Java (kalba)

Java – bendrosios paskirties, objektiškai orientuota programavimo kalba, kurią 1991 m. sukurė Džeimsas Goslingas ir kiti „Sun Microsystems“ inžinieriai, o 2010 m. ją įsigijo Oracle korporacija.
Apie Javą oficialiai paskelbta 1995 metų gegužės 23 d., o išleista tų pačių metų lapkritį. Java (pradžioje vadinta Oak) kalbos pirminis tikslas buvo pakeisti C++ kalbą.
Javos aplikacijos yra kompiliuojamos į baitkodą, kuris gali būti paleidžiamas bet kokioje Javos virtualiojoje mašinoje (JVM), nepriklausomai nuo kompiuterio architektūros.
2015 m. Java yra viena iš populiariausių naudojamų programavimo kalbų, ypač kliento-serverio „web aplikacijose“. Ja taip pat rašomos programos Android išmaniesiems telefonams.

Pavyzdys

Java kalba parašytos programos, į ekraną išvedančios tekstą „Sveikas, pasauli!“, pavyzdys:
public class SveikasPