google/wiki40b huggingface dataset:
Šiaulių miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

Šiaulių miesto savivaldybės taryba – Šiaulių miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d. vadovaujantis 1996 m. gruodžio 23 d. pakeistu Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Taip pat buvo pakeista Konstitucija, tarybų kadencija prailginta iki 3 metų.

Veikla

Į pirmąjį posėdį taryba susirinko balandžio 10 d., tačiau tik balandžio 20 d., sudarius konservatorių, socialdemokratų ir liberalų koaliciją, miesto meru išrinktas Alfredas Lankauskas, jo pavaduotoju Irenijus Račkauskas. Administratoriumi liko Jaronimas Ulianskas, tačiau tarybos daugumai pereiškus nepasitikėjimą juo, 1997 m. liepos mėn. paskirtas Justinas Sartauskas. Kontrolieriumi paskirtas Arvydas Ušeckas.
Dar pirmosios konservatorių valdymo kadencijos laikotarpiu, miesto biudžetas pradėjo nebesurinkti planuotų pajamų, 1996 m. deficitas buvo 13,6 mln. Lt., 1997 m. 10, 3 mln. ir tik 1989 m. pavyko surinkti 10,2 mln. Lt daugiau, negu planuota. Tačiau įsisenėjusių skolų grąžinti taip ir nepavyko, o kai kurios, pavyzdžiui, už savivaldybės biudžetinių įstaigų šildymą, išaugo iki trečdalio šilumos tiekimo įmonės metinės apyvartos.
Nesugebėjus sutarti su šalies valdžia dėl tolesnio Zoknių oro uosto naudojimo, ant bankroto ribos atsidūrė ir savivaldybės įmonė „Šiaulių aerouostas“.
Raisa Denisova

Biografija

1954 m. baigė Maskvos universitetą. 1973 m. daktarė.
1957–1959 m. ir nuo 1963 m. dirbo Latvijos mokslų akademijos istorijos institute. Tyrinėjo baltų genčių, tarp jų ir lietuvių, etninės antropologijos klausimus. Kraniologijos veikaluose naudojosi lietuviška medžiaga, ištyrė kai kurių Lietuvos rajonų dabartinių gyventojų antropologines ypatybes.
Jan Giriatowicz

Biografija

Gimė 1938 m. liepos 18 d. Smėliuose. 1946 m. su šeima persikraustė į Slupską. 1958 m. baigė Slupsko kunigų seminariją. 1966 m. birželio 18 d. įšventintas į kunigus. Nuo 1976 m. dirbo klebonu įvairiose Slupsko parapijose. Komunistinės priespaudos laikais buvo vienas iš Slupsko katalikų inteligentų klubo įkūrėjų. Solidarumo laikais aktyviai kovojo už permainas. 2006 m. apdovanotas prezidento Lech Kaczyński už nuopelnus Lenkijai. Tais pačiais metais suteiktas Slupsko garbės piliečio vardas.
Jurgis Kazimieras Staniškis

Biografija

1960–1965 m. studijavo Kauno politechnikos institute (KPI). Nuo 1965 m. KPI dėstytojas, 1975–1978 m. Automatikos fakulteto prodekanas, 1978–1982 m. dekanas, 1981–1992 m. Gamybos automatizavimo katedros vedėjas, nuo 1987 m. profesorius. 1987 m. technikos mokslų daktaras.  Nuo 1991 m. Aplinkos inžinerijos instituto įkūrėjas ir direktorius. Nuo 1991 m. Lundo universiteto kviestinis profesorius. Nuo 2002 m. VšĮ „Subalansuotos pramonės plėtros centras“ direktorius. 
Mokslinio žurnalo „Aplinkos tyrimai, inžinerija ir vadyba“ vyriausiasis redaktorius. Tarptautinių mokslinių žurnalų „Waste Management & Research“, „Bioautomation“, „Energy manager“ redkolegijų narys.

