Makarovo pistoletas

Istorija

Makarovo pistoletas buvo sukurtas konkursui, kuriame reikėjo sukurti pistoletą Tarybinės Armijos karininkams. Pagal konkurso sąlygas reikėjo naudoti naują šovinį (9×18 mm PM) ir automatikos schemą su laisva spyna. 9×18 mm šovinys buvo galingiausias, kokį buvo galima naudoti šios schemos pistoletuose. Šovinys oficialiai vadinamas 9 mm, nors tikrasis jo kulkos skersmuo yra 9,25 mm.
PM konkursą laimėjo savo paprastumu (turėjo mažiausiai judančių detalių), ekonomiškumu, gaminimo patogumu, šaudymo tikslumu.
PM buvo TSRS Ginkluotųjų pajėgų bei milicijos ginkluotėje iki TSRS suirimo 1991 m. Šiuos pistoletus iki šiol naudoja daugelyje buvusių socialistinių šalių dėl jo paprastumo ir patikimumo. PM modifikacijos iki šiol gaminamos Rusijoje ir Bulgarijoje.
Rusijos kariuomenėje PM palaipsniui keičia Jarygino pistoletas, PPM ir kiti nauji pistoletai, tačiau PM iki šiol labai plačiai naudojamas.

Konstrukcija

Pistoleto konstrukcija yra su išilgai slankiojančiа laisvа spyna ir nejudamu vamzdžiu, kuo PM panašus į Valterį PPK. Vamzdis užrakinamas naudojant spynos masę ir grąžinimo spyruoklės spaudimą. Ši nesudėtinga konstrukcija dažnai užtikrina didesnį tikslumą negu konstrukcijos su judamu vamzdžiu, tačiau jos panaudojimą riboja spynos masė. Galingiausias šovinys iš egzistuojančių, su kuriuo galima naudoti tokią schemą, yra 9×18 mm.
Pistolete panaudotas laisvas skiltuvas, kuris neturi spyruoklės, laikančios jį galinėje padėtyje. Teoriškai toks skiltuvas gali sukelti savaiminį šūvį pistoletui iš aukštai krentant ir trenkiantis į kietą paviršių. Tačiau N. Makarovas paskaičiavo, kad skiltuvo masė yra tokia maža, kad į šią tikimybę galima nekreipti dėmesio.
Skiriamasis PM bruožas yra jo ypatingas paprastumas, konstrukcijos elegantiškumas ir itin mažas detalių skaičius. Daugelis detalių yra daugiafunkcės. Pvz., spynos stabdis (затворная задержка) kartu yra ir tūtelių atmušas (отражатель гильз), kovinė spyruoklė kartu yra ir dėtuvės fiksatoriaus spyruoklė. Makarovo pistoletas turi mažiau detalių negu Glock pistoletai, kurie sukurti daug metų vėliau, siekiant maksimalaus paprastumo. Tinkamai prižiūrimas PM labai retai užsikerta. PM galima visiškai išardyti be jokių įrankių.

Šaudymas

Įstačius dėtuvę ir įstūmus šovinį į lizdą, automatiškai įsijungia PM saugiklis (užvestas gaidukas automatiškai atleidžiamas), tad tokioje būsenoje PM galima nešioti.

Pradedant šaudyti saugiklio svirtelė nuspaudžiama žemyn į padėtį „ugnis“, ir tada jau galima spausti nuleistuką. Pirmą kartą spaudžiant nuleistuką užvedamas gaidukas, todėl pirmasis nuliestuko paspaudimas reikalauja didelės jėgos (apie 3,5 kg). Antrą ir kitus kartus iššaunama lengvai trumpai spustelėjus nuleistuką.

Pirmą šūvį galima palengvinti gaiduką užvedus ranka.

Iššauta tūtelė išmetama dešinėn.
Standartinėje PM dėtuvėje telpa 8 šoviniai.

Pasibaigus šoviniams pistoleto spyną galinėje būsenoje sustabdo spynos stabdis. Spynos stabdis atjungiamas spustelėjus kairėje pistoleto pusėje esančią spynos stabdžio svirtelę arba porą milimetrų truktelėjus spynos gaubtą atgal ir atleidus (pastarasis būdas veikia tiek įdėjus pilną dėtuvę, tiek pistolete be dėtuvės).

Abiem atvejais išjungus stabdį iš dėtuvės šovinys įstumiamas į lizdą (jei tik pistolete yra dėtuvė su bent vienu šoviniu) ir pistoletas paruoštas šaudymui.
Dėtuvės fiksatoriaus mygtukas yra rankenos apačioje (tai būdinga daugeliui to meto europinių pistoletų). Tokia mygtuko padėtis apsaugo nuo atsitiktinio dėtuvės iškritimo, bet dėl to nėra patogu išimti dėtuvę.

Modifikacijos

Yra sukurta nemažai karinių, tarnybinių ir civilinių PM variantų