google/wiki40b huggingface dataset:
Vilniaus krikščionių gimnazija

Istorija

Mokyklą 1993 m. įsteigė Vilniaus bažnyčia „Tikėjimo žodis“. Dvejus metus mokykla buvo tik pradinė, o nuo 1995 m. įgijo pagrindinės mokyklos statusą. Mokykla šešerius metus dirbo Vilniaus mieste, Naujininkuose, o nuo 1999 m. dar šešerius metus veikė Vilniaus rajone, Skaidiškėse.Nuo 2005–2006 mokslo metų mokykla vėl pakvietė vaikus mokytis Vilniaus mieste Pilaitės rajone.
Mokykla dirba pagal LR Švietimo ir mokslo ministerijos licenciją, savarankiškai realizuoja valstybės švietimo politiką, savo veiklą derina su Švietimo skyriumi. Mokykla išduoda Valstybės pripažintus, Švietimo ir mokslo ministerijoje įregistruotus išsilavinimo pažymėjimus.
Krikščionių gimnazijoje mokiniai mokomi pagal valstybines programas ir vadovėlius. Mokinių skaičius klasėse nedidelis, sudaromos puikios sąlygos stebėti kiekvieną vaiką ir individualiai padėti išsiskleisti jo gabumams. Todėl pastebimi aukšti mokinių mokymosi rezultatai.
Nuo 2001 m. Mokykla yra Tarptautinės krikščioniškų mokyklų asociacijos ACSI narė.
Nuo 2018m. Mokykla pradėjo mainų programą su Šveicarijos krikščioniška Cvinglio mokykla.
Paprastasis purplelis

Paplitimas

Išplitęs Europoje, išskyrus Skandinaviją, Pietvakarių Azijoje ir Šiaurės Afrikoje.
Lietuvoje dažnas. Gyvena įvairiuose miškuose, kartais parkuose, miško parkuose ar net priemiesčių želdiniuose. Aptinkamas balandžio – rugsėjo mėn.

Būdingi bruožai

Parskrenda balandžio pabaigoje arba gegužės pradžioje nedideliais 10-20 paukščių pulkeliais arba poromis. Dažniausiai pasirodo 3-4 savaitėmis vėliau negu karvelis keršulis. Jo pasirodymą miškuose lengva nustatyti iš savotiškos „turr-turr-turr“, primenančios kurklio balsą giesmės, kurią skleidžia beveik visą dieną. Rytais giesmė intensyvesnė. Monogamai, beveik visą vasarą juos galima matyti po du. Labai mėgsta vaikščioti ir lesinėti ant miško keliukų arba stambesnių asfaltuotų kelių, nutiestų per miškus, kelkraščių.

Perėjimas

Peri jaunuose eglynuose, įsiterpusiuose įvairiuose medelynuose. Išaugina dvi jauniklių vadas. Lizdus krauna gegužės mėn. arba birželio pradžioje. Liepos mėn. krauna lizdus antrajai vadai arba po nesėkmingos pirmosios, kada sunaikinami jaunikliai ar kiaušiniai. Lizdus krauna 2-6 m aukštyje eglėse, pušyse, maumedžiuose, alksniuose, gluosniuose, klevuose, liepose, skrobluose, ievose, lazdynuose, ąžuoluose ir beržuose. Parkuose bei miško parkuose lizdai rasti sibiriniame, balzaminiame, europiniame kėniuose, pocūgėse, dygliuotose eglėse ir tujose. Lizdai labai paprasti, sukrauti iš sausų šakelių, žolių, stiebelių, reti, beveik kiaurai permatomi, 13-22 cm skersmens, 5-8 cm aukščio, beveik lygiu paviršiumi arba tik su nežymiu 2-3 cm įdubimu. Deda du baltus kiaušinius. Peri abu paukščiai 13-14 dienų.

Jaunikliai

Jaunikliai labai lepūs, silpni, beveik pliki, su gelsvais retais pūkais. Auga greitai, lizde išbūna 16-18 dienų. Pirmomis dienomis jauniklius maitina atrytu švelniu maistu, susimaišiusiu su stemplės sienelių sekretu. Vėliau maistas įvairėja. Purpleliai minta įvairių lauko pievų ar miško žolių, medžių sėklomis, uogomis, grūdais, kartais pumpurais, lapeliais ir vabzdžiais. Pradėję skraidyti jaunikliai kurį laiką gyvena netoli lizdo. Vėliau, ieškodami maisto, pradeda klajoti arba prisijungia prie kitų purplelių, sudarydami nedideles 4-6-8 paukščių grupeles. Paežerėse, kurių krantai apaugę alksniais, karklais ir kitokiais medžiais, nakvoja ir iš čia skrenda į laukus maitintis. Rudeninę migraciją pradeda rugpjūčio-rugsėjo mėn. Traukimas labai neintensyvus, nes purpleliai skrenda nedideliais pulkeliais.

Priešai

Purplelius gaudo vištvanagiai, paukštvanagiai, o jų kiaušinius bei jauniklius naikina kiaunės, šarkos, kėkštai ir varnos. Parkuose, miškų rekreacinėse zonose nukenčia nuo neatsargaus žmonių elgesio.
Skomantai

Istorija

Skomantų kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 8 drevininkų šeimos. 1695 m. – 10 drevininkų šeimų.
Sovietmečiu Skomantų kaimas buvo „Pavasario“ kolūkio pagrindinė gyvenvietė, vėliau – „Pionieriaus“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė.
Kazys Kemežys

Biografija

Pirmojo pasaulinio karo metu mokėsi lietuvių progimnazijoje Jaroslavlyje. Grįžęs į Lietuvą, baigė Lietuvos mokytojų sąjungos suaugusiųjų gimnaziją Kaune, 1935 m. – Vytauto Didžiojo universiteto Teisių fakulteto ekonomikos skyrių.
Dirbo Geležinkelių valdyboje. 1935 m. redagavo laikraštį „Geležinkelininkas“. 1935 m. paskirtas Susisiekimo ministro sekretoriumi. Nuo 1936 m. – Klaipėdos bendrovės „Rytas“, nuo 1939 m. – Kauno bendrovės „Spindulys“ direktorius. Lietuvą okupavus TSRS dalyvavo rezistencinėje veikloje, buvo suimtas ir kankintas. 1944 m. pasitraukė i Vakarus.
1945 m. leido ir redagavo laikraštį Lietuvis Hasendorfe Vokietijoje, nuo 1946 m. dirbo Šveicarijos lietuvių bibliografinio archyvo atstovu britų zonai. 1949 m. emigravo į Australiją, kur buvo nuolatinis savaitraščio „Mūsų pastogė“ bendradarbis.
Gintaras Kasputis

Biografija

Baigė Klaipėdos universitetą, mokytojas.
Seimo nario B. Paužos padėjėjas, Varlaukio Juozapo Gudavičiaus pagrindinės mokyklos mokytojas.
Lietuvos socialdemokratų partijos Jurbarko rajono skyriaus narys, nuo 2010 m. pirmininko pavaduotojas. Nuo 2011 m. Jurbarko rajono savivaldybės tarybos narys. 
Varlaukio sporto klubo „Galynas“ pirmininkas, Lybiškių kaimo bendruomenės prezidentas. Žmona Vilija, vaikai Gintaras, Gintarė, Gabrielė, Gabija, Gvilijus.
Svėdasų valsčius

Svėdasų valsčius buvo šiaurės rytų Lietuvoje. Centras – Svėdasai.
Šiauriečiai (filmas)

Turinys

Filmo veiksmas vyksta mažame naujakurių kaimelyje, kuriame tėra viena gatvė, kur visi kaimynai ir pažįsta vienas kitą. Svetimus laiškus skaitantis paštininkas, nuolatos žmonos atstumiamas ir dėl to į kitas moteris besižvalgantis mėsininkas, dėl tvarkos pamišęs medžiotojas ir net nuo krikščionių misionierių pabėgęs juodaodis – čia galima sutikti šiuos ir dar daug kitų spalvingų personažų...
Gruodiškiai