Mokslinė veikla

Pagrindinės mokslinių tyrimų kryptys: sisteminis aplinkos apsaugos problemų sprendimas, taršos prevencija, aplinkos apsaugos ir atliekų vadyba, aplinkos užterštumo modeliavimas ir prognozavimas, baseininė vandens kokybės vadyba, darniosios pramonės plėtros strategija. 140 išradimų, 300 mokslinių publikacijų autorius.
Ona Jaudegytė

Biografija

1940 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą. 1963 m. Kauno medicinos institute apgynė disertaciją „Viršutinio voko sudribimo nauji chirurginio gydymo būdai“, medicinos mokslų kandidatė. 1968 m. apgynė disertaciją „Apatinio voko atvirtimo chirurginio gydymo būdas“, medicinos mokslų daktarė.
1941-1945 m. Kauno universiteto klinikų Akių ligų skyriaus gydytoja, 1945-1946 m. Vilniaus respublikinės akių ligoninės gydytoja. 1946-1990 m. Klaipėdos Raudonojo Kryžiaus ligoninės Akių ligų skyriaus įkūrėja ir vedėja, poliklinikos gydytoja, 1990-1997 m. Klaipėdos asmeninės sveikatos centro okulistė. Dėstė J. Kupčinsko medicinos mokykloje.
Sukūrė naujų būdų akių ligoms gydyti, 9 racionalizacinių pasiūlymų autorė. Pasiūlė naudoti vaisiaus dangalus kaip audinių regeneraciją skatinančią priemonę oftalmologijoje, nudegus odą. Akių cheminius nudegimus pradėjo gydyti subkonjunktivalinėmis injekcijomis. Paskelbė daugiau kaip 30 mokslinių straipsnių.
Pievinė lingė

Paplitimas

Pievinė lingė Eurazijoje paplitusi nuo Atlanto vandenyno vakaruose iki Altajaus kalnų rytuose. Šiaurinė arealo riba eina per pietų Švediją, Estiją, Maskvos sritį, Tiumenę, Krasnojarską, pietinė – per Tian Šanį, Zeravšano baseiną, Iraną, Užkaukazę, Turkiją, Viduržemio jūros pakrantę. Taip pat gyvena šiaurės vakarų Afrikoje. Paukštis žiemoja Rytų ir Centrinėje Afrikoje bei Indijoje.
Pievinė lingė Lietuvoje reta, rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Peri Žuvinto, Čepkelių pelkėse, prie Amalvo ežero, stebėta prie Merkio upės, netoli Giedraičių, prie Didžiulio, Biržulio ežerų, Nemuno deltoje, Praviršulio draustinyje.
Į Lietuvą atskrenda kovo pradžioje, išskrenda rugsėjo pabaigoje. Migruoja pavieniui.

Išvaizda

Pievinė lingė yra mažesnė už javinę lingę. Kaip ir pastaroji, ji yra šviesiai pilka, juodomis plasnojamosiomis plunksnomis. Skiriasi tik tamsia juostele sparno viršuje, juostuota sparno apačia ir rudomis dėmelėmis ant pilvo. Snapas ir nagai juodi, kojos, vaškinė ir rainelė geltonos. Jauniklių pūkai trumpi, balsvai rusvi. Patinai sveria 227–305 g.

Elgsena

Gyvena pelkėtose paežerėse, ežerų salose, apaugusiose nendrėmis, švendrais, pavieniais karklais ir berželiais. Lizdą suka ant žemės, šlapioje, užmirkusioje vietoje ant kupstų. Lizdas menkas, sukrautas iš beržo, juodalksnio šakelių, nendrių stiebų, švendrų lapų. Lizdo plotis 30-45 cm, gylis 2-3 cm.
Gyvena pastoviomis poromis, bet lizdą kasmet suka vis kitoje vietoje. Tuoktuvės vyksta balandžio gale ar gegužės pradžioje. Kiaušinius deda antroje gegužės pusėje. Vidutiniškai deda 4 (nuo 5 iki 2) kiaušinius – jie balti, nedėmėti, sveria 20-25 g. Patelė peri 27-30 dienų, patinėlis jai neša maistą. Jaunikliai lizde gyvena 35-40 dienų, vėliau slepiasi žolės tankmėje. Liepos viduryje pradeda skraidyti.
Pievinės lingės skrydis ramus, sklendžiantis, tačiau tuoktuvių metu paukštis aktyvesnis, būdingas patino „drugeliškas“ skrydis virš lizdavietės. Tada paukštis skleidžia cypsėjimą ir švilpesį primenančius garsus – „ki-ki-ki“.

