google/wiki40b huggingface dataset:
Petras Būtėnas

Petras Būtėnas (1896 m. birželio 27 d. Dovydai, Joniškėlio valsčius – 1980 m. spalio 4 d. Bostonas. Palaidotas Toronte, 1996 m. palaikai perlaidoti Panevėžyje) – Lietuvos kalbininkas, visuomenės veikėjas.

Biografija

Brolis Julijonas Būtėnas. 1919–1923 m. Lietuvos kariuomenės savanoris. Nuo 1920 m. studijavo Aukštuosiuose kursuose, nuo 1922 m. – Lietuvos universitete, 1930 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą. K. Būgos, J. Jablonskio, J. Balčikonio mokinys. 1925–1944 m. dirbo mokytoju Panevėžyje, iki 1936 m. – mokytojų seminarijoje. Nuo 1939 m. Lietuvos katalikų mokslų akademijos narys. 1940 m. liepos – 1941 m. sausio mėn. sovietinės valdžios kalintas Panevėžio kalėjime. 1941 m. su kitais leido savaitraštį „Išlaisvintasis panevėžietis“. 1941–1944 m. Panevėžio berniukų gimnazijos direktorius.
1944 m. pasitraukė į Vokietiją. Suorganizavo lietuvių mokytojų kursus ir jiems 1945–1948 m. vadovavo, 1946 m. parengė Lietuvių kalbos konspektą mokytojų kursams ir gimnazijai. 1945–1948 m. redagavo laikraštį „Lietuvių informacija“, 1946–1948 m. žurnalą „Žingsniai“. 1949 m. persikėlė į JAV. Dirbo laikraštyje „Keleivis“, Lietuviškosios enciklopedijos redakcijoje.

Mokslinė veikla

Tyrė lietuvių kalbos tarmes, kirčiavimą, senovės lietuvių etnines ribas. Prisidėjo prie „Lietuvių kalbos žodyno“ rengimo, užrašė daugiau kaip 8000 žodžių. Rinko tautosaką, 1925 m. parengė „Lietuvių tautotyros žinių ir senienų rinkimo programą“, kaupė medžiagą seniesiems Lietuvos vietovardžiams tirti.
Rio Galjegosas

Istorija

Upė pirmą katrą buvo pastebėta ir atrasta europiečių 1525 m. tyrinėtojo Jofré De Loaiza ir buvo pavadinta San Idelfonso vardu. Simón’o de Alcazaba’so 1535 m. ekspedicija buvo pirmoji, kuri pavadino upę Río Gallegos (Galų upė). Teritorija europiečių buvo apgyvendinta žymiai vėliau, viena iš anksčiausiai užregistruotų gyvenviečių buvo įkurta 1885 m. Argentinos vyriausybė norėdama išreikšti visišką jos suverenumą pietinėje Patagonijoje įkūrė karinę jūrų laivyno bazę, kuri padidino miesto plėtimąsi. 1912–1920 m. gubernatorius paskatino naujakurių kėlimąsi iš Malvinų salų ir iš Čilės, siūlydamas lengvatinio ūkininkavimo sąlygas. Apie 3000 naujų gyventojų atvyko ir papildė miestą. Kai išsivystė avininkystė, Rio Galjegosas tapo pagrindiniu uostamiestčiu, eksportuojančiu avis ir jų produktus. Pirmųjų Kolonistų Muziejuje yra išsaugotas senas Patagonijos namas, parodantis pirmųjų naujakurių gyvenimą.
1888 m. gubernatorius nusprendė perkelti teritorinę sostinę iš Puerto Santa Kruso į Rio Galjegosą. Oficialus šio sprendimo ratifikavimas įvyko 1904 m. gegužės 19 d. 1957 m. Santa Kruso teritorija buvo paskelbta provincija, o Mario Cástulo Paradelo tapo pirmuoju gubernatoriumi.
1982 m. Folklandų karo metu miesto aerouostas buvo pagrindinė Argentinos oro pajėgų, tarp jų: Mirage III naikintuvų ir A-4 Skyhawks puolamųjų lėktuvų, bazė.

