Vida Žilinskienė

Biografija

Tėvai – Justinas Augustinas ir Ona Augustinienė (Balaišytė). Vyras – Pranas Juozas Žilinskas. Dukra – Egidija Karpavičienė (Žilinskaitė). Sūnus – Justinas Žilinskas.

Išsilavinimas

1955 m. baigė Skodinių septynmetę mokyklą, 1959 m. – Kupiškio V. Rekašiaus vidurinę mokyklą. Nuo 1959 m. iki 1965 m. studijavo Kauno politechnikos institute, įgijo radijo inžinieriaus kvalifikaciją. Studijų metais dalyvavo Kauno politechnikos instituto dainų ir šokių ansamblyje „Nemunas“. 1980 m. vasario 26 d. Vilniaus valstybiniame universitete baigė baltų kalbų aspirantūrą ir apgynė filologijos mokslų kandidato (dabar – daktaro) disertaciją „Lietuvių kalbos publicistikos tekstų morfologijos statistinė analizė lietuvių kalbos publicistikos dažninio žodyno duomenimis“ (darbo vadovė – dr. Tamara Jokubaite – Latvijos mokslų akademijos Latvių kalbos institutas), humanitarinių mokslų (lietuvių filologijos krypties kalbotyros šakos) daktarė. 1986 m. baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą.

Mokslinė, pedagoginė veikla

Lietuvos prietaisų gamyklos inžinierė konstruktorė, VU Filologijos fakulteto Fonetikos laboratorijos inžinierė, dėstytoja, ir Mokslinių tyrimų skyriaus vyr. moksline bendradarbė; Matematikos ir informatikos instituto Mokslinių tyrimų automatizavimo laboratorijos Lingvistinių darbų kompiuterizavimo skyriaus vyr. mokslinė bendradarbė; Lietuvos policijos akademijos, Lietuvos teisės akademijos, MRU Kalbos kultūros katedros docentė, katedros vedėja.
VU dėstė technines mokymo priemones, lietuvių kalbą kitataučiams ir matematinę lingvistiką, MRU – kalbos kultūrą, teisės tekstų kalbą ir specialybės kalbą.
Moksliniai interesai – dažniniai žodynai, įvairių kalbos lygmenų statistinių dėsningumų tyrimai, lingvostatistiniai lietuvių kalbos stilių tyrimai, lietuvių ir latvių kalbų lingvostatistinių duomenų lyginimas, lietuvių kalbos taisyklingumo tyrimai.
Pirmoji iš lietuvių kalbininkų pradėjo išsamius statistinius lietuvių kalbos tyrimus ir sudariusi pirmuosius lietuvių kalbos dažninius žodynus. 1977 m. dar elektronine skaičiavimo mašina Minsk-32 sudarė pirmąjį lietuvių kalbos dažninį žodyną, skaičiuotą iš 300 000 publicistikos tekstų žodžių pavartojimų. Visą dažninį žodyną sudaro 4 žodynai: žodžių dažninis žodynas mažėjančio dažnio tvarka, žodžių dažninis žodynas abėcėlės tvarka, žodžių formų dažninis žodynas mažėjančio dažnio tvarka ir žodžių formų dažninis žodynas abėcėlės tvarka. Žodynų rankraščiai yra saugomi Vilniaus universiteto bibliotekoje. 1990 m. išspausdintas tik žodžių dažninis žodynas mažėjančio dažnio tvarka.
Nuo 1994 iki 1996 m. pagal tą pačią metodiką iš keturių funkcinių lietuvių kalbos stilių tekstų (iš kiekvieno stiliaus tekstų po 300 000 žodžių pavartojimų; iš viso 1,2 mln. žodžių pavartojimų) parengė (kartu su Laima Grumadiene) po šešis kompiuterinius kiekvieno stiliaus žodynus: žodžių dažninį žodyną mažėjančio dažnio tvarka, žodžių dažninį žodyną abėcėlės tvarka, žodžių dažninį atgalinį žodyną, žodžių formų dažninį žodyną mažėjančio dažnio tvarka, žodžių formų dažninį žodyną abėcėlės tvarka ir žodžių formų atgalinį žodyną. Iš atskirų stilių dažninių žodynų sudarė dabartinės rašomosios lietuvių kalbos tokius pačius dažninius žodynus. Iš visų šių sudarytų žodynų išleisti tik du: Dažninis dabartinės rašomosios lietuvių kalbos žodynas mažėjančio dažnio tvarka (1997 m.) ir Dažninis dabartinės rašomosios lietuvių kalbos žodyną abėcėlės tvarka (1998 m.). Žodžių formų žodynai ir atgaliniai žodžių ir žodžių formų žodynai yra kompiuteriniu pavidalu.
1987–1994 m. rengė Dabartinės lietuvių kalbos žodyno III leidimo kompiuterinį žodyną su duomenų paieška pagal įvairiausias žodyne esančias nuorodas. Iš šio žodyno sudarė ir išleido Dabartinės lietuvių kalbos atgalinį žodyną (1995 m.).

Publikacijos

Iš viso paskelbusi per 110 mokslinių ir metodinių straipsnių, žodynų, mokomųjų knygų, skaičiusi pranešimus Lietuvos ir tarptautinėse konferencijose.