Istorija

1744 m. Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose užrašytas Gruodžių kaimas, kurį galima tapatinti su Gruodiškiais. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.1781 m. kaimas minimas Skiemonių santuokų metrikų knygoje.
Specialistė

Siužetas

Režisierė filme atmeta bet kokius biografinius duomenis ir kitas konkretybes, susikoncetruoja ties tuo, kaip jos herojė dirba – įrašinėja pasakos garsus, kaip ji eina per miestą. Yra ir truputis jos namų aplinkos. Eglė rodoma kaip energinga, pasitikinti specialistė, įžengusi į savo viešpatiją su garso įrašymo aparatūra, žavinti savo išskirtinumu ir tvirtu charakteriu.
Jaunutė Eglė ruošiasi tapti garso režisiere ir jau dirba konkrečius darbus. Viešumoje Eglė pasirodo su juodais akiniais ir balta lazdele. Filmo pirmuosiuose kadruose – šypsodamasi. Tai svarbu. Ji tuo metu dirba – įrašinėja miško garsus. Lyg stebuklo klausytųsi. Herojei neregei filmas, net ir šitas, apie ją pačią – ne vaizdų menas, o greičiau girdimas, jaučiamas, suvokiamas reiškinys.
Mockėnai

Istorija

1671 m. buvo 9 gyventojai valdę 6 valakus.
Sovietmečiu buvo Mockėnų apylinkės centras. Tiesiant geležinkelio atšaką į pramoninį rajoną dalis kaimo sodybų nugriautos.
Mūzos

Pausanijo mūzos

Pagal Pausaniją mūzų kultą į Helikono miestą atnešė siaubingi milžinai Aloadai – Otas ir Efialtas.

Piero mūzos

Žymiai vėliau po pirmųjų mūzų atsirado devynių mūzų kultas, kurį atnešė Pieras, atvykęs iš Makedonijos. Jos gyvena Helikone apdainuodamos dievus. Mūzos – dainių ir poetų globėjos.
Nerimas

Nerimas – subjektyviai nemaloni emocinė būsena. Tai bloga nuojauta, įtampa, neramumas, kai laukiama vidinio ar išorinio pavojaus. Tai labai paplitusi emocija, ją patiria kiekvienas ištiktasis streso žmogus.
Nerimas paprastai skiriamas nuo baimės: nerimas yra pavojaus laukimas, kai pavojaus ištakos nežinomos, o baimė yra atsakas į atpažintą pavojų ar grėsmę. Priešingai nei baimę, nerimą kelia iracionalūs veiksniai, neturintys konkretaus stimulo. Dažnai nerimą patiriantis žmogus gali turėti fobiją.
Už nerimą organizme atsakingas yra hipokampas ir migdolinis kūnas.

Rūšys

Nerimas skirstomas į normalų ir patologinį, nerimo būseną ir bruožą. Nerimo būsena yra nerimo jutimas tam tikru momentu ir dažnai pasireiškiantis stresinėje aplinkoje. Nerimas gali trukti ir ilgai, net visą gyvenimą. Tokį nerimą vertiname kaip bruožą, būdingą asmenybės sutrikimui. Normalus nerimas ir nerimo būsena skiriasi tik kiekybiškai, bet ne kokybiškai. Nerimo būsenos varginamas pacientas gali būti neramus, jaustis netvirtas, pažeidžiamas, išsigandęs. Jam gali būti dusulys, uždusimo jausmas ir kiti simptomai. Patologiniu vadinamas nerimas, atsiradęs be aiškios priežasties. Jaučiamas nerimas, nesusijęs su kokiu nors provokuojančiu faktoriumi, gali būti vadinamas „laisvai plaukiojančiu“.
Nerimas gali atsirasti staiga ir pasireikšti kartu su panikos priepuoliais. Į somatinius požymius ar simptomus nukreiptas nerimas nulemia baimę susirgti ar įsitikinimą, kad jau sergama. Tokia nerimo forma vadinama hipochondrija.
FK Molėtai

Istorija

Komanda suburta 2017 m., debiutavo UAFA (Utenos apskrities) III lygoje.
1962 m. Afrikos Tautų taurė

1962 m. Afrikos Tautų taurė – trečiasis Afrikos Tautų taurės turnyras, 1962 m. vykęs Etiopijoje. Turnyre dalyvavo keturios rinktinės, o čempionais tapo čempionato šeimininkai. Atrankoje dalyvavo dar 5 komandos. Čempionato šeimininkai tapo taurės laimėtojais.
Ilja Bereznickas

Biografija

1970 m. baigė architektūrą Kauno politechnikos institute, 1985 m. – režisūrą Aukštuosiuose scenaristų ir režisierių kursuose Maskvoje. Nuo 1985 m. su pertraukomis Lietuvos kino studijos režisierius, dailininkas. Dirbo Izraelio, Norvegijos, JAV kino studijose. Nuo 2002 m. su pertrauka Vilniaus dailės akademijoje dėsto animaciją, kursas įvestas jo iniciatyva Fotografijos ir medijos meno katedroje. 2003-2004 m. dėstė Vizualiojo meno mokykloje Niujorke.
1997 m. dirbo Norvegijoje gamybos režisieriumi studijoje “Filmcameratene“ prie pilnametražio filmo „Giurinas su lapės uodega“. Šis filmas gavo daug apdovanojamų ir buvo pristatytas Kanų kino festivalyje. Nuo 1993 m. Amerikoje Niujorke 4 metus dirbo J.Zanderio, legendinio animacinio filmo „Tomas ir Džeris“ režisieriaus studijoje. Lietuvos konsulate, Lietuvos konsulo M.Butkaus pagalba suorganizavo keletą Lietuvos dailininkų parodų Niujorke ir Čikagoje. 2002 m. I.Bereznickas įkūrė animacijos specialybę Vilniaus dailės akademijos Media meno katedroje, kurioje dirba docentu šiuo metu. Per tą laikotarpį parengė vadovėlį „Animacijos menas“.
Sukūrė knygų iliustracijų, karikatūrų. Nuo 1973 m. dalyvauja karikatūrų parodose Lietuvoje, individualios parodos surengtos Vilniuje 1980 m., 1997 m., 2005 m. ir užsienyje.
Hertogenbosas

Istorija

Istoriniuose šaltiniuose rašoma, kad Hertogenbosas miesto teises gavo 1185 m., nors yra minimas tik nuo 1196 m.
Gatino

Istorija

1800 m. čia įsikūrė Filemonas Raitas ir kitos penkios šeimos, bei 25 darbininkai. Šie žmonės įsitraukė į prekybą mediena, kuri tuo metu buvo pelningas verslas.
Vėlesniais metais čia atvyko labai daug airių. Iki šiol net 83 % gyventojų save laiko katalikais.
Ledinė antis

Išvaizda

Nedidelė, maža, apvalia galva ir trumpu snapu antis. Patino nugarinė pusė, sparnai ir krūtinė juodai rudi. Galvos šonai pilki, kaklo šonai viršuje juodi, apačioje rudi. Kitos galvos ir kaklo dalys baltos. Uodega smaili, labai ilga. Pilvas, antuodegis ir pauodegys balti. Snapas juodas su geltona juostele. Kojos pilkos. Rainelė raudona. Patelė pilkesnė už patiną. Jos galva ir kaklas balti su pilkomis plunksnomis. Nugara rusva, pilvinė pusė balta. Snapas juodas. Kojos žalsvai juodos. Žiemą patino galva ir kaklas gelsvai balti, pilko atspalvio. Kaklo šonai rudi, pečiai balti. Patino plunksnų apdaras gana įvairus, nes jis šeriasi net 3 kartus per metus. Jaunikliai panašūs į patelę, bet ne tokių ryškių spalvų.

Paplitimas

Eurazijoje paplitusi nuo Skandinavijos iki Beringo jūros pakrančių. Šiaurėje arealas siekia Arkties vandenyno pakrantę. Į pietus paplitusi iki pietinės miškatundrės. Gyvena Šiaurės Amerikoje, Islandijoje, daugelyje Arkties vandenyno salų. Žiemoja piečiau esančių jūrų pakrantėse.
Aptinkama visoje Lietuvos teritorijoje. Dažna Baltijos jūros pakrantėse.

Biologija

Tipiškas tundros paukštis. Gyvena ir peri prie ežerų. Per migraciją ilsisi jūros pakrantėse. Lizdą įsiruošia sausoje vietoje netoli vandens. Jį suka dažniausiai tundros žemaūgių medžių, retų krūmų priedangoje arba viksvų kupstuose. Vienoje dėtyje paprastai būna 6–7 kiaušiniai, sveriantys po maždaug 40 gramų. Patelė uoliai peri apie 23 dienas. Ypač nesitraukia nuo lizdo paskutinėmis dienomis.
Ką tik išsiritę jaunikliai kelias dienas būna lizde, paskui patelė juos vedasi į tundrą prie viksvynais apaugusių ežerų. Jaunikliai paprastai jungiasi į bendrus būrius. Kartais dvi patelės vedžioja net 20 ančiukų. 35 dienų amžiaus jaunikliai jau skraido ir būna savarankiški.
Perimvietėse minta vėžiagyviais, moliuskais, lervomis, smulkiomis žuvytėmis. Augalinį maistą lesa retai.
Kerem Demirbay

Tarptautinė karjera

2011 m. buvo pakviestas atstovauti Turkijos jaunimo iki 19 metų rinktinę. Yra žaidęs Turkijos U-20 ir U-21 rinktinėse. 2015 m. kovo mėnesį, Horst Hrubesch pakvietė atstovauti Vokietijos U–21 rinktinę, bet nežaidė dėl traumos.
2017 m. gegužės 17 d. priėmė Turkijos pasiūlimą atstovautį rinktinę 2018 m. FIFA pasaulio futbolo čempionate, atkrintamose varžybose prieš Kosovą, bet vėliau atsisakė šio pasiūlymo. Tą pačią dieną priėmė Vokietijos federacijos pasiūlymą atstovauti vokiečių nacionalinę rinktinę, draugiškoms rungtynėms prieš Daniją. 2017 m. FIFA konfederacijų taurės metu, žaidžiant prieš Kamerūną, pelnė įvartį.
Ūdriškių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 15x8 m dydžio. Pietiniame šlaite, 2 m žemiau aikštelės yra 4 m pločio terasa, 2,5 m žemiau jos – antra 3 m pločio terasa. Šiauriniame šlaite, 2 m žemiau aikštelės yra 4 m pločio terasa, 1,5 m žemiau jos – antra 3,5 m pločio terasa, 2 m žemiau kurios – trečia 4 m pločio terasa. 1 m žemiau šios terasos yra 15x7 m dydžio terasa – kalvos galas. Rytiniame šlaite, 1 m žemiau viena kitos yra dvi 1-2 m pločio terasos. Šlaitai statūs, 20-22 m aukščio.
Aikštelė ir antra terasa apardytos duobių. Piliakalnis apaugęs pušimis su krūmų pomiškiu.

Aplinkiniai piliakalniai

Jonaukos piliakalnis 2 km
Antabaltės piliakalnis 1,8 km
Tolimėnų piliakalnis 11 km
Klykių piliakalnis 8 km
Garbšių piliakalnis 14 km
Tauragnų piliakalnis 7 km
Taurapilio piliakalnis 4,5 km
Šeimaties piliakalnis 4 km
Pastaba: 
 Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
7,65×25 mm Borchardt

7,65×25 mm Borchardt – 7,65 mm kalibro pistoleto šovinys, vokiečių konstruktoriaus Hugo Borchardto sukonstruotas jo sukurtam pistoletui Borchardt C-93.
Remiantis šiuo šoviniu vėliau buvo sukurtas šovinys 7,63×25 mm Mauser, kuris buvo praktiškai tokio paties dydžio, tačiau turėjo galingesnį parako užtaisą.
Vėliau tęsiant šią liniją atsirado šoviniai 7,65×21 mm Parabellum, 7,62×25 mm Tokarev ir 9×19 mm Parabellum.
Komercijos atašė

Komercijos atašė – į užsienio valstybę paskirtas tam tikros valstybės pilietis, pagal ekonominių organizacijų (Lietuvoje – Ūkio ministerijos) kompetenciją padedantis atstovauti valstybės ekonominiams interesams valstybėje, kurioje yra akredituotas.
Minsko elektrinė-4

Istorija

1971 m. pradėti elektrinės statybos darbai.
1977 m. rugsėjo 30 d. jėgainę pradėta eksploatuoti. Elektrinė pritaikyta deginti gamtines dujas ir mazutą.
Žemaitėliai

Žymūs žmonės

Kaime gimė Ivanas Černikovas, Lietuvos TSR automobilių transporto ir kelių ministras (nuo 1976 m.).
Lygumų pagrindinė mokykla (Pakruojis)

Istorija

1805 m. veikė parapinė mokykla. 1905 m. atidaryta ir iki 1914 m. veikė vieno skyriaus valdinė pradžios mokykla. 1914-1919 m. veikė dviejų skyrių, 1919-1929 m. trijų skyrių, 1930-1936 m. keturių skyrių pradžios mokykla. 1936-1938 m. veikė penkių skyrių, 1939-1948 m. šešių skyrių nepilna progimnazija.
1948-1949 m. veikė progimnazija ir pradinė mokykla. 1949 m. progimnazija reformuota į septynmetę, o 1952 m. tapo vidurine mokykla. 1956 m. išleista pirmoji abiturientų laida.
1966 m. rugsėjo 1 d. atidarytas mokyklos priestatas ant kalno. 1979 m. šalia pastatyta sporto salė ir valgykla, fizikos, chemijos kabinetai.
Donatas Stakišaitis

Biografija

Gimė 1956 m. vasario 24 d. Kapsuke. 1974 m. baigė Kapsuko 2-ąją vidurinę mokyklą, 1981 m. – Kauno Medicinos Institutą. 1981–1985 m. Šakių rajono centrinės ligoninės gydytojas pediatras. 1985–1986 m. Vilniaus universiteto Medicinos Fakulteto Gydytojų tobulinimosi fakulteto klinikinis kordinatorius. 1986–1988 m. mokėsi Vilniaus universiteto Medicinos fakulteto stacionarinėje aspirantūroje, kurią baigęs apsigynė medicinos daktaro disertaciją. 1988–1992 m. mokėsi stacionarinėje doktorantūroje Kauno Medicinos Akademijos Kardiologijos Institute, kurią baigęs apsigynė habilituoto daktaro disertaciją. 1992–1994 m. dirbo Vilniaus universiteto Medicinos fakulteto II anesteziologijos-reanimatologijos klinikos vyriausiuoju mokslo darbuotoju. 1993–1996 m. buvo išrinktas Vilniaus universiteto Senato nariu. 1994–1996 m. dirbo mokslinį tiriamąjį darbą Ilinojaus universitete, o 1996–1998 m. – Northwestern universitetuose (Čikaga). 1998–2003 m. – Vilniaus universiteto Medicinos fakulteto Pediatrijos centro vyriausiasis mokslo darbuotojas. Nuo 1999 m. – Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos prie Sveikatos apsaugos ministerijos (VVKT) Ikiklinikinių ir klinikinių tyrimų komisijos ekspertas, 2003–2012 m. Ikiklinikinių ir klinikinių tyrimų skyriaus vedėjas. Nuo 2003 m. – Vilniaus universiteto Onkologijos instituto mokslo darbuotojas. Nuo 2005 m. – Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Bioteisės katedros profesorius. Daugiau nei 100 mokslinių straipsnių ir mokslinių darbų autorius, keturių apgintų medicinos daktaro disertacijų vadovas.
Grąžinti nepriklausomybę

