Didysis nakviša

Paplitimas pasaulyje

Visame paplitimo areale negausi ir fragmentiškai gyvenanti rūšis. Iki 1999 metų buvo stebimi 120–130 Europos vietovių.
Savaime paplitę didelėje teritorijoje – pietvakarinėje, pietinėje ir pietryčių Europoje, nuo Portugalijos iki pietinių Uralo kalnų. Rusijoje jie aptinkami nuo jos vakarinių sienų iki Orenburgo srities ir šiaurėje iki Maskvos ir Žemutinio Naugardo sričių. Rytų Europos populiacijos išplitimas šiaurėje siekia 55° šiaurinės platumos. Šiaurės rytinės jų populiacijos per metų sezonų laikus migruoja. Rusijoje gyvenantys rudeninę migraciją pradeda labai anksti, dar rugpjūčio mėnesio pradžioje, o patys vėliausi – rugsėjo pradžioje. Šveicarijoje gyvena iki 1900 m aukštyje.
Nedidelės ir izoliuotos populiacijos gyvena Afrikos šiauriniame pakraštyje – Maroke prie Atlanto vandenyno pakrantės, Libijoje prie Viduržemio jūros pakrantės bei tikėtinai Alžyre.

Paplitimas Lietuvoje

Pietrytinė Lietuvos riba yra šiauriausias šios rūšies savaiminio paplitimo pakraštys, bet apie šią rūšį Lietuvoje duomenų nėra. Bet kadangi Europoje jų arealas labai platus ir fragmentiškas, o klimatas areale labai įvairus – nuo švelnaus jūrinio iki vidutinių platumų sauso žemyninio, bei Lietuva iki žmonių veiklos buvo apaugusi 80 proc. miškais, kuriuose augo medžių rūšių įvairovė įskaitant senus, drėvėtais kamienais lapuočių medžius, galima spėti, kad jie anksčiau Lietuvoje galbūt gyveno. XXI amžiaus pradžioje, artimiausiai nuo Lietuvos fragmentiškai stebėti pietinės Gudijos Žitkovičių rajone (Gomelio sritis) bei pietvakarių Lenkijoje rasta didžiosios nakvišos kaukolė, kurią sumedžiojo liepsnotoji pelėda.

Buveinė

Mišriųjų ir lapuočių medžių brandūs miškai, ypač sengirės, kuriose auga ąžuolai, bukai ir kiti stambūs, seni, drevėti, gausus uoksų medžiai. Taip pat miškinguose upių slėniuose su senais, drevėtais lapuočiais medžiais.

Apibūdinimas

Didžiausia šikšnosparnių rūšis Europoje. Kūno ilgis 8,4–10,4 cm, uodegos ilgis 5,5–6,6 cm, išskėstų sparnų tarpugaliai 41–46 cm, svoris 41–76 g. Kailiukas tamsiai rudas, kurio plaukeliai gana ilgi.

Gyvenimo būdas

Gyvena po 1–3 individus dažniausiai lapuočių medžių drevėse – rudųjų nakvišų ir mažųjų nakvišų kolonijose. Veisimosi metu retkarčiais sudaro iš savos rūšies didesnes kolonijas iš 8–13, ar kartais iki iš 50 individų.
Lizdus sukasi drevėse, uoksuose ir retkarčiais pastatų ertmėse. Nėštumas trunka apie du su puse mėnesio ir birželio pirmoje pusėje gimsta 1–2 palikuonys, sveriantys apie 5–7 g. Jau po 40 dienų jie gali skraidyti. Patelės lytiškai subręsta būdamos ketverių mėnesių amžiaus.
Didžiųjų nakvišų skleidžiamų ultragarsinių signalų dažnis 14–20 kHz.

Mityba

Medžioja 10–20 m aukštyje. Minta kandimis, skirtingasparniais žirgeliais, dideliais vabalais bei dideliais naktiniais drugiais. Plėšrūs – ypač per migracijas apie 80 proc. dietos sudaro smulkūs žvirbliniai paukščiai, įskaitant liepsnelės, devynbalsės, pečialindos, raudonuodegės.

Grėsmė populiacijai ir jų apsauga

Nykimo priežastis – didelių, senų, pūvančių drevėtų, su uoksais lapuočių medžių, ypač ąžuolų ir bukų trūkumas, tad didžiųjų nakvišų populiacijos susigrąžinimui ir gausinimui, jiems tinkamose buveinėse reikalinga ir tokių medžių apsauga. Taip pat daug jų žūsta vėjo jėgainėse. Lenkijoje jiems taikoma ypač griežta apsauga – juos draudžiama net filmuoti, fotografuoti ir tose vietose kur jie gyvena – pašaliniams juos stebėti.