Ekonomika ir susisiekimas

Rio Galjegose yra labai svarbus pietų Argentinos tarptautinis oro uostas ir karinės bazės. Iš oro uosto vyksta skrydžiai į Malvinų salas ir Argentinos Antarktidą. Yra svarbus jūrų uostas, geležinkeliu sujungtas su Rio Turbijo akmens anglių kasykla. Naftos perdirbimo, maisto, lengvoji pramonė. Apylinkėse vystoma avininkystė. Išvystytas turizmas.

Kita

1950 m. vasario 25 d. Rio Galjegose gimė Argentinos prezidentas Nestoras Kiršneris.
Bumas (filmas)

Santrauka

Filme pasakojama apie paauglę Viką, jos šeimą ir pirmąją meilę. Prasidėjus mokslo metams, Vika pradeda eiti į naują mokyklą, kur greitai susidraugauja su klasės drauge Penelope. Merginoms norisi linksmintis, megzti pažintis su vaikinais, tačiau tėvai į tokius šėliojimus žiūri nepalankiai. Vikai atrodo, kad jos niekas nesupranta, nes palaikymo sulaukia tik iš savo senelės Popetės, kuri padeda jai vakare išsprukti iš namų, kad galėtų dalyvauti rengiamame vakarėlyje. Čia ji susipažįsta su Etjenu, kurį įsimyli.
Kol Vika paskendusi pirmosios meilės rūpesčiuose, ima braškėti jos tėvų santuoka, nes apsireiškia buvusi tėvo meilužė, reikalaujanti iš jo paskutinės nakties atsisveikinimui.
Latvijos Respublikos komercinis kodeksas

Latvijos Respublikos komercinis kodeksas (latv. Komerclikums - „Komercinis įstatymas“) - 2000 m. priimtas Latvijos komercinės teisės norminis aktas, įtvirtinantis verslos teisės normas. Galioja nuo 2002 m. Komercinis kodeksas apibrėžia, kas yra „komersantas“ (t. y. verslininkas), verslas (komercdarbības - „komercinė veikla“), komercinis registras (komercreģistrs), kitas sąvokas, nustato veiklos sąlygas ir apribojimus. Latvijos komercinis kodeksas kartu su kitais teisės aktais Latvijoje yra laikomas viena iš pagrindinių priemonių, reglamentuojančių nacionalinę mikroekonomiką. Taip pat prisideda prie to, kad verslo procesai būtų skaidrūs ir prognozuojami, taip užtikrinant ūkinės plėtros stabilumą. Siekiant tinkamo normų taikymo, yra išleistas Komercinio kodekso komentaras (autorius - Latvijos universiteto Teisės fakulteto lektorius Aigars Strupišs).
Stabintiškės

Istorija

XVIII a. minimas Stabintiškių dvaras.

Pavadinimo kilmė

Kaimas pavadintas pagal Stabinskių giminę, kuriai priklausė dvaras.
Nisa Aşgabat

Istorija

Klubas įkurtas 1994 m. Keturis kartus tapo šalies čempionais. 
2006 m. pasitraukė iš elito diviziono. Nuo to laiko žaidė Birinji liga (antra pakopa).
„Nisa-Çandybil“ stadionas talpina 1 500 žiūrovų.
Odesos srities vėliava

Odesos srities vėliava – vienas iš Odesos srities simbolių, patvirtintas 2002 m. vasario 21 d.
Vėliavos kraštinės proporcingos santykiu 2:3. Audinys padalintas į tris vienodas vertikalias juostas: geltoną, žydrą, baltą. Vėliavos centre, mėlyname fone – srities herbas (be vainiko).
Pagrindinis kovinis tankas