Mityba

Didelę dalį raciono sudaro sumedžioti smulkesni žvirbliniai paukščiai, graužikai, taip pat nevengia driežų. Medžioja 5-20 m aukštyje, turi pastovius medžioklės plotus (daugiausia pelkėse, prie vandens telkinių, rečiau – laukuose ar ganyklose), 10 km spinduliu nuo lizdo. Sumedžiotą grobį pievinė lingė nusineša į saugią vietą ir, sudraskiusi gabalais, praryja.
Rondo sala

Rondo sala yra Atlanto vandenyne, Karibų jūroje, Priešvėjinėse Antilų salose, priklauso Grenadai.
Salos plotas 8,1 km². Apie 8 km į rytus ji nutolusi nuo veikiančio (Kick'em Jenny) ugnikalnio.
2007 m. Rondo sala buvo parduota už 100 mln. JAV dolerių.
Minaičiai (Šiauliai)

Istorija

Kaimas garsėjo koplytėle medyje su skulptūra „Pieta“ (paminklų registro Nr. DV-2655). TSRS okupacijos metais kaimas priklausė Šiaulių apylinkės „Energijos“ kolūkiui.

Aplinkinės gyvenvietės

Bagdoniškė – 2,7 km
ŠIAULIAI – 22 km 
 Kanapinė – 3,1 km
Pakapė – 4,8 km
Užvižiai – 3 km
Tvibiai – 0,9 km
Gudaičiai – 2,4 km
Galminaičiai – 2,5 km
Tvibiukai – 1,2 km
Pranas Žebriūnas

Pranas Žebriūnas (Žebrauskas) (1901 m. gegužės 20 d. Telšių aps., Alsėdžių vlsč., Paežerių kaime – 1981 m. balandžio 11 d. Vilniuje) – Lietuvos kariuomenės karininkas.

Biografija

Baigęs Skuodo progimnaziją nuo 1921 m. mokėsi Karo mokykloje Kaune, su kitais kariūnais dalyvavo Klaipėdos sukilime. Po mokyklos baigimo 1923 m. suteiktas pėstininkų leitenanto laipsnis.
Tarnavo Penktajame pėstininkų Lietuvos Didžiojo kunigaikščio Kęstučio pulke Aukštojoje Panemunėje. 1925–1927 m. dirbo Lietuvos šaulių sąjungoje (toliau LŠS) Kaune, 1927–1930 m. skiriamas LŠS IV rinktinės vadu Tauragėje, kartu dėstė kūno kultūros ir karinio rengimo disciplinas Tauragės aukštesniojoje komercijos mokykloje. 1928 m. suteiktas vyr. leitenanto laipsnis. 1930–1933 m. grįžo į darbą LŠS Kaune. Vėliau tarnavo Lietuvos Kariuomenės Generaliniame štabe, 1935 m. suteiktas kapitono laipsnis. 1939 m. Valstybinėje egzaminų komisijoje prie Švietimo ministerijos įgijo brandos atestatą.
1940 m. spalio 9 d. iš kariuomenės atleistas, kurį laiką Telšių apskrities savivaldybėje dirbo draudimo inspektoriumi. Dalyvavo Birželio sukilime, vėliau Telšių komendantūroje tarnavo raštvedžiu. Po to dirbo Telšių apsk. savivaldybės administracijoje. Nuo 1944 m. kovo mėn. – Vietinės rinktinės Telšių apsk. komendantūros raštvedys.
Pokaryje trumpai mokytojavo Telšių gimnazijoje. 1945 m. sausio 6 d. sovietinių organų suimtas ir nuteistas dešimčiai metų lagerio bei penkeriems metams tremties. Kalėjo Vorkutlage ir Minlage, Komijoje. Nuo 1954 m. buvo tremtyje Intoje, vėliau grįžo į Lietuvą.
Sūnus Arūnas – žinomas Lietuvos kinematografininkas.
Sentimentalizmas

