Efektyvus altruizmas

Efektyvus altruizmas – bandymas rasti efektyviausius būdus daryti gera, pasitelkiant mokslą ir analitinį mąstymą. Didelė dalis šio visuomeninio judėjimo narių yra susitelkę į efektyviausių labdarų radimą, rėmimą ir vystymą, bet tie patys principai yra pritaikomi ir kitose srityse: moksle, politikoje, karjeros pasirinkime.

Nešališkumas

Tarp efektyvių altruistų yra paplitusi nuomonė, kad vertinant altruistinių veiksmų įtaką, visų pasaulio žmonių gerovė turėtų būti laikoma vienodai svarbia. Filosofas ir efektyvus altruistas Piteris Singeris teigia:
„Man nesvarbu ar žmogus kuriam padedu yra kaimyno vaikas, ar bengalas, gyvenantis už 10 000 mylių, kurio vardo niekada nesužinosiu.“
Nemažai judėjimo narių taip pat mano, kad ateities kartos yra tiek pat svarbios kiek dabar gyvenantys žmonės ir stengiasi sumažinti žmonijos išnykimo riziką. Kiti mano, jog svarbi ir gyvūnų gerovė ir stengiasi sumažinti jų patiriamą kančią.

Netiesioginiai metodai

Daug žmonių mano, kad geriausia yra padėti tiesiogiai. Pvz. dirbti labdaroje. Kadangi labdaros dažniausiai randa jiems norinčių dirbti žmonių, efektyvūs altruistai vertina labdaros darbuotojo įtaką pagal tai, kiek jis yra geresnis darbuotojas nei kandidatas, kuris būtų pasamdytas į jo vietą. Remiantis šiuo mąstymu, darbas labdaroje dažniausiai atneša mažiau naudos nei gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Vietoje to, kai kurie efektyvūs altruistai stengiasi uždirbti kuo daugiau pinigų, kad galėtų kuo daugiau paaukoti efektyvioms labdaroms.

Skaidrumas

Labdarų vertinimo organizacijos įvardija skaidrumą kaip vieną iš svarbiausių kriterijų. Pavyzdžiui, GiveWell rekomenduojama labdara Against Malaria Foundation (liet. Įstaiga prieš maliariją), kuri platina lovoms skirtus tinklelius nuo uodų, savo interneto puslapyje rodo visą finansinę informaciją, sprendimų pagrindimą, visas gautas pinigines aukas, kur kiekvienos aukos pinigai buvo panaudoti, tinklelių dalinimo nuotraukas ir video, visų tinklelius gavusių žmonių apklausos rezultatus ir t. t.

Resursų panaudojimo efektyvumas

Efektyvūs altruistai stengiasi rasti labdaras, kurios padarytų kuo didesnę teigiamą įtaką už papildomą praleistą eurą. Pavyzdžiui, sveikatos intervencijas galima lyginti pagal išgelbėtos gyvybės kainą. Pasaulio sveikatos organizacijos sukurtas matas DALY (dėl ligos ar neįgalumo pakoreguoti gyvenimo metai) taip pat atsižvelgia į gydomos ligos intensyvumą ir išvengto sirgimo trukmę.
Intervencijų įtaka dažniausiai matuojama atliekant atsitiktinių imčių eksperimentus, kurie laikomi „aukso standartu“ medicinos moksliniuose tyrimuose. Kai kurios organizacijos tą pačia metodiką pritaiko tirdamos kurios intervencijos efektyviausiai sumažina skurdą, gyvūnų kančią ir pan.
Labdaros vertinamos pagal tai, kiek efektyviai jos panaudotų papildomus resursus ateityje, o ne pagal jau turimų resursų panaudojimo efektyvumą.

Gyvūnų gerovė

Daug efektyvių altruistų mano, kad gyvūnų gerovė taip pat yra svarbi ir kad yra efektyvių būdų sumažinti jų kančią. Pagrindinė efektyvaus altruizmo organizacija šioje srityje yra Animal Charity Evaluators (liet. gyvūnų labdarų vertintojai). Ši organizacija atrenka ir rekomenduoja pačias efektyviausias gyvūnų gerovės labdaras, pataria kaip labdaroms būti efektyvesnėms, kaip efektyviausia savanoriauti gyvūnų gerovės srityje. Šiuo metu visos 3 jų rekomenduojamos labdaros sprendžia gerovės problemas intensyvioje gyvulininkystėje, sėkmingai ragindamos kompanijas pagerinti gyvūnams sąlygas, mažindamos mėsos paklausą. Gyvūnų labdarų vertintojai atkreipia dėmesį, kad intensyvioje gyvulininkystėje gyvena nepalyginamai daugiau gyvūnų nei gyvūnų prieglaudose, bet gyvūnų prieglaudoms aukojama daug daugiau pinigų. Effective Altruism Foundation (liet. efektyvaus altruizmo fondas) taip pat ieško efektyvių būdų sumažinti laukinių gyvūnų kančią.

Globalinių katastrofų rizikos mažinimas

Potencialus ateityje gyvensiančių žmonių skaičius yra milžiniškas: žmonija gali kolonizuoti kitas planetas, klestėti milijonus ar net milijardus metų. Bet pasak Future Of Humanity Institute (liet. Žmonijos ateities intsituto) apskaičiavimų, tikimybė kad žmonija išnyks iki 2100 metų yra apie 19 %. Nepaisant to, šių grėsmių tyrimams mosklininkai skiria labai mažai dėmesio. Dalis efektyvių altruistų mano kad žmonijos išnykimo tikimybės sumažinimas yra viena svarbiausių šios kartos pareigų ir tiria kaip sumažinti rizikas susijusias su technologiniu singuliarumu, nanotechnologijomis, biotechnologijomis ir t. t.