NB8

NB8 (angl. santrumpa Nordic Baltic Eight) yra aštuonios Šiaurės ir Baltijos valstybės – Suomija, Švedija, Danija, Norvegija, Islandija, Lietuva, Latvija, Estija, kurios nuo 1992 metų reguliariai bendradarbiauja įvairiose srityse ir politiniuose lygmenyse. 2000 m. rugpjūčio 29-30 d. d. Middelfart (Danijoje) vykusio susitikimo metu Šiaurės ir Baltijos šalių Užsienio reikalų ministrai sutarė Baltijos ir Šiaurės šalių ministrų susitikimus vadinti NB8.

Šiaurės ir Baltijos šalių bendradarbiavimas

Šiaurės ir Baltijos šalys bendradarbiavimas apima platų spektrą. NB8 šalių atstovų susitikimuose aptariamos tarptautinės politikos aktualijos, įvairūs praktiniai bendradarbiavimo klausimai. Kiekvienais metais vyksta šių valstybių Ministrų Pirmininkų ir Užsienio reikalų ministrų susitikimai (1996–2002 m. kasmet susitikdavo ir Bendradarbiavimo ministrai, kur Baltijos šalis atstovaudavo Užsienio reikalų ministrai). Vyksta ir reguliarūs NB8 atstovybėse dirbančių diplomatų susitikimai.
Be svarbiausių NB8 šalių ministrų pirmininkų ir užsienio reikalų ministrų susitikimų, vyksta reguliarūs ir kitų ministrų bei ministerijų atstovų susitikimai. Taip pat bendradarbiauja Šiaurės ir Baltijos šalių parlamentai. Parlamentinis NB8 bendradarbiavimas prasidėjo 1989 metais tarp Baltijos asamblėjos ir Šiaurės tarybos. Vyksta metiniai susitikimai, juose dalyvauja įvairaus lygmens atstovai – parlamentų pirmininkai, komitetų atstovai. 2010 m. vasario 18 d. Baltijos asamblėjos ir Šiaurės tarybos posėdis vyko Vilniuje.
NB8 grupėje sprendžiama nemažai praktinių klausimų. Vienas iš tokio išplėtoto bendradarbiavimo pavyzdžių yra 2004 m. kovo 26 d. Kopenhagoje pasirašytas NB8 švietimo ir mokslo ministrų susitarimas kurti bendrą Šiaurės ir Baltijos valstybių švietimo ir mokslo erdvę (konkrečiai kalbama apie bendrą mokslinių tyrimų ir pažangių technologijų vystymo erdvę). 2003 m. taip pat buvo įkurta NB8 speciali darbo grupė kovai prieš prekybą žmonėmis. 2010 m. NB8 šalių finansų įstaigos pasirašė susitarimą, pagal kurį koordinuoja savo veiksmus finansų srityje (finansinių krizių prevencijai bei stabilizavimui ir pan.). Šiaurės ir Baltijos šalys kartu atstovaujamos Pasaulio banke, Tarptautiniame valiutos fonde.
Lietuva skiria ypatingą dėmesį ekonominių ryšių su Šiaurės šalimis plėtotei, efektyvesniam verslo bendradarbiavimui. Tuo tikslu kelios Lietuvos institucijos susitarė įvertinti Šiaurės šalių kalbų mokymosi poreikį, užmegzti naujus ar stiprinti esamus kontaktus su partnerių universitetais, siekiant populiarinti ir intensyvinti Šiaurės šalių kalbų mokymąsi Lietuvoje. 2011 m. rugpjūčio 24d. tarp keturių ministerijų – Socialinės apsaugos ir darbo, Užsienio reikalų, Ūkio, Švietimo ir mokslo ministerijos pasirašytas memorandumas dėl Šiaurės šalių kalbų. Memorandume numatyta taikyti modernius kalbų mokymo modelius, kuo plačiau skleisti informaciją apie poreikį mokytis kalbų, kad investicinė aplinka Lietuvoje taptų patrauklesnė Šiaurės šalių verslininkams.
Sausio 23 d. Vilniuje įkurtas Šiaurės Europos tyrimų centras (TSPMI), kurio įkūrimo tikslas susijęs su Lietuvos užsienio politikos formuotojų akcentuojama Baltijos – Šiaurės šalių bendradarbiavimo idėja, kuriai vis daugiau dėmesio skiriama ir politiniame lygmenyje, ir įgyvendinant konkrečius projektus.
TSPMI ir jo tyrėjai vis labiau įsitraukia į NB šalių mokslininkų tinklus, aktyviai dalyvauja E-PINE (JAV ir NB) veikloje. Keli TSPMI tyrėjai yra įsitraukę į Šiaurės mokslo tarybos remiamą projektą „The Nordic Baltic Small States: Perceptions on Economy, Security and Identity in an increasingly regionalized Europe“. 2012 m. gegužės pradžioje bendradarbiaujant su Suomijos Europos saugumo komitetu Institute planuojama Nordic Forum konferencija, kurioje dalyvaus apie 100 NVO aktyvistų, tyrėjų ir politikų iš Šiaurės ir Baltijos valstybių. Tad šio centro įsteigimas žymi TSPMI siekį gilinti žinias ir vykdyti tyrimus tiek su NB šalių partneriais, tiek ir apie NB šalių problematiką bei aktualias (lyginamojo pobūdžio) tyrimų problemas.

