyderių - S. Vettel (1:42.760 min.). Už jo išsirikiavo abu McLaren lenktynininkai - L. Hamilton (1:43.369) ir J. Button (1:43.785).
Antrose treniruotėse dar greitesnį ratą nuvažiavo britas L. Hamilton (1:40.888). Antras liko vokietis S. Vettel (1:41.145), trečias - sezone pirmavęs ispanas F. Alonso (1:41.314).
Treniruotėse prieš pat kvalifikaciją puikiai pasirodė abu Red Bull Racing lenktynininkai - S. Vettel buvo pirmas (1:40.696), M. Webber - antras (1:40.829). Trečias liko L. Hamilton (1:41.280).
Alfonsas Daniūnas

Biografija

1973 m. įstojo ir 1978 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto statybos inžinieriaus specialybę, liko čia dirbti VISI Statybos mechanikos katedros asistentu. 1981 m. įstojo į aspirantūrą ir 1985 m. apgynė technikos mokslų kandidato disertaciją ir toliau dirbo institute vyr. dėstytoju.
Nuo 1991 m. VGTU Statybos fakulteto Metalinių konstrukcijų katedros docentas, o 1993 m. išrinktas Statybos fakulteto prodekanu, nuo 1994 m. VGTU prorektorius studijoms. Dėsto metalinių konstrukcijų skaičiavimą ir projektavimą. Nuo 2011 m. VGTU rektorius.  2016 m. perrinktas VGTU rektoriumi antrai kadencijai.

Mokslinė veikla

Mokslinių interesų sritis: konstrukcijų analizė ir optimizacija, skaičiuojamoji mechanika, aukštosios mokyklos studijų organizavimas. Stažavosi Vokietijoje, Suomijos technikos universitetuose.
Paskelbė per 50 mokslo darbų, skaito pranešimus daugelyje tarptautinių konferencijų mokslo ir studijų klausimais.
Mikalojus Blotnas

Biografija

Pirmasis Klaipėdos evangelikų liuteronų bažnyčios kunigas, nuo 1557 m. kunigavo Pilupėnuose.
Jo devynių šešiaeilių posmų laidotuvių giesmė Jau smertis est išgalėta, akrostichu dedikuota kunigaikščio Albrechto Brandenburgiečio patarėjui K. fon Nosticui išspausdinta Martyno Mažvydo 1570 m. ir pakartota Lozoriaus Zengštoko 1612 m. giesmyne.
Sūnus Zacharijas Blotnas (vyresnysis).
Konstantinopolio IV susirinkimas

Konstantinopolio IV susirinkimas – aštuntasis Visuotinis Bažnyčios susirinkimas, įvykęs 869–870 m. Konstantinopolyje.

Susirinkimo priežastys

Susirinkimą sušaukė Bizantijos imperatorius Bazilijus I Makedonietis ir popiežius Adrianas II. IX a. antroje pusėje popiežius Mikalojus I nepripažino ryšius su Roma nutraukusio Konstantinopolio patriarcho Fotijaus ir 863 m. Laterano Sinode jį pasmerkė, o 867 m. ir ekskomunikavo bei grąžino pastarojo pirmtaką patriarchą Ignatijų. Į tai atsakydamas Fotijus 867 m. sušaukė Sinodą, kuris ekskomunikavo Mikalojų I ir visą Vakarų Bažnyčią. Naujai sušauktas Bažnyčios susirinkimas turėjo nušalinti Konstantinopolio patriarchą Fotijų. Ignatijų dar 857 m. lapkričio 23 d. nušalino ir ištrėmė regentas Bardas (valdęs už mažametį imperatorių Mykolą III), kuriam Ignatijus uždraudė priimti komuniją dėl kraujomaišos su marčia Eudokija. Iki išrinkimo Fotijus vadovavo imperatoriaus kanceliarijai. Praėjus šešioms dienoms nuo išrinkimo jis per Kalėdas buvo įšventintas Sirakūzų vyskupo Grigaliaus Asbesto, kuris, savo ruožtu, buvo ekskomunikuotas Ignatijaus. Tai kėlė abejonių dėl įšventinimo teisėtumo. Tačiau dar tais pačiais metais Mykolas III buvo nuverstas. Tapęs imperatoriumi Bazilijus I grąžino Ignatijų ir nusiuntė popiežiui Adrijonui II laišką su pasiūlymu surengti Susirinkimą.

Susirinkimo eiga ir priimti sprendimai

Susirinkime negalėjo dalyvauti Fotijaus įšventinti vyskupai, o ir kiti turėjo pasirašyti legatų pateiktą formulę, kurią pirmą kartą buvo pasiūlęs popiežius Hormisdas. Pirmasis Susirinkimo posėdis įvyko 869 m. spalio 5 d. Be Ignatijaus ir trijų legatų jame dar dalyvavo apie aštuoniolika vyskupų. Pirmuosiuose keturiuose posėdžiuose buvo aiškinamasi, ar pastarieji gali dalyvauti Susirinkimo darbe.
Po to buvo patvirtintas prieš tai popiežiaus sušaukto Sinodo priimtas nuosprendis Fotijui. Kaltinimai buvo perskaityti spalio 5 d. vykusiame penktajame posėdyje, o nuosprendis paskelbtas lapkričio 7 d. vykusiame septintajame posėdyje. Susirinkimas pasmerkė Fotijaus doktriną apie dvi žmogiškąsias sielas, patvirtino mokymą apie vieną žmogaus sielą, pritarė šventųjų paveikslų garbinimui, nustatė išskirtinę 5 patriarchų – Romos, Konstantinopolio, Aleksandrijos, Antiochijos ir Jeruzalės padėtį. Iš viso priėmė 27 kanonus. Susirinkimas baigėsi 870 m. vasario 28 d.

Susirinkimo sprendimų pripažinimas

Susirinkimo priimtus sprendimus pripažįsta tik Katalikų bažnyčia. Rytų bažnyčios aštuntuoju visuotiniu Bažnyčios susirinkimu laiko Konstantinopolyje 879 m. – 880 m. vykusį Sinodą, kuriame buvo reabilituotas Fotijas.
Olga Malėjinaitė

Biografija

1918–1922 m. mokėsi Petrogrado teatro choreografijos mokykloje pas M. Romanovą. Nuo 1922 m. Kaune lankė O. Dubeneckienės baleto studiją ir šoko Valstybės operoje (nuo 1925 m. Valstybės teatras). 1925–1939 m. šio teatro baleto artistė, jame sukurtų baletų pagrindinė vaidmenų pirmoji atlikėja. Šokiui būdinga lyrizmas, judesių trapumas. 1935 m. su lietuvių baleto trupe gastroliavo Monte Karle ir Londone.
Kamariškių dvaras

Istorija

Dvarą valdė savininkas vokietis Richteris. Jam priklausė 80 ha žemės, Kamariškio ežeras, gretimas miškas. Dvaras ir ūkis buvo pavyzdingai tvarkomi. Į dvarvietę vedė pasodintų ąžuolų alėja (šiuo metu sunykusi). Be dvaro sodybos, buvo du sodai, trys tvenkiniai, tvartai, daržinė, arklidės, kalvė. Dvare veikė saldainių fabrikas. Vėliau Kamariškių dvarą valdė Richterio sūnus Nikolajus, kuris 1944 m. su žmona Marija emigravo į Vokietiją. 
Sovietmečiu dvaro sodyba ir jo žemės buvo nacionalizuoti, tapo „Tautų draugystės“ tarybinio ūkio nuosavybe. Jį panaikinus, dvaro statinių niekas neprižiūrėjo. 1992 m. nustatyta buvusio dvaro teritorija, kuri užima 8,6 ha (Zarasų rajono valdybos 1992 m. rugsėjo 14 d. potvarkis Nr. 277a). Po privatizacijos, neprižiūrimus mūro pastatus veikė gamtos sąlygos, be to, jie buvo nusiaubti. Ūkiniais pastatais kurį laiką dar naudojosi šalia gyvenę kaimo žmonės, įsikūrę dvarvietėje pastatytame mūriniame daugiabutyje name (šiuo metu ištuštėjęs).
Algimantas Vidugiris

Biografija

Gimė Kaune, matininko Stasio Vidugirio ir Genovaitės Vidugirienės šeimoje. Išaugo Ukmergėje.
1955 m. įstojo į Kauno politechnikos instituto Hidrotechnikos fakultetą, vėliau studijas metė. Nuo 1957 m. studijavo operatorystę Maskvos kinematografijos institute (VGIK) (L. Kosmatovo dirbtuvės), kurį baigė 1962 m.
1962 m. debiutavo (ir toliau dirbo) Kirgizijos kino studijoje „Kirgizfilm“, kur kartu su kurso draugu I. Morgačiovu (И. Моргачев) nufilmavo dokumentinį filmą „Обращенные к солнцу“ („Atsigręžę į saulę“).
1968 m. pastatė trumpametražinį filmą „Замки на песке“ („Smėlio pilys“), kuris kino studijos istorijoje gavo daugiausia įvairių prizų.
1969–1970 m. už asmeninius pinigus pastatė filmą įspėjimą „Через сто лет потомки скажут…“ („Po šimto metų ainiai pasakys…“), kuriame kėlė aplinkosauginių „didžiųjų komunizmo statybų“ pasekmių problemas. Filmas buvo uždraustas, visa nufilmuota medžiaga – sunaikinta.
Subyrėjus Sovietų Sąjungai ir prasidėjus krizei Kirgizijos kine, A. Vidugiris tyrinėjo Eurazijos tautų etnografiją, parašė dviejų tomų veikalą „Химеристика, логико-рационалистическое конструирование и мифическое создание художественных образов“ („Chimeristika, loginis racionalistinis konstravimas ir mitinis meninių vaizdinių kūrimas“), taip pat darbą „Prometėjaus žūtis“.
Jo filmai jau 50 metų yra įtraukti į Rusijos kinematografijos instituto programą, vienas iš dokumentinio filmo režisūros egzaminų klausimas yra „A. Vidugirio kūrybos ypatybės“.
Jo darbai įeina į Maskvos Lomonosovo universiteto Žurnalistrikos fakulteto, Maskvos aukštųjų scenaristų ir režisierių kursų ir kitų kino mokyklų ir žurnalistikos fakultetų programą (Lenkija, Lietuva).
Įvairiu laiku skaitė paskaitas apie dokumentinį kiną Maskvos, Budapešto, Alma Atos, Vilniaus aukštųjų mokyklų studentams, dalyvavo susitikimuose su Berlyno, Vilniaus, Damasko, Kairo, Kalkutos kino žiūrovais. Visi svarbiausių A. Vidugirio filmai buvo parodyti per Lietuvos televiziją.
Daugelį metų A. Vidugiris savarankiškai tyrinėja Eurazijos tautų etnografiją, sukūrė visą eilę mokslinių telefilmų „Pamiršti Eurazijos dievai“, kurie 1988–1992 m. buvo rodyti per Sovietų Sąjungos centrinę televiziją (dabar – Pirmas Rusijos kanalas). Išleido dviejų tomų darbą apie kūrybos psichologiją. Paskaitos, parengtos remiantis jo tyrinėjimais, „Mitologinio poetinio vaizdo konstravimas“ 2007 m. buvo skaitomos Kazachstano meno akademijoje, VGIKe, Maskvos Lomonosovo universitete ir Vilniaus muzikos ir teatro akademijoje.
1996–2000 m. Kirgizstano Kinematografijos sąjungos sekretorius.
Nacionalinės kinomeno akademijos akademikas, Prezidiumo narys.
Amerikos televizijos akademijos žiuri komisijos skiriant Teffy apdovanojimą narys, 2004; Alma Atos kinofestivalio „Šakeno žvaigždės“ žiuri narys, 2004; Anapos kinofestivalio „Kinošokas“ žiuri narys, 2009.
Turi dukterį Aigul Sartbajevą ir sūnų Stasį Vidugirį.
Linas Kvedaravičius

Išsilavinimas ir darbas

1972–1985 m. mokėsi Vilniaus 40-ojoje vidurinėje mokykloje (dabartinė Vilniaus Minties gimnazija). 1990–1993 m. dirbo UAB „Herkus“ direktoriaus pavaduotoju. 1995–1999 m. studijavo teisės specialybę Lietuvos teisės universitete. 2004–2010 m. dirbo Šarūno Marčiulionio krepšinio akademijos direktoriaus pavaduotoju bei tuo pačiu metu ėjo direktoriaus pareigas UAB „Eat & viešbutis „Šarūnas““.
2010–2015 m. UAB „PHARMACELS CORPORATION“ direktorius.
2011 m. buvo Vilniaus miesto pasirengimo Europos krepšinio čempionatui darbo grupės narys.
2015 m. išrinktas į Vilniaus miesto savivaldybės tarybą, eina miesto vicemero pareigas.

Politinė veikla

Nuo 2011 m. yra Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys. Jis yra partijos tarybos narys bei partijos Vilniaus miesto skyriaus pirmininko pavaduotojas. 2016 m. Vilniaus miesto tarybos opozicija bandė iškelti interpeliaciją įtariant korupcija, tačiau pritrūko valdančiosios daugumos balsų.

Sportiniai pasiekimai

1986 metais tapo Lietuvos krepšinio taurės varžybų laimėtoju. 1987 m. tapo Latvijos krepšinio aukščiausios lygos nugalėtoju. 1989 m. vykusių Pasaulio lietuvių žaidynių čempionas. Lietuvos krepšinio aukščiausios lygos (1993–1994 m. sezonas) čempionas. 1997 m. tapo Europos policijos krepšinio čempionato nugalėtoju.
Paberžės Verdenės gimnazija

Istorija

Mokykla atidaryta 1992 metų rugsėjo 1 d., atsiskirus nuo buvusios mišrios Paberžės vidurinės mokyklos, joje mokėsi 79 moksleiviai, kurie panoro įgyti vidurinį išsilavinimą lietuvių kalba. 1995 m. mokykloje įkurta „Jaunųjų Valančiukų“ kuopelė. 1996 m. atidaryta mokyklos biblioteka. Nuo 1995 m. mokykloje ypač aktyviai veikia jaunųjų aviamodeliuotojų būrelis, kuriam vadovavo M. Mažeika. Būrelio dalyviai pasižymėdavo užimdami prizines vietas varžybose. Nuo 1993 m. mokyklą „įsidukrino“ JAV, Filadelfijoje gyvenantis Amerikos lietuvis Bronius Krokis, kuris nuolat remia mokyklą finansuodamas jau tradicija tapusį moksleivių raiškiojo skaitymo ir rašinių konkursą, skirtą pilietiškumui ir meilės Tėvynei ugdymui.
Nuo 1999/2000 m. įvestas profilinis mokymas. Mokykloje nuolat veikia įvairus būreliai. Ypač aktyvia veikla išsiskiria dainininkai, šokėjai, sportininkai, internautai.
Relaksacija

Fiziologinė atsipalaidavimo reikšmė

Nustatyta, kad apie 80 % visų kraujotakos, endokrininių, virškinimo trakto, onkologinių sutrikimų, imuninės sistemos nusilpimų yra psichosomatinio pobūdžio. Organizmui fiziologiškai yra reikalingas periodiškas poilsis, kuris įmanomas giluminio atsipalaidavimo arba miego metu. Atsipalaidavęs organizmas veikia pačiu optimaliausiu jo funkcionavimo režimu (natūraliai).
Atsipalaidavęs žmogus nustoja eikvoti energiją tam tikrų raumenų įtempimo palaikymui, lengviau valdo dėmesį. Atsipalaidavęs žmogus tampa ramus, stabilizuojasi psichika bei psichiniai procesai, teigiamai veikiama emocinė bei protinė būklė.
Bet kuri emocija sukelia tam tikros raumenų grupės įtempimą. Dažnai pasikartojanti emocija sąlygoja didesnį įtempimą bei įtvirtinama nesąmoningai. Dažna raumenų įtampa, nepagrįsta judėjimo ar kitos fizinės veiklos poreikių, signalizuoja, kad žmogaus psichikoje nusistovėjo neadekvatus kokio nors reiškinio vertinimas, sukeliantis psichosomatinius pakitimus. Pagal tam tikrų raumenų grupių įtempimo būklę galima spręsti apie žmogaus psichikos būseną. Įtampai nuolat pasikartojant gali kilti spazmai, skausmai bei psichosomatiniai sutrikimai.
Įtampa gali būti pašalinama įvairiais būdais. Koncentruoto atsipalaidavimo pratimai – vieni veiksmingiausių.

Mechanizmas

Tarp galvos smegenų ir visų raumenų yra abipusis savitarpio ryšys. Smegenys siunčia kūno raumenims impulsus. Savo ruožtu raumenys signalizuoja galvos smegenims apie savo būseną. Kuo labiau įtempti kūno raumenys, tuo daugiau ir dažniau signalai ateina į smegenis. Juo raumenų būklė žvalesnė, tuo sunkiau perkelti sąmonę į transo būseną.
Susilpnėjus fizinei veiklai, raumenų tonusas mažėja, į smegenis ateina mažiau impulsų. Taip atsiranda ramybei, meditacijai, miegui palankios sąlygos, žemėja smegenų biosrovių dažnis.
Atsipalaiduoti galima tiek sąmoningai, tiek ir nesąmoningai. Poilsis kaip veiklos priešingybė gali būti tiek aktyvus, tiek ir pasyvus. Priklausomai nuo individualių savybių atsipalaidavimo būdai yra labai įvairūs, kurie yra pasirenkami priklausomai nuo asmeninių polinkių bei siekių.
Veiksmingai sąmoningai atsipalaiduoti galima taikant tam tikrą relaksacijos – koncentruoto atsipalaidavimo – techniką. Taip galima pašalinti nereikalingą emocinę įtampą, susikurti vidinę ramybę bei užkirsti kelią organizmo alinimuisi, pervargimui, atsikratyti nemigos, atkurti vidinę pusiausvyrą bei harmoniją.

Veiksmingumas

15-20 min. giluminio atsipalaidavimo (pasiekiamo teta ritmų būsenoje) tolygu 2-3 val. geros kokybės miego.
Karagana

Augalų morfologija

Priklauso dekoratyviniai vasaržaliai krūmai.
Lapai poromis plunksniški.
Žiedai geltoni, auga pavieniui arba kuokštais.
Ankštys cinindriškos su daug sėklų. Prinokusios ankštys greitai atsidaro ir susisuka.
Asija

Istorija

Asiją 1974 m. okupavo turkai. Tuo metu čia gyveno 3500 žmonių, buvo 2 parapijos (Šv. Jono ir Šv. Jurgio), 5 cerkvės (Šv. Jurgio, Šv. Jono, Šv. Teodoro, Šv. Spiridono ir Švč. Mergelės).
Ežkepiai

Kultūros paveldas

Auksūdyje išliko Ežkepių kapinės, vad. Maro kapais (XVI–XIX a.), kuriose stovi 3 kryžiai ir 2 koplytėlės su šventųjų skulptūromis.
Marytė Balnienė

Biografija

1967 m. baigė Plungės 1 – ą vidurinę mokyklą, 1967–1969 m. studijavo Vilniaus inžinerinį statybos institute, 1970–1973 m. Vilniaus statybos technikume.
1973–1975 m. projektavimo instituto inžinierė, 1975–1976 m. ir 1983 m. Plungės Kilnojamosios mechanizuotos kolonos inžinierė, 1976–1983 m. Plungės šienainio bokštų gamybos ir montavimo tresto inžinierė. 1983–1990 m. Kruonio HAE Statybos valdybos gamybinio skyriaus viršininkė, nuo 1990 m. valdybos profsąjungos pirmininkė, nuo 1995 m. valdybos personalo skyriaus socialinių klausimų inspektorė.
Nuo 1992 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narė, Kaišiadorių rajono skyriaus sekretorė, 1998–1999 m. skyriaus pirmininkė.
1997–2000 m. Kaišiadorių rajono savivaldybės tarybos narė.
Aurora (2011 filmas)

Apie filmą

Filmas kurtas su programos „ES parama Media“ pagalba. Tai nuotykinė fatališkos meilės istorija, perteikta per psichologinį techno trilerį. Režisierė Kristina Buožytė („Kolekcionierės“ autorė) su scenarijaus bendraautoriumi, prancūzu Bruno Samper, tyrinėja žmonių sąmonės ir pasąmonės vingius.
Dėl „mokslinio eksperimento“ sėkmės kai kurie kūrėjai solidariai nusiskuto galvas. Pirmasis savo gerbėjus nustebino aktorius Marius Jampolskis. Po savaitės sprendimą nusirėžti plaukus teko priimti aktoriaus filmo partnerei Jurgai Jutaitei. Solidarizuodamasi plikai galvą nusiskuto ir juostos režisierė.
Kūrybinė grupė dirbo Nidoje, Vilniuje bei jo apylinkėse. Tai buvo ir Mariaus Jampolskio nardymo pamokos su povandeniniu filmavimu, vėliau scenos persikėlė į Operos ir baleto teatrą, tada tęsėsi Sporto rūmuose, įspūdingų interjerų butuose. Nemaža dalis filmo kurta buvusioje „Vilniaus tauro“ alaus gamykloje: čia įsikūrė laboratorija, kurioje „eksperimentavo“ tarptautinė mokslininkų komanda.

Siužetas

Pagrindiniai veikėjai – Lukas ir Aurora – dalyvauja tarptautinės mokslininkų komandos vykdomame eksperimente. Tai moderni istorija, vykstanti dvejose skirtingose erdvėse, nagrinėja aistros prigimtį, atskleisdama dualizmo problemą tarp žmogaus kūno ir jo minčių pasaulių.
Lukas – jaunas neuronų informatikas, pakviestas dalyvauti moksliniuose bandymuose ir tapti jų pagrindiniu stebimuoju subjektu. Aurora – po automobilio avarijos komos būsenos ištikta moteris, kuri taip pat įtraukta į bandymus. Mokslinio eksperimento tikslas – neuronais perteikti informaciją iš komos būsenoje atsidūrusios moters smegenų į šiam eksperimentui pasiryžusio Luko smegenis ir stebėti, kaip ši informacija priimama bei kaip ji funkcionuoja ir veikia žmogaus potyrius. Prasidėjus eksperimentui, Lukas pakliūva į viliojantį Auroros pasaulį, kuriame ši patraukli, aistringa moteris net nežino, kad yra ištikta komos. Tarp Luko ir Auroros užsimezga ypatingas ryšys. Vis dėlto jų jausmus ima griauti per automobilio avariją žuvęs Auroros vyras Stalkeris…

Įvertinimas

2013 m. Sidabrinės gervės kino apdovanojimuose filmas buvo nominuotas devyniose kategorijose, iš kurių nugalėjo aštuoniose: geriausio ilgametražio vaidybinio filmo, geriausių aktoriaus, aktorės, režisieriaus, scenarijaus, operatoriaus ir kompozitoriaus darbo. Geriausios profesinės meistrystės kategorijoje „Aurora“ kūrėjai nusileido kostiumų kūrėjai Agnei Rimkutei.
Valkos savivaldybė

Istorija

Savivaldybė sudaryta 2009 m. reformos metu iš Valkos rajono dalies.