Pagrindinis kovinis tankas (angl. main battle tank; MBT) – daugiatikslis universalus tankas su galingu pabūklu ir sunkiai įveikiamas priešsviedininiais šarvais. Juose suderintos ankstesniųjų vidutinių tankų judrumas ir tinkamumas masinei gamybai bei sunkiųjų tankų šarvuotumas ir ugnies galia. Pagrindiniai koviniai tankai šiais laikais praktiškai išstūmė kitų tipų tankus, dėl ko buvo taip pavadinti. Daugelyje valstybių jie yra vieninteliai ginkluotėje esantys tankai.
Kovinė masė nuo 36 (AMX-30) iki 55 t (Leopard 2). Didžiausias greitis nuo 48 (Chieftain Mk5) iki 70 km/h (M1 Abrams). Eiga plentu nuo 500 (Chieftain Mk5) iki 600 km (Leopard 1). Įgula 3–4 žmonės.
Ginkluotė: lygiavamzdės 115 mm (T-62) ir 120 mm (Leopard 2) arba graižtvinės 105 mm (M60A1, M1 Abrams, AMX-30, Leopard 1, „74“) ir 120 mm (Chieftain Mk5, Chalenger) patrankos, dvišoviai ir zenitiniai kulkosvaidžiai. Kai kurių pagrindinių kovinių tankų, pvz., T-64B (Rusija), pabūklai gali šaudyti prieštankinėmis valdomomis raketomis.
Jeruzalė (Vilnius)

Istorija

Gyvenvietė Jeruzale pavadinta XVII a. 2-ojoje pusėje. Iki 1930 m. buvo atskira gyvenvietė. 1949 m. gyvenvietė pervadinta į Verkius.
Naminė višta

Matmenys

Priklausomai nuo veislės, naminių vištų svoris nuo 1,5 kg iki 5 kg, o patinėliai įprastai sunkesni, už pateles ir tarp jų svoris gali skirtis iki 1 kg. Taip pat yra nykštukinių vištų veislės, jų svoris nuo 500 g iki 1,2 kg.

Mityba

Senovėje romėnai maistui užaugintus viščiukus girdydavo vynu, kad būtų skanesni. Viduramžiais vištiena buvo tik aukštą valdžią turinčių žmonių patiekalas. Neturtingieji vištas augindavo tik dėl kiaušinių, pjaudavo jas tik visai pasenusias. Dabar vištienos gali nusipirkti kiekvienas. Prekyboje dažniausiai naudojama broilerių mėsa.

Amžius

Naminės vištos įprastai gyvena 5-10 metų, žinoma seniausia, vardu Matilda išgyveno 16 metų ir buvo įrašyta į pasaulio Gineso rekordų knygą.

Auginimas

Vištos auginamos plačiai pasaulyje dėl mėsos ir kiaušinių. 2011 m. pasaulyje buvo auginama daugiau kaip 19 milijardų vištų.

Veislės

Dažniausios vištų veislės – baltieji leghornai ir rudieji rodailendai, o jų patinų – gaidžių veislės dažniausiai būna gikenas, jeda, karolina, folinkas, derima, meda, nediramas. Skirstomos į Amerikos, Viduržemio jūros, Anglijos ir Azijos veisles.
Hod Hašaronas

Istorija

1964 m. sujungus keturias istorines gyvenvietes įkurtas Hod Hašaronas. 1990 m. jam suteiktos miesto teisės.
Francisco de Miranda

Sebastián Francisco de Miranda Rodríguez (g. 1750 m. kovo 28 d. Karakasas – m. 1816 m. liepos 14 d. Cádiz) – Venesuelos politikas, revoliucionierius, aukšto rango karininkas (generalisimas).
Rodrigezas kovojo už Ispanijos kolonijų Amerikoje Nepriklausomybę bei susijungimą. Nepaisant nesėkmingų pastangų Miranda laikomas vėlesnių politikų bei kovotojų (kaip Simonas Bolivaras bei kitų), kurių dėka iškovota (politinė) nepriklausomybė nuo Ispanijos, pirmtaku.
Mikalina Glemžaitė

