Riešės gimnazija

Istorija

Pirmoji mokykla Riešėje įsteigta 1872 m. 1889–1890 m. Riešės vienklasėje trijų skyrių mokykloje mokėsi 28 berniukai ir viena mergaitė, 1892–1893 m. – 23 berniukai, 1893–1894 m. – 28 berniukai ir 4 mergaitės. Dirbo mokytojas, baigęs Molodečnos mokytojų seminariją. Mokė rusų kalba. 1919–1920 m. Riešės trijų skyrių mokyklą lankė 70 mokinių, o 1920–1921 m. – 92 mokiniai. Dirbo du mokytojai. 1920–1939 m. mokykla tapo šešių skyrių pradine mokykla.
1938 m. Riešėje pastatyta nauja mokykla. Joje 5 klasės, du kitos paskirties kambariai ir butas mokyklos vedėjui. Bendras plotas – 248 m². 1939 m. spalio 29 d. Lietuvai atgavus Vilniaus kraštą, lapkričio 25 d. mokykla vėl pradėjo darbą. Dėstomoji kalba išliko lenkų, bet lietuviškai buvo dėstoma Lietuvos istorija ir geografija. 1940–1941 m. sovietų valdžios metais šešių skyrių pradinė mokykla buvo pertvarkyta į keturių klasių pradinę mokyklą.
Vokiečių okupacijos metu pradinė mokykla vėl tapo šešių skyrių mokykla. Pagal sąrašus turėjo lankyti 172 mokiniai. Lankomumas kaip ir ankstesniais mokslo metais buvo blogas. Pvz., 1942 m. balandžio 22 d. į mokyklą neatėjo 71 mokinys. Mokyklai vadovavo Jonas Žulys, baigęs mokytojų seminariją. Jis 5 ir 6 skyriuose dėstė lietuvių kalbą, 6 skyriuje – istoriją ir visuose skyriuose – dainavimą ir kūno kultūrą. Vaclovas Banevičius buvo baigęs mokytojų seminariją, jis 4, 5 ir 6 skyriuose dėstė skaičiavimą. Euzabėjus Haliuta, baigęs Varšuvos universitete biologiją, 5 ir 6 skyriuose dėstė vokiečių kalbą, 4, 5 ir 6 skyriuose – geografiją ir gamtos mokslą. Albertas Šuminas, baigęs Turino Saleziečių gimnazijos 6 klases, 2, 3 ir 4 skyriuose dėstė lietuvių kalbą. Liuda Ulevičiūtė, baigusi gimnaziją ir aukštesniuosius kursus Varšuvoje, 2 ir 3 skyriuose dėstė skaičiavimą ir gamtos pažinimą, o 5 skyriuje – istoriją.
1944 m. birželio 27 d. vokiečiai traukdamiesi sudegino Riešės miestelį ir mokyklą. Nuo 1944 m. spalio 1 d. pradinė, septynmetė, vėliau aštuonmetė mokykla dirbo Žvėreliškių kaime, vėliau Riešėje, dviejuose ištremto į Sibirą ūkininko namuose – Mokyklos g. 4 ir priešingoje Riešės upelio pusėje (dabar Alyvų g. 2) – 1940 m. į Lenkiją pasitraukusio ūkininko name. Kai 1960 m. ištremtieji sugrįžo, jiems buvo grąžintas vienas namas. 1970 m. pastačius dabartinę pagrindinę mokyklą, už Riešės upelio esančiame name įsikūrė mokyklos bendrabutis.
1956 m. rugsėjo 1 d. atidarytas vienas 1–4 klasių komplektas lietuvių dėstomąja kalba. Mokėsi 10 mokinių. Po dvejų metų atidaryta penktoji klasė. Dar po metų – šeštoji, o 1960 m. ir septintoji klasės lietuvių dėstomoja kalba. Mokinių skaičius augo. 1960–1961 m. mokėsi 37 mokiniai. 1963 m. atidaryta ir aštuntoji lietuviška klasė. Tuo metu mokykloje mokėsi 42 mokiniai, o 1969–1970 m. – jau 65. Vėliau mokinių skaičius mažėjo.
1992 m. vasarą klasės lietuvių dėstomąja kalba atsiskyrė nuo mišrios (lietuvių, rusų, lenkų) pagrindinės mokyklos ir vaikų darželyje įsteigė atskirą pagrindinę lietuvišką mokyklą. 1–8 klasėse mokinių skaičius išaugo iki 74. 1994 m. Riešės lietuvių pagrindinei mokyklai suteiktas vidurinės mokyklos statusas. Tuo metu mokyklą lankė 115 mokinių. 1995 m. mokykla išleido pirmąją 4 abiturientų laidą.
Mokinių skaičius toliau augo, 1999–2000 m. mokyklą lankė 312 mokinių, 2003–2004 m. – 438 mokiniai, 2005–2006 m. jau 518 mokinių ir 17 priešmokyklinukų. 2005 metų gruodžio 16 dieną vyko iškilmingas trečiojo aukšto dalies atidarymas. Šiandien mokykloje mokosi 650 mokinių, dirba 52 pedagogai. Mokykla vis gausėja. Daug naujų moksleivių ateina ne tik į pirmąją, bet ir į vyresniąsias klases. Mokykloje dirba socialinis pedagogas, specialusis pedagogas, logopedas, psichologas.
2009 m. vasario 19 d. Riešės vidurinė mokykla tapo Riešės gimnazija. Dabar Riešės gimnazija yra viena iš didžiausių lietuviškų mokyklų Vilniaus rajone.