Sentimentalizmas (pranc. sentimentalisme < sentiment – jausmas) – XVIII a. pab.–XIX a. pr. Europos literatūros, dailės srovė.
Kilo kaip reakcija prieš pernelyg didelį švietėjų racionalizmą ir klasicizmo estetiką, bet buvo glaudžiai susijusi su švietimu, reiškė daugelį jo idėjų – socialinės pažangos siekimą, priešiškumą absoliutizmui, luominei moralei. Sentimentalistai teikė prioritetą jausmams, gilinosi į žmogaus psichologiją, propagavo gyvenimą gamtoje, vaizdavo jautrius, į apmąstymus linkusius individus, daug dėmesio skyrė dvasiniams išgyvenimams, individualizavo charakterius. Sentimentalistų mėgstami žanrai buvo aprašomoji poema, idilė, elegija, psichologinis romanas, „ašaringoji“ drama, o ypač išpažintinės formos – laiškai, dienoraščiai, atsiminimai, kelionių užrašai. Sentimentalizmas artimas preromantizmui, bet jam nebūdingas preromantikų polinkis į paslaptingumą, iracionalumą.
Sentimentalizmo terminas kilo iš Lorenco Sterno romano „Sentimentali kelionė po Prancūziją ir Italiją“ (1768). Pradėjo formuotis XVIII a. 4–6 deš. Anglijoje. Samuelio Ričardsono laiškų forma parašytas psichologinis romanas „Pamela, arba Atlygintoji dorybė“ tuo metu buvo laikomas vos ne romano etalonu. Prancūzų sentimentalistai – Žanas Žakas Ruso (epistolinis romanas „Julija, arba Naujoji Eloiza“, kuriame rašytojas kvietė visus grįžti į gamtą (iš čia kilo sentimentalizmą atspindintis šūkis „Atgal į gamtą!“)), Deni Didro (romanas „Žakas fatalistas ir jo ponas“). Sentimentalizmui artimi „Audros ir veržimosi“ sambūrio rašytojų Johano Volfgango Gėtės ir Frydricho Šilerio kūriniai.
Hemostazė

Antrinė hemostazė

Antrinė hemostazė - kraujo krešėjimas. Į kraujotaką patekęs audinių faktorius sąveikauja su VIIa faktoriumi ir aktyvina X faktorių. Dėl kraujo veiksnių kaskados susidaręs fibrinas sustiprina trombocitų kamštį ir per 5-10 minučių visiškai sustabdo kraujavimą.

Fibrinolizė

Fibrinolizė - krešulio irimas. Tam, kad audinyje būtų atsatyta normali kraujotaka, per 48 - 72 val. su krauju kontaktuojanti krešulio dalis yra suardoma.
Kabardos-Balkarijos vėliava

Kabardos-Balkarijos vėliava – Rusijos Federacijos respublikos Kabardos-Balkarijos simbolis. Vėliava patvirtinta 1994 m. Jos proporcijos – 2:3. Tai trispalvė, kurioje gulsčiai išdėstytos žydra, balta ir žalia juostos. Per vidurį, baltojoje juostoje yra apskritimas, kuriame iš tų pačių spalvų sudarytas Elbruso kalno vaizdas (žydras dangus, žalia žemė, balti kalnai).
Pavelas Giunteris

Pavelas Giunteris (g. 1964 m. liepos 27 d. Samaroje) – Lietuvos perkusininkas.

Biografija

1986 m. baigė Lietuvos konservatoriją. 1981–1989 m. Lietuvos operos ir baleto teatre orkestro artistas, nuo 1989 m. Lietuvos valstybinio simfoninio orkestro koncertmeisteris, mušamųjų instrumentų grupės solistas. Groja su Kauno bigbendu. 1994 m. įkūrė ansamblį „Vilniaus mušamieji“ ir jam vadovauja; muzikos projektų autorius.
Daugelio lietuvių kompozitorių kūrinių mušamiesiems pirmasis atlikėjas, aranžuotojas. Surengė solo koncertų. Gastroliavo, grojo muzikos festivaliuose Lietuvoje ir užsienyje – Baltarusijoje, Danijoje, Latvijoje, Lenkijoje ir kitur.
Joniškio rajono savivaldybės taryba

Joniškio rajono savivaldybės taryba – Joniškio rajono savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama pagal Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymą (žr. Lietuvos politinė sistema).
Tarybą sudaro 25 tarybos nariai. Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.
Džolfa

Istorija

Džolfa senovėje buvo svarbus armėnų dvasinis-kultūrinis centras.
Šaltojo karo metais per Džolfą ėjo strategiškai svarbus geležinkelis, per kurį patekdavo dauguma importo prekių iš TSRS, Rytų Europos ir Skandinavijos. Prasidėjus Karabacho karui ir užsidarius sienoms tarp Armėnijos ir Azerbaidžano, krovinių srautas pro šią liniją labai sumenko.
Juozas Šarkauskas

Biografija

1997 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Vilkaviškio rajono skyriaus narys. 2002–2003 m. Vilkaviškio rajono savivaldybės tarybos narys.
Žmona Rita, sūnus Lukas.
Didysis elektronų-pozitronų priešpriešinių srautų greitintuvas

Veikimas

LEP dalelių srautus gaudavo iš Super protonų sinchrotrono. Kaip ir visi žiediniai greitintuvai, LEP susidėjo iš daugybės magnetų, kurie nukreipdavo daleles su krūvių apskritimine trajektorija, tūrinių radijo dažnio rezonatorių, skirtų dalelėms greitinti, ir keturpolių, kurie fokusuodavo dalelių spindulį (pvz., kad išlaikytų daleles kartu). O tiksliau sakant, kai dalelės beveik pasiekia šviesos greitį, šie rezonatoriai didina dalelių energiją, kad būtų sukurtos sunkios dalelės, reikalingos susidūrimui. Kai dalelės pagreitinamos iki maksimalios energijos, elektronų ir protonų šakos (spinduliai) suduriamos viena su kita tam tikruose dalelių detektorių taškuose. Kai susiduria elektronas ir pozitronas, jie anihiliuoja sukurdami laikinas daleles: fotoną arba Z bozoną. Šios laikinos dalelės akimirksniu skyla į kitas elementariąsas daleles, kurios yra fiksuojamos milžiniškuose dalelių detektoriuose.

Detektoriai

LEP turėjo keturis didelius dalelių detektorius (Aleph, Delphi, Opal ir L3), išdėstytus tam tikrose požeminėse salėse keturiuose susidūrimų taškuose. Detektoriai gebėjo užregistruoti daleles, jų energiją, judesio kiekį ir krūvį.

Rezultatai

LEP eksperimentų rezultatai leido tiksliai įvertintį daugumą Standartinio modelio dydžių, leidusių patvirtinti šį modelį. Svarbiausi jų: išmatuotos W ir Z bozonų masės.
Jonavos r. Žeimių mokykla-daugiafunkcis centras