NB8 šalių istoriniai ryšiai

Baltijos ir Šiaurės šalių ryšius istoriniai šaltiniai mini jau ankstyvaisiais viduramžiais, ir didžiąją dalį šio tūkstantmečio Šiaurės ir Baltijos šalys intensyviai bendravo, rungėsi dėl įtakos Baltijos jūroje, prekiavo ir bendradarbiavo. Glaudžius ryšius su Šiaurės šalimis tarpukariu Lietuvoje ypač pabrėžė geopolitikas ir geografas Kazys Pakštas, plėtojęs Baltoskandijos idėją.
Jis teigė, jog sunku pasaulyje surasti kitą tokį regioną, kuriame tiek daug nedidelių viena šalia kitos įsikūrusių valstybių tarpusavyje taip gerai sutartų. Jau anuomet visose Baltijos ir Šiaurės šalyse bendros sąjungos idėja buvo plačiai palaikoma. Antrasis pasaulinis karas ir totalitarizmo iššūkiai geografo lūkesčius išvysti Lietuvą „pažangiausių Šiaurės valstybių gretose“ sumenkino, tačiau griūvant Sovietų Sąjungai, Šiaurės šalys tapo bene pagrindinės Baltijos šalių suvereniteto rėmėjos. Islandija, Švedija, Danija, Norvegija ir Suomija buvo vienos iš pirmųjų valstybių, pripažinusių atkurtą Lietuvos (bei Latvijos ir Estijos) nepriklausomybę ir atnaujinusių diplomatinius santykius. Nuo pat nepriklausomybės atgavimo Šiaurės šalys teikė (ir teikia iki pat šių dienų) žymią politinę, finansinę ir administracinę paramą Baltijos šalims.
2011 metais regiono sostinėse buvo iškilmingai paminėtas Baltijos ir Šiaurės šalių diplomatinių santykių atkūrimo dvidešimtmetis.
Šiandien NB8 valstybės – narės sudaro 32 mln. gyventojų regioną, bendras šių šalių BVP yra 1,5 trilijonas JAV dolerių ir tai suteikia jam penktą pagal dydį Europos ekonomikos statusą. Šiaurės ir Baltijos šalys pakankamai gerai vertinamos įvairiais tarptautiniais matais (pvz., Human Development Index), pagal kuriuos šalys priskiriamos labiausiai pažengusioms pasaulyje.

Bendradarbiavimas Europos Sąjungoje

Šiaurės šalių parama Lietuvai labai palengvino Baltijos valstybių stojimą į ES ir NATO. Po šių organizacijų plėtros 2004 m. Šiaurės ir Baltijos valstybių bendradarbiavimas intensyvėja, įgaudamas naujas glaudaus bendradarbiavimo formas, ir didina Baltijos jūros regiono, o kartu ir visos Šiaurės Europos saugumą bei konkurencingumą. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. net šešios NB8 valstybės (Danija, Švedija, Suomija, Estija, Latvija ir Lietuva) yra ES narės, trijų Baltijos valstybių ir trijų Šiaurės šalių vyriausybių vadovai (NB6) neformaliai susitinka prieš Europos Vadovų Tarybos (EVT) susitikimą, o užsienio reikalų ministrai – prieš ES Užsienio reikalų tarybos (URT) posėdžius.

Ekspertų ataskaita

Baltijos šalių iniciatyva 2010 metais buvo įkurta NB8 ekspertų grupė, kuriai pavesta parengti Šiaurės ir Baltijos šalių regioninio bendradarbiavimo ataskaitą. Jos rengėjai – buvęs Latvijos ministras pirmininkas ir užsienio reikalų ministras Valdis Birkavas ir buvęs Danijos gynybos ministras Sørenas Gade. Jie, įpareigoti NB8 užsienio reikalų ministrų, parengė konkrečias rekomendacijas, kurių įgyvendinimas turėtų paskatinti glaudesnį Šiaurės ir Baltijos šalių bendradarbiavimą daugelyje sričių. Ataskaita tapo Šiaurės ir Baltijos šalių bendradarbiavimo gairėmis ateičiai.
2011 metais NB8 valstybės, sekdamos Birkavo ir Gadės ataskaitos rekomendacijomis, įgyvendino daugelį svarbių siekių: bendrais renginiais buvo pažymėtos Šiaurės ir Baltijos šalių diplomatinių santykių užmezgimo dvidešimtosios sukaktys, įvyko bendros diskusijos dėl regiono ateities. Taip pat tarp aštuonių vyriausybių Helsinkyje 2011 m. rugpjūčio 30 d. buvo pasirašytas savitarpio supratimo memorandumas, kuriuo remiantis regiono valstybės galės įkurdinti darbui savo diplomatus vieni kitų atstovybėse pasirinktose šalyse. Savo veiksmus intensyviai derino centriniai šalių bankai, finansų, gynybos, transporto ministerijos, įvairios agentūros ir kitos įstaigos, kurių veikla yra regiono masto.
Šiaurės ir Baltijos šalių klausimams dėmesį skiria ir globalių klausimų analitikai. 2011 m. rugsėjo mėnesį tyrimų centras Atlantic Council parengė studiją, skirtą regiono saugumo ir gynybos klausimams XXI amžiuje „Nordic-Baltic Security in the 21st Century: The Regional Agenda and the Global Role“.