Biografija

Tėvai: Čipėnų apylinkės valstietis Mykolas Glemža ir Anna Seminovičiūtė-
Glemžienė.
Sesuo Elvyra Dulaitienė. 1909 m. baigė „Saulės“ pedagoginius kursus Kaune, 1917 m. – dvimečius vakarinius kursus Sankt Peterburgo universitete.
1909-1911 m. Papilės pradžios mokyklos, 1911-1914 m. Kupiškio, Kybartų, Pirmojo pasaulinio karo metais – lietuvių karo pabėgėlių Rusijoje pradžios mokyklų mokytoja. Iki 1941 m. Kauno „Aušros“ mergaičių gimnazijos mokytoja, nuo 1930 m. dėstė ir Žemės ūkio akademijoje. Kaip aktyvi Šaulių seniūnijos narė 1941 m. ištremta į Rešiotų koncentracijos stovyklą (Krasnojarsko sritis). Lietuvos mokslų akademijos prezidento J. Matulio ir kitų rūpesčiu 1946 m. grįžo į Lietuvą, dirbo „Dailės“ kombinate Kaune. 1949-1958 m. Istorijos ir etnografijos muziejaus fondų vedėja. Dalyvavo etnografinėse ekspedicijose, rinko ir tyrė liaudies audinius, drabužius.
The Mirage

The Mirage (liet. Miražas) – tai 3 044 kambarių turintis viešbutis ir kazino įsikūręs Las Vegase, Nevadoje. Kazino priklauso MGM Mirage kompanijai, o auksinė eksterjero spalva yra iš aukso naudojamo languose.
„The Mirage“ buvo atidarytas 1989 metų lapkričio 22 diena, bei buvo renovuotas 2002 ir 2005 metais.
Stalgėnų pagrindinė mokykla

Istorija

1916 m Stalgėnų parapijos salėje valstybės lėšomis įsteigta mokykla, kurioje pradėjo mokytis 12 mokinių. 1927 m. pradžios mokykla perkelta į privatų Kazio Skuodo namą. 1931 m. mokykla persikėlė į būsimos klebonijos patalpas. 1949 m. atidaryta Stalgėnų septynmetės mokyklos 5 klasė. 1951 m. išleista 12-os mokinių pirmoji septintokų laida. 1963 m. mokykla persikėlė į naujas patalpas, pereita prie aštuonmečio mokslo. 1967 m. įkurtas kraštotyros būrelis ir muziejus. Nuo 1996 m. mokykla savarankiška. 2005 m. rugsėjo 1 d. prijungtas Milašaičių pradinio ugdymo skyrius, kuriame mokosi 21 mokinys.
Ričardas Darškus

Biografija

1940–1946 m. mokėsi Kaišiadorių gimnazijoje. 1946–1951 m. studijavo Kauno politechnikos institute. 1952–1953 m. Kauno politechnikos instituto, 1956–1961 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos dėstytojas.
1961–1965 m. Vandens išteklių naudojimo ir apsaugos valdybos prie LSSR MT viršininko pavaduotojas. 1965–1988 m. LSSR melioracijos ir vandens ūkio ministerijos Vyriausiosios vandens išteklių valdybos viršininkas. Nuo 1967 m. SSRS ir Lenkijos darbo grupės pasienio upių vandens kokybės kontrolės klausimais vadovo pavaduotojas. 1988–1990 m. Ekologinių tyrimų informacijos centro skyriaus viršininkas. 1990–1991 m. Aplinkos apsaugos departamento Vandenų valdybos išteklių skyriaus vadovaujantis inžinierius.
Masinio ir sportinio turizmo Lietuvoje pradininkas ir organizatorius. Nuo 1953 m. sporto draugijų ir organizacijų sąjungos respublikinės tarybos turizmo sekcijos, 1959–1960 m. Lietuvos turizmo federacijos pirmasis pirmininkas. 1966–1987 m. Lietuvos gamtos apsaugos draugijos vandens apsaugos mokslinės-metodinės komisijos pirmininkas.  Palaidotas Kaišiadorių kapinėse.
Girvainių apylinkė

Istorija

Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Laumenų apylinkės.
Vytautas Eidukaitis (1948)

Vytautas Eidukaitis (g. 1948 m. spalio 6 d. Virbalis) – Lietuvos visuomenės veikėjas, atsargos karo lakūnas, pulkininkas.

Biografija

1968 m. baigė Virbalio vidurinę mokyklą. 1969 m. su šeima persikėlė gyventi į Kretingą. 1972 m. baigė Tambovo aukštąją karo aviacijos mokyklą. Mokėsi Maskvos karinių oro pajėgų akademijoje.
TSRS-Afganistano karo (1978–1992 m.) dalyvis, strateginės aviacijos eskadrilės vadas. Nuo 1989 m. Komisijos prie LTSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo Lietuvos jaunuolių karinės tarnybos klausimais narys, iki 1992 m. atstovavo komisijai Kaukaze. 1992 m. ir 1993 m. suorganizavo V. Landsbergio ir Dž. Dudajevo susitikimus Lietuvoje. 1994–1996 m. dalyvavo Pirmajame Čečėnijos kare. 1995 m. išgelbėjo iš Rusijos specialiųjų tarnybų ir pervežė į Lietuvą Dž. Dudajevo šeimą.
1992 m. Lietuvių tautininkų sąjungos narys. Nuo 1999 m. Lietuvos atsargos karininkų sąjungos Teritorinės gynybos projekto pirmininkas. Žmona Svetlana, vaikai Henrika, Vytautas, Renata.
Akmenės rajono savivaldybės taryba 2007–2011 m.

Akmenės rajono savivaldybės taryba – Akmenės rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2007 m. vasario 25 d. visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal proporcinę rinkimų sistemą ir Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus.

Veikla

Pirmasis tarybos posėdis įvyko 2007 m. balandžio 11 d., savivaldybės mere išrinkta Eugenija Meškienė, mero pavaduotoja Sigutė Meškytė. Administracijos direktore paskirta Jadvyga Dunauskaitė, jos pavaduotoju Algirdas Bučys. Merės patarėju tapo Vitalijus Mitrofanovas. 2008 m. lapkričio 27 d. mirus E. Meškienei gruodžio 8 d. meru išrinktas Vitalijus Mitrofanovas.
Litofitai

Litofitas (gr. lithos 'akmuo' + gr. phytos 'augalas') – augalas, prisitaikęs augti ant uolų ir akmenų paviršiaus. Litofitai dažnai sudaro pagalvių tipo telkinius, dalis jų yra besidriekiantys. Maitinimuisi paprastai pakanka kritulių vandens ir mineralinių jonų iš lietaus vandens bei uolinio substrato.
Litofitai sudaro pirmąsias stadijas uolinių paviršių pirminėje sukcesijoje. Jie šaknimis mechaniškai ardo uolinius substratus, ant kurių auga, ardymą skatina gyvybinės veiklos ir skaidymosi metu išskiriamomis organinėmis rūgštimis. Iš yrančių litofitų formuojasi būsimo dirvožemio organinės medžiagos.
Makedonijos futbolo varžybos 2014–2015 m.

Pusfinalis

Tetovo „Teteks“ namuose 2-1 nugalėjo FK Turnovo, o svečiuose po pagrindinio laiko rezultatas buvo 1-2, todėl rungtynės buvo pratęstos. Po pratęsimo rezultatas nepakito, todėl buvo mušami 11 m. baudiniai. Jų seriją 4-2 laimėjo Tetovo „Teteks“ ir pateko į finalą.
Skopjės „Rabotnicki" namuose 2-1 nugalėjo Džepčištės „Renova“, o svečiuose sužaidė lygiosiomis 1-1 ir pateko į finalą.