Istorija

Istoriniai šaltiniai teigia, kad 1595 m. birželio 2 d. Darata Zavišienė, Žeimių dvaro savininkė, skyrė lėšų jau dirbančiam naujame mokyklos pastate mokytojui išlaikyti. Tai pirmoji parapijinė mokykla Žeimiuose, kurią įkūrė evangelikai reformatai. 1651–1773 m. Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje – kultūrinio sąstingio šimtmetis, kai masiškai buvo uždaromos mokyklos. Uždaryta ir Žeimių mokykla.
1774 m. Lietuvoje pradėjo veikti Edukacijos komisija, kuri skatino atkurti mokyklas. 1777 m. Žeimiuose vėl veikė parapijinė mokykla, tais metais joje mokėsi 24 vaikai, 1781 ir 1782 m. – po 9 vaikus, 1804 ir 1805 m. – po 7 vaikus. 1820 m. klebonas kunigas Grigaliūnas mokyklos išlaikymui užrašė savo turtą. 1828 m. jau mokėsi 28 vaikai. Bet 1863 m. carui uždraudus raštą lotyniškais rašmenimis, uždarytos iki tol veikusios lietuviškos mokyklos, jų vietoje kūrėsi rusiškos. Tokia mokykla 1864 m. pabaigoje įsteigta ir Žeimiuose. Ji įsikūrė mažame namelyje šiaudiniu stogu, po kuriuo glaudėsi tik viena klasė, priemenė ir mokytojo Lagovo butas. 1898 m. šalia senosios pastatyta vienos klasės nauja mokykla. Naujoms statyboms vykdyti 0,12 ha žemės sklypą skyrė Žeimių II dvaro savininkas Klaščinskas. 1912 m. pristatyta antra patalpa.
Lietuvai atgavus nepriklausomybę Žeimių mokykloje dirbo mokytojas Juozas Martinaitis, kuris pirmas Žeimių vaikus mokė lietuviškai, pats smuikavo, dainavo, dainavimo mokė ir mokinius. 1931–1932 m. prie Žeimių pradžios mokyklos veikė žemės ūkio klasė, kurią lankė 14 mokinių (iš viso tada Žeimiuose buvo 124 mokiniai). 1939 m. mokykla praplėsta: pastatytas priestatas, nauju stogu apdengtos visos patalpos. Besimokančiųjų skaičius augo. Čia nuolat dirbo du (vėliau 4) mokytojai ir valytoja.
Nuo 1945 m. Žeimiuose jau veikė septynmetė mokykla. Pirmasis direktorius – buvęs pradinės mokyklos vedėjas Aloyzas Vasiliauskas. 1953–1954 m. Žeimiuose jau nepilna vidurinė mokykla. Iš vyresnių klasių tada buvo tik 11 mokinių IX klasė. Iš viso mokykloje tais metais buvo apie 280 mokinių.
1955 m. Žeimių mokykla tapo pilna vidurine mokykla, 1956 m. išleista pirmoji 9 abiturientų laida. Viso mokykloje buvo apie 300 mokinių. 1963 m. Žeimiuose pastatyta nauja dviaukštė mūrinė mokykla. 1971–1972 m. buvo 350 mokinių. 1979 m. baigtas statyti 3 aukštų priestatas, kuriame įrengti chemijos, fizikos, biologijos kabinetai, biblioteka, mokykla gavo didelę sporto salę, valgyklą, pradinės klasės perkeltos į centrines patalpas.
2011-09-02 Jonavos rajono Žeimių vidurinė mokykla tapo Jonavos r. Žeimių pagrindine mokykla.
2014-06-26 buvo pakeistas įstaigos pavadinimas. Mokykla tapo Jonavos r. Žeimių mokykla-daugiafunkciu centru.
Portsmuto universitetas

Portsmuto universitetas – universitetas Portsmute, Anglijoje. Universitetas veikia dviejuose pagrindiniuose studentų miesteliuose Guildhale ir Langstone. Universitete studijuoja 21 115 studentų, dirba 1 264 darbuotojai. Universitetas yra visuomeninis.

