Klaipėdos universitetas

Istorija

1956 m. uždarius mokytojus pagreitintu būdu nuo 1946 m. rengusį Mokytojų institutą, Klaipėda liko be aukštojo mokslo židinio. Inicijavus tuometiniams miesto vadovams, 1959 m. rudenį Klaipėdoje buvo įsteigtas Kauno Politechnikos instituto (KPI) vakarinis skyrius, 1961 m. reorganizuotas į vakarinį fakultetą. 1965 m. fakultetas išleido pirmąją daugiau kaip 50 diplomuotų inžinierių laidą. 1977 m. fakultete pradėjo veikti ir dieninis skyrius, todėl 1978 m. vakarinis fakultetas ir dieninis skyrius buvo pavadinti KPI Klaipėdos fakultetu. Fakulteto dekanu iki reorganizacijos 1991 m. buvo Adolfas Brėskis.
Klaipėdos miesto vadovų iniciatyva, 1971 m. uostamiestyje pradėjo veikti ir Šiaulių Pedagoginio instituto (ŠPI) Klaipėdos muzikos fakultetas, kurį sudarė iš Šiaulių ir Vilniaus pedagoginių institutų atkeltos katedros. Pirmuoju fakulteto dekanu buvo paskirtas Vytautas Jakavičius, nuo 1973 m. jam vadovavo Vytautas Jakelaitis. 1974 m. fakultetas suskaidytas į du fakultetus: Pedagogikos ir Kultūros, o 1979 m. vietoj dviejų sudaryti trys: Kultūros, Muzikos mokytojų ir Teatro meno. Nuo 1975 m. sausio 1 d. fakultetai prijungiami prie Lietuvos TSR valstybinės konservatorijos ir pavadinami Valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetais.
1975 m. Klaipėdoje buvo įkurtas ŠPI Ikimokyklinio auklėjimo fakultetas. 1975–1980 m. jo dekanu buvo A. Milinauskis, 1980–1991 m. Juozas Rauckis.
Klaipėdos universitetas oficialiai įkurtas nuo 1991 m. sausio 1 d. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos 1990 m. spalio 5 d. nutarimu Klaipėdoje veikusių KPI ir ŠPI fakultetų bazėje, miesto visuomenės iniciatyva. 1991 m. vasario 12 d. įvyko pirmas universiteto senato posėdis. 1995 m. į universiteto struktūrą įsijungė Lietuvos muzikos akademijos Klaipėdos fakultetas.
1995 m. gruodžio 14 d. Lietuvos Respublikos Seimas patvirtino universiteto statutą (aktuali 2010 m. birželio 22 d. redakcija).
Universiteto rektoriai: prof. Donatas Švitra (1991–1993 m.), prof. Stasys Vaitekūnas (1993–2001 m.), prof. Vladas Žulkus (2002–2011 m.), prof. Vaidutis Laurėnas (2011–2014 m.), prof. Eimutis Juzeliūnas (2014-2018), prof. Artūras Razbadauskas (2019-dabar). Universiteto senato pirmininkai: doc. Aleksandras Žalys (1991–1993 m.), prof. Vytautas Smailys (1993–1997 ir 1999–2001 m.), prof. Audronė Kaukienė (1997–1999 m.), prof. Stasys Vaitekūnas (2001–2007 m.), prof. Daiva Kšanienė (2007–2012 m.), prof. Kęstutis Dučinskas (2012-2017 m.), prof. Vaidutis Laurėnas (nuo 2017 m.)
2013 m. birželio mėn. Klaipėdos universitetą baigė trisdešimt tūkstantoji absolventė.

Studijos

1991 m. universitetas pradėjo veiklą, turėdamas 16 studijų programų ir 3067 studentus. 2009 m. Klaipėdos universitetas turėjo 67 bakalauro, 46 magistro ir 3 laipsnio neteikiančias studijų programas. Bendras studentų skaičius (neįskaitant doktorantų), 2005 m. buvo 9151, 2006 m. – 9367, 2007 m. – 9223, 2008 m. – 9219, 2009 m. – 8438, 2011 m. – 7500 studentų, 2012 m. – 6050, 2013 m. – 5280, 2015 m. – 4320, 2017 m. – 3600. 2014 m. Klaipėdos universitete buvo 50 bakalauro studijų programų, 53 magistrantūros studijų programų, 10 doktorantūros studijų programų.
Universitete kasmet studijuoja per 100 užsienio studentų, kurie atvyksta pagal mainų programas, į lietuvių kalbos kursus bei intensyvias programas. Kasmet per 120 Universiteto studentų išvyksta semestro ar vienerių studijų metų studijoms į užsienio universitetus bei praktikai užsienio įmonėse. Veikia studentų mokslinės draugijos, rengiamos studentų mokslinės konferencijos; dalis jų nacionalinės ir tarptautinės. Universiteto absolventų skaičius – daugiau kaip 30 000.

Universiteto struktūra

Įsteigus Klaipėdos universitetą, iš pradžių jis buvo sudarytas iš trijų fakultetų: Humanitarinių ir Gamtos mokslų (išskaidytas 1992 m., nuo 1994 m. veikia Humanitarinių mokslų fakultetas ir Gamtos mokslų fakultetas), Technikos (nuo 1994 m. Jūrų technikos), Pedagogikos. 1994 m. įkurtas Socialinių mokslų fakultetas, 1995 m., prie universiteto prisijungus Lietuvos muzikos akademijos Klaipėdos fakultetui, buvo įsteigtas Menų fakultetas, 1999 m. – Sveikatos mokslų fakultetas. 2000 m. Gamtos mokslų fakultetas pavadintas Gamtos ir matematikos mokslų fakultetu. 1996–2015 m. veikė Jūreivystės institutas. Šiuo metu universitete yra penki fakultetai ir du institutai: Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas ir Tęstinių studijų institutas (įkurtas 1995 m. kaip Kvalifikacijos kėlimo institutas, reorganizuotas 2003 m.).
Be to, į universiteto struktūrą įeina mokslinių tyrimų padaliniai: 1. Jūros mokslų ir technologijų centras, į kurio struktūrą įeina Baltijos pajūrio aplinkos tyrimų ir planavimo institutas (įkurtas 1998 m. vietoj buvusio Sistemų analizės mokslo centro, veikusio nuo 1991 m., iki 2004 m. priklausė Gamtos ir matematikos mokslų fakultetui), Oro taršos iš laivų tyrimų laboratorija, Mechatronikos mokslų institutas; 2. Medžiagų ir konstrukcijų tyrimų centas. 3. Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas (įkurtas 2003 m. buvusio Vakarų Lietuvos ir Prūsijos istorijos centro, veikusio nuo 1992 m., bazėje).
1991 m. įkurta universiteto biblioteka, 1992 m. – Klaipėdos universiteto leidykla, 1993 m. – Botanikos sodas, 1995 m. – Klaipėdos universiteto studentų sąjunga. 2002 m. rugsėjo 6 d., bendradarbiaujant Klaipėdos universitetui ir Lietuvos Respublikos ūkio ministerijai, įsteigtas Klaipėdos mokslo ir technologijų parkas. 2008 m. KU Senato sprendimu įsteigtas Jūros mokslų ir technologijų centras, koordinuojantis Integruoto mokslo, studijų ir verslo centro (Jūrinio slėnio) Lietuvos jūrinio sektoriaus plėtrai plėtros programos projektų vykdymą, Slėnio branduolio laboratorijų kūrimą ir mokslinio–techninio potencialo koncentravimą. 2016 m. gegužės 19 d. atidarytas pirmasis Lietuvoje modernus 170 vietų bendrabutis studentams
2018 m. vasario 14 d. Klaipėdos universitete atidarytas Jūros tyrimų instituto mokslinių laboratorijų pastatas.

Universiteto turtas

2012 m. Klaipėdos universiteto nekilnojamasis turtas vertinamas daugiau kaip 64 mln. Lt. Kilnojamojo turto vertė 12 mln. Lt.