Finalas

2015 m. gegužės 20 d. įvyko Makedonijos taurės finalas, kuriame susitiko Skopjės „Rabotnicki" ir  Tetovo „Teteks“.
Skopjės „Rabotnicki" nugalėjo rezultatu 2:1 ir tapo taurės savininkais.
Neuroinformatikos asociacija

Neuroinformatikos asociacija (rus. Ассоциация нейроинформатики, angl. Russian Neural Networks Society) – Rusijos neuromokslininkų visuomeninė organizacija.

Istorija

Organizacijos ištakos – Neuroninių tinklų bendrija, suburta TSRS mokslininkų (Rusijos TSR, Ukrainos TSR, Armėnijos TSR, Lietuvos TSR ir kt.), konferencijos „Neurokompiuterių architektūra“ metu 1988 m. Pušino.
1991 m. tapo Rusijos neuroinformatikos asociacija.
Šiuo metu jungia mokslininkus, veikiančius neuroninių tinklų srityje ne tik Rusijoje, bet ir užsienyje.
Stakliškės

Pavadinimo kilmė

1375 m. Vokiečių ordinų kronikoje minimos kaip Staghelisken, 1385 m. kaip Stakelisken. Gali būti, kad vietovardis kilęs nuo bendrinio žodžio staklės, nors priesaga -iškės dažniausiai taikoma vietovardžiams, kilusiems iš asmenvardžių. Tačiau pavardė su šaknimi stakl- nėra žinoma. Viena iš senesnių ordino minimų formų turi šaknį stakel-, kurią būtų galima kildinti iš mažybinės pavardės Stakelė ar Stakelis, kuri savo ruožtu kilusi nuo Stakė, Stakas ar Stakys, o šioji nuo krikščioniško vardo Stanislovas arba Eustachijus (trumpiniai – Stakas, Stachas). Nors ir maža tikimybė, kad 1375–1385 m. pabaigoje jau buvo krikščioniškų vardų pietų Lietuvoje, tačiau tai įmanoma.
XX a. tarpukariu norminė lytis buvo Stakliškis.
Vingis

Istorija

XVI a. vietovė vadinta Jėzuitų Lukiškėmis. Apie 1800 m. jos imtos vadinti Vingiu. XIX a. viduryje minimas Vingio dvaras.
Albinas Grincevičius

Biografija

1973 m. baigė Vilniaus universiteto Medicinos fakultetą, gydytojas chirurgas. VšĮ Utenos ligoninės chirurginės klinikos vadovas.
Naujosios sąjungos Utenos rajono skyriaus narys.
2000–2003 m. 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Utenos rajono savivaldybės tarybos narys. 
Sutuoktinė Daniela, vaikai Asta, Sabina.
Kylio universitetas

Kylio universitetas (vok. Christian-Albrechts-Universität zu Kiel - 'Kylio Christiano Albrechto universitetas', CAU; dar Christiana Albertina) - aukštoji mokykla Vokietijoje, Šlėzvigo-Holšteino žemėje. Įkurtas 1665 m. Steigėjas - hercogas Christian Albrecht von Schleswig-Holstein-Gottorf. 111 studijų programų, 22 117 studentų (WS 2008/2009), iš jų - 9,1 % užsieniečių (22,1 % iš Baltijos jūros valstybių, WS 2007/2008; 26,5 % užsieniečių studentų - iš Azijos (Kinija - 9,9 % visų užsieniečių studentų)
3 108 darbuotojų (2008 m.), be to, 5 066 tarnautojų Šlėzvigo-Holšteino universitetinėje klinikoje (Campus Kiel).

Centrinės įstaigos

(2001 m. naujai atidaryta) Universiteto biblioteka, Skaičiavimo centras, Sporto centras ir Interdisciplininis multimedijos centras; Tyrimų ir technologijų centras (Forschungs- und Technologiezentrum Westküste, Büsum).
Kapoklinis tujenis

Paplitimas

Tai endeminė medžių rūšis, natūraliai gamtoje auganti tik Japonijos salose. Introdukuotas Šiaurės Amerikoje ir Europoje, įskaitant ir Lietuvą, kuris kartais auginmas parkuose ar pavienių žmonių kaip dekoratyvinis augalas.