Studentų veikla

Universitete veikia studentų sąjunga, studentai turi įsteigę savo radiją: PURE:FM.
Manta

Istorija

Miestas žinomas nuo prieškolumbinių laikų, čia buvo Mantos kultūros centras. Vėliau teritoriją užvaldė inkai. Ispanai Mantą oficialiai įkūrė 1563 m.
Dainų daina

Lietuvos Dainų Daina – LRT organizuojamas dainų konkursas. Buvusi Lietuvos nacionaline atranka į Euroviziją. Vyksta nuo 2009 m. Projekte neleidžiama dalyvauti užsienio kompozitoriams. Atlikėjai skatinami kurti dainas lietuvių kalba.
Vėmimas

Vėmimas (lot. vomitus) – apsauginio virškinimo sistemos reflekso veikimas (kartais - skrandžio motorikos sutrikimas), kai pro burną pasišalina skrandžio, o kartais ir žarnų turinys. Tai sudėtingas refleksas, kurio metu dirginami vėmimo zonų receptoriai. Kartais vemti pradedama nuo stipraus susijaudinimo, pamačius, užuodus organizmui nepriimtino maisto, išvydus vėmalus, kraują. Vemiant giliai įkvepiama, nusileidžia antgerklis ir pakyla gerklos – tai apsaugo kvėpavimo takus nuo vėmalų patekimo.
Vėmimas dažnai turi apsauginę reikšmę, nes šitaip pašalinamas sugedęs maistas, toksinės medžiagos ir kt. Tačiau ilgai trunkantis ir gausus vėmimas šalina vandenį, chloridus ir vandenilio jonus iš organizmo. Atsiranda dehidratacija, todėl gali ištikti koma ir traukuliai. Dažnas vėmimas sekina organizmą, trikdo kraujotaką.
Dirbtinai sukeltą vėmimą naudoja kaip priemonę skrandžiui valyti. Tam paprastai geria daug šilto vandens, o po to pirštu ar plunksna kutena burnos gilumoje sritį apie ryklės žiotis, liežuvio šaknį. Nepageidaujamą vėmimą ar bent žiaukčiojimą dažnai sukelia gydytojai, kai apžiūrėdami mažų vaikų ryklę mentele prispaudžia liežuvį prie burnos dugno.
Vėmimą sukelia ir pykinimas, kuris gali atsirasti supantis supuoklėmis, skrendant lėktuvu, plaukiant laivu ar važiuojant duobėtu keliu. Kadangi vėmimas estetiškai nemalonus, vėmalai teršia aplinką, aviakompanijos lėktuvuose dalina nemokamus maišelius, kuriais gali pasinaudoti keleiviai, jei juos su supykins ir jiems teks vemti.
Vėmimas kartais tampa mirties priežastimi. Gana dažnai taip miršta labai girti asmenys, kurie nuo girtumo praranda sąmonę ir, būdami be sąmonės, ima vemti. Jei tuo metu jis guli aukštielninkas, didelė rizika užspringti vėmalais. Todėl rekomenduojama girtus guldyti ant pilvo ar ant šono, tuomet tikimybė, kad vėmalai sukels užspringimą, mažesnė.
Emirates Club

Istorija

Klubas įkurtas 1969 m. Žaidžia elito divizione.
Dabravolės piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė trapecinė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 28 m ilgio, 22 m pločio šiaurės rytų krašte, 19 m – pietvakariuse. Joje rasta grublėtos keramikos. Aikštelės šiaurės rytų krašte supiltas 1,5 m aukščio, 11 m pločio pylimas. Šiaurės rytų šlaite, 2 m žemiau pylimo yra trikampė 15 m pločio terasa. Pietvakarių šlaite, 2 m žemiau aikštelės yra 6 m pločio, 0,5 m gylio griovys, atskiriantis piliakalniui nepanaudotą kalvos smaigalį. Šiaurės vakarų šlaitas 4 m žemiau aikštelės statintas. Šlaitai statūs, iki 25 m aukščio.
Piliakalnis apardytas arimų, aikštelės pakraščiuose iškasti II Pasaulinio karo apkasai. Jis dirvonuoja, rytinis šlaitas apaugęs praretintais lapuočiais. Piliakalnio papėdėje auga daugiakamienė liepa su iš kelmo išsišakojusiais 37 kamienais. Šiaurės rytų ir pietryčių šlaituose įrengti laiptai.
Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 25 400 m².