Siužetas

2018 m. Lietuvoje nepaaiškinamu būdu atsiranda keturi 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarai – kaimietiškas Aleksandras Stulginskis (akt. Ramūnas Cicėnas), prezidentu 2019 m. tapti trokštantis Antanas Smetona (akt. Algirdas Dainavičius), kuklus Petras Klimas (akt. Martynas Nedzinskas) bei filosofiškas ir patriotiškas Jonas Basanavičius (akt. Gediminas Storpirštis). Šiltai sutinkami signatarai netrukus leidžiasi vedami asmeninių tikslų, kol nesužino, jog jų pasirašytas Nepriklausomybės Aktas šiuo metu yra Vokietijoje ir už jo sugrąžinimą yra paskelbtas milijono eurų atlygis. Tai sužinoję signatarai leidžiasi į Berlyną Akto susigrąžinti.
Šiuolaikinis šokis Lietuvoje

Šiuolaikinis šokis Lietuvoje – Lietuvos šokio žanras.

Istorija

Šiuolaikinio šokio ištakos Lietuvoje sietinos su išraiškos šokiu. Jo pradininkė Lietuvoje buvo Kira Daujotaitė. Jos vadovaujama šokio trupė "Sonata" davė pradžią Lietuvoje atsirasti moderniam šokiui.
1980 m. įkurta Šokio studija "Aura".
Šiuolaikinis šokis Lietuvoje populiarinti pradėtas prieš pat Nepriklausomybės atkūrimą. 1989 m. Teatras AURA Kaune surengė pirmąjį modernaus šokio festivalį Lietuvoje (dab. Festivalis AURA). Į jį kasmet kviesdavo šiuolaikinio šokio trupes iš užsienio bei pats dalyvaudavo užsienio festivaliuose.
1997 metais Vilniuje surengtas šiuolaikinio šokio festivalis „Naujasis Baltijos šokis“.
1998 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje, Teatro ir kino fakultete buvo pradėti rengti pirmieji profesionalūs šiuolaikinio šokio šokėjai. Tuo metu buvo surinktas vad. aktorių-šokėjų kursas. Pirmajam kursui vadovavo baletmeisterė Anželika Cholina. Vėliau kitiems tam specialiai įsteigtos Šokio ir judesio katedros kursams vadovavo ir Aira Naginevičiūtė.
2000 metais buvo surengtas pirmasis Kauno mokyklų šiuolaikinio šokio festivalis „Šokio pasaulis“. Taip pat vyko edukacinė vasaros šokio mokykla „Vilniaus šokio spaustuvė“, skirta įvairaus pasirengimo šokėjams bei besidomintiems šiuolaikiniu šokiu, jo tendencijomis, kūno judėjimo technikomis.
2004 metais Vilniuje surengtas jaunimo šokio festivalis Lietaus žydėjimas ir šiuolaikinio ir modernaus šokio konkursas-festivalis Šokio erdvėje.
2004 metais Linkuvos vaikų ir jaunimo užimtumo centre vyko šiuolaikinių šokių festivalis „Step dance“ (iniciatorė ir organizatorė – Linkuvos VJUC vadovė Renata Dambrauskaitė-Pėželienė).
2007 metais Vilniuje buvo surengtas nacionalinis modernaus ir šiuolaikinio šokio festivalis Bičių sąskrydis.
2008 metais Švedijos ambasados Lietuvoje ir Lietuvos choreografų bei šokėjų diskusijose apie šiuolaikinį šokį vaikams ir jaunimui gimė festivalis DANSEMA. Festivalio organizatoriai – Šokio teatras „Dansema“ ir choreografė Birutė Banevičiūtė.
Parham FC

Istorija

Įkurtas 1965 m. Šv. Petro parapijoje, pajūrio mieste Parhame. 
Daugkartiniai šalies čempionai.
Kooperacija

Kooperacija (lot. cooperatio – 'bendradarbiavimas') – darbo, veiklos organizavimo forma, kai tam tikras skaičius žmonių, organizacijų (pvz., įmonės) kartu dalyvauja dirbdami vieną arba kelis darbus arba užsiimdami bendra veikla, veikdami kartu. Tokio bendradarbiavimo pavyzdys - bendroji įmonė, kooperatyvas (bendros ūkinės veiklos organizacija), kiti susivienijimai. Sritys - gamyba, prekyba, finansai etc. Kooperacija laikoma trečiuoju ekonomikos („liaudies ūkio“) sektoriumi (kiti - valstybinis ir privatusis sektoriai).
Gyvybės medis

Judaizmas

Etz Chaim labai svarbi koncepcija judaizme, ji apibūdina medinius stovus ant kurių laikosi Toros tekstas. Dažnai terminas Etz Chaim pritaikomas pačiai Torai, nes žinomas žydų pasakymas skelbia: Tora yra gyvybės medis, tiems kurie jos laikosi (Pat 3:18).
Peter Enckelman

Incidentas

Enkelmaną ypač išgarsino incidentas, įvykęs 2002 m. rugsėjo 16 d. Premjer Lygos varžybų tarp Aston Villa ir Birmingham City klubų metu. Visiškai nepavojingoje situacijoje Aston Villa klubo gynėjas Olof Mellberg iš už šoninės linijos išmetė kamuolį vartuose stovėjusiam Enkelmanui. Tačiau šis nepastebėjo jam mesto kamuolio, nesugebėjo jo sustabdyti ir šis įriedėjo į vartus. Nors vartininkas kamuolio nelietė, būtent jam buvo įrašytas įvartis į savo vartus. Po įvarčio į aikštę įsiveržęs Birmingham City sirgalius dar bandė išprovokuoti Enkelmaną, tačiau šis į provokaciją nereagavo.
Stanislavas II Stadnickis

Šeima

Turėjo tris sūnus: Andrejų Samuelį, kuris buvo Liubačovo kaštelionas, Kazimierą Aleksandrą ir Viktoriną, Peremyšlio kaštelioną.
Lyčų piliakalnis

Aplinkiniai piliakalniai

Duobelės pilis 34 kmEmburgo piliakalnis 17 kmTervetės piliakalnis 22 kmMežuotnės piliakalnis 18 kmSilenės piliakalnis 24 km
Vilcės piliakalnis 15 kmPeleniškių piliakalnis 35 kmKamardės piliakalnis 34 km
Mobilusis ryšys

Mobilusis ryšys yra mobiliojo ryšio GSM operatorių tinklas, kuris apjungia keletą vienos šalies mobiliojo ryšio operatorių. Lietuvoje mobilųjį ryšį teikia šie mobiliojo ryšio operatoriai: Bitė (Labas), Tele2 (Pildyk), Telia (Buv. Omnitel), Teledema Mobiliajam ryšiui naudoti ir užtikrinti yra naudojami mobiliojo ryšio bokštai ir stiebai, ant kurių montuojamos GSM bazinių stočių antenos. Mobilaus ryšio bokštai yra statomi miestuose, laukuose, miškuose ir netoli gyvenviečių. Lietuvos higienos norma mobiliojo ryšio sistemoms nustato 10µW/cm² elektromagnetinio lauko tankį.
Pastaruoju metu nuo 2003 m. naudojamas naujos kartos 3G ryšys. Apie 2015 metus, daugelis operatorių pradėjo naudoti 4G ryšį, o metais vėliau ir 4G/4G+