Apibūdinimas

Savo natūralaus paplitimo areale – Japonijos salose, užauga iki 40 m aukščio ir iki 1,5 m kamieno skersmens. Šis augalas priskiriamas prie nuolat žaliuojančių ir spygliuočių medžių. Jis panašus į kitus jam labai artimos tujų genties medžius, tik jo smulkūs lapeliai savitai kiek platesni ir „mėsingai“ storesni už kitų tujų genties medžių rūšių. Tujenio žievė raudonai ruda, kuri lupasi vertikaliom atraižėlėm. Lapelių viršutinė pusė žvilgančiai žalia, apatinėje – ryškiai baltos dėmelės lapelių viduryje. Lapeliai auga porelėmis išsidėstę kryžmiškai ir primena savotiškus žvynelius 3–10 mm ilgio. Kankorėžėliai ovalios formos 7–15 mm ilgio ir 6–10 mm skersmens su 6-12 storų žvynelių.

Kita

Medis netoleruoja sausros, todėl sodinant būtina atsižvelgti kad vietovėje pakanka kritulių arba drėgnas, bet rūgštus, šarminis ar neutralus gerai pralaidus dirvožemis.

Panaudojimas

Tujenis vertingas kaip dekoratyvinis augalas tiek Japonijoje, kur sodinamas aplink Šventyklas ir soduose, tiek Europoje bei Šiaurės Amerikoje. Japonijoje jais apsodinami miškai dėl patvarios ir kvapnios (perlaužus lapiją pakvimpa ananasu) vertingos medienos.

Pavadinimai

Japonų vadinamas „asunaro“ jap. あすなろ arba „hiba“ jap. ひば. Išikavos prefektūroje vadinami „ate“, Sado saloje – „atebi“.
Agnosticizmas

Agnosticizmas (gr. agnostos - nepažintas, nepažinus) – filosofijos kryptis, kuri laiko, kad negalimas objektyvus tikrovės pažinimas patirties dėka. Agnosticizmas kelia abejonę kurios nors srities (ypač metafizikos ar teologijos) teiginio teisingumu ar galimybe jį įrodyti. Tad, pagal jį, ar Dievas, dieviškos būtybės ar antgamtiniai reiškiniai egzistuoja yra nežinoma ir, galbūt, nesužinoma.
Pagal filosofą Viljamą L. Rowe „agnosticizmas, tai požiūris, jog žmogaus protas nepajėgus teikti pakankamai racionalų pagrindą, jog pateisintų tikėjimą, kad Dievas egzistuoja, arba tikėjimą, kad Dievas neegzistuoja“.

Graikų filosofija

Agnosticistinės mintys, skepticizmo forma, iškilo kaip formali filosofinė pozicija senovės Graikijoje. Tarp šalininkų buvo Protogoras, Pironas, Carneades, Sextus Empiricus, ir iki tam tikro laipsnio, Sokratas.

Termino kilmė

Terminą pirmasis panaudojo anglų biologas Tomas H. Huxley Metafizikų draugijos susirinkime 1876 m. Pagal jo apibrėžimą: „agnosticizmas – ne dogma, o metodas, kurio esmė glūdi nuosekliame vieno principo taikyme... Principas gali būti išreikštas proto dalykais ir nereikalauja, kad išvados būtų pademonstruotos ar demonstruotinos“. Jam agnostikas - žmogus atsisakęs su Dievu siejamo tikėjimo ir įsitikinęs, kad pirminė visų dalykų priežastis nežinoma, nes nepažini. Kitaip, tai tikėjimas, kad negalima nei įrodyti, nei paneigti Dievo egzistavimo.
WhatsApp

Istorija

2009 m. birželį „Apple“ pristatė naująją „iššokančio pranešimo“ technologiją. Tuo pat metu Jan Koum, vienas „WhatsApp“ įkūrėjų, pristatė atnaujinimą, kuris suteikė galimybę vartotojo „WhatsApp“ kontaktuose esančius asmenis automatiškai informuoti apie kiekvieną „statuso“ atnaujinimą ar pakeitimą. Po kiek laiko buvo patobulinta žinučių siuntimo technologija. Po šio atnaujinimo vartotojų skaičius šoktelėjo iki 250 000. Jan Koum pasiūlė savo bičiuliui, buvusiam „Yahoo!” darbuotojui Brian Acton prisijungti prie naujo projekto. Pastarasis sutiko, be to, jis įkalbėjo penkis draugus investuoti 250 tūkst. JAV dolerių į „WhatsApp“ mainais už bendrakūrėjų statusą. Taip 2009 m. atsirado korporacija „Whats App Inc.“
2009 m. gruodį programėlė buvo patobulinta – be trumpųjų žinučių, atsirado galimybė siųsti ir nuotraukas. Kompaniją pastebėjo rizikos kapitalo bendrovė „Sequoia Capital“, kuri investavo į projektą 7 mln. JAV dolerių, o 2013 m. pridėjo dar 50 mln. Programėlės vertė tuo metu išaugo iki 1,5 mlrd. JAV dolerių.
2013 m. buvo pridėtas garsinio susirašinėjimo įrankis.
2014 m. kompaniją WhatsApp Inc., įsikūrusią Mauntn Vju (Kalifornija), įsigijo „Facebook". Tada sandoris buvo vertinamas 19 mlrd. JAV dolerių. Tai buvo vienas brangiausių sandorių technologijų pirkimų srityje. Tokį sprendimą „Facebook“ savininkas Mark Zuckerberg motyvavo ateities technologijų vizija – interneto tinklu sujungti visą pasaulį, o pastaroji programėlė puikiai tam pasitarnaus. Tikėtasi, „WhatsApp“ su trumposiomis SMS žinutėmis padarys tą patį, ką „Skype“ padarė su laidiniais telefonais – tai, kas sena ir nepažangu taps vis mažiau vartojama ir galiausiai išnyks. „WhatsApp“ buvo vienas pagrindinių „Facebook“ priklausančios programos „Facebook Messenger“ konkurentų. Anksčiau buvo bandoma padaryti mokamą (1 EUR/metams), tačiau po to, kai „Facebook“ kompanija nupirko „WhatsApp“, ši programa tapo vėl visiems nemokama.
2015 m. pridėta nemokama skambinimo balsu funkcija.
2016 m. pradžioje „WhatsApp" pagal kas mėnesį prisijungiančių vartotojų skaičių – 1 mlrd., pralenkė ir su socialiniu tinklu susietą kitą programėlę – „Facebook Messenger", kurios vartotojų skaičius per mėnesį siekė 800 mln.
Kaip bazinė produkto savybė, „Whatsapp“ žinutės nuo 2016 m. balandžio tapo nesusekamos. Siekiant užtikrinti vartotojų privatumą, panaudotas specialus žinučių šifravimas, todėl jas gali matyti tik siuntėjas ir gavėjas.

Saugumas

Saugumo ekspertai perspėjo, kad programėlėje „WhatsApp“ sukčiai gali vilioti aukas siūlydami nemokamą internetą, kuriam nereikia „Wi-Fi“ (nors tai techniškai ir neįmanoma). Plinta per „WhatsApp“ grupes. Programėlės naudotojai, pasidalinę „stebuklingo“ interneto pasiūlymu galiausiai atsiduria kenksminguose puslapiuose, kuriuose siūloma prenumeruoti mokamas SMS paslaugas, diegti trečiųjų šalių programėles ar kitaip pildyti sukčių kišenes. Su šlamštlaiškiais gali būti platinamas Trojos virusas.