Aplinkiniai piliakalniai

Balkiemių piliakalnis 11 km
Pilupėnų piliakalnis 10 kmŠakių piliakalnis 7 km
Ragaišių piliakalnis 6 kmPajevonio piliakalnis 5 kmBudelių piliakalnis (Pilupėnai) 14 kmPiliakalnių piliakalnis (Vilkaviškis) 16 kmŽydkiemio piliakalnis 14 kmVištyčio Lauko II piliakalnis 4 km
Pavištyčio I piliakalnis 7 kmPapiliakalnių piliakalnis 22 km
Sūduvos piliakalnis 12 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Bengela

Istorija

Miestas įkurtas 1617 m. prie šv. Pilypo tvirtovės kaip São Filipe de Benguela ir buvo vienas pagrindinių portugalų ekspansijos į Afriką taškų. Iš šio miesto valdoma Bengelos kolonija buvo viena iš Portugalų Vakarų Afrikos dalių.
Vincentas Vizgirda

Biografija

Baigė Mintaujos gimnaziją, nuo 1895 m. mokėsi į Seinų kunigų seminarijoje. 1900 metais įšventintas kunigu. Kaip gabus teologas siunčiamas studijuoti į Romos šv. Grigaliaus ir Fribūro universitetus, kuriuose apgynė dvi – kanonų teisės ir filosofijos – daktaro disertacijas. Po studijų išvyko į JAV – kunigavo Plymonto Švento Andriejaus ir Ročesterio Švento Jurgio lietuviškose parapijose. Įkūrė naują lietuvių parapiją Vilkes Bare, kur 1912 m. pastatė naują bažnyčią. Aktyviai dalyvavo tautiečių draugijose: Kunigų vienybėje ir Amerikos lietuvių Romos katalikų federacijoje. Lietuvių Romos katalikų susivienijime buvo renkamas valdybos nariu. Vienas iš laikraščio „Draugas“ leidėjų.
1912 m. grįžo į Lietuvą ir buvo paskirtas naujai atidarytos Kybartų gimnazijos prefektu. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui liko gimtinėje, 1917 m. Marijampolėje įkūrė lietuvišką „Žiburio“ gimnaziją, o 1918 m. gegužės mėnesį tokią gimnaziją įsteigia Šakiuose. Dar karo pradžioje nusprendžia iš savo JAV uždirbtų lėšų pastatyti naują bažnyčią Paluobiuose. Taip 1916 metais iškilo nauja medinė Paluobių Šv. Angelų Sargų bažnyčia.
1918 m. vyskupo pavedimu vyko į Seinus ir tų pačių metų rudenį atkurė lietuvių kalba dėstomą Seinų kunigų seminariją, tapo jos rektoriumi. Po metų lenkų valdžia seminariją uždarė, o klierikus deportavo į Lietuvą. Ištremta seminarija įsikūrė Zyplių dvare, vėliau persikėlė į Gižus, po to į Vilkaviškį. Visus nelengvus tuo meto organizacinius ir finansinius seminarijos klausimus teko spręsti V. Vizgirdai. 1926 metais paskirtas Kudirkos Naumiesčio klebonu ir dekanu, kartu dirbo Vilkaviškio vyskupijos kurijoje. Mirus vyskupui Antanui Karosui, 1947 – 1949 m. valdė vyskupiją.
1949 m. gegužės mėn. LTSR saugumo organai pagal agentūrinę bylą „Tina’’ suėmė Vilkaviškio vyskupijos valdytoją Vincą Vizgirdą, kurijos kanclerį kun. Stasį Mikelkevičių bei dar penkis šios vyskupijos kunigus ir nuteisė kalėti. Pagal bylos medžiagą valdytojas patarinėjęs antitarybinio pogrindžio dalyviams kaip toliau tęsti kovą, o jam talkinęs S. Mikelkevičius. Iš kalėjimo grįžo 1954 m. ir iki mirties gyveno Marijampolėje, buvo rezidentu bažnyčioje bei daug bendravo su likimo draugu kunigu Petru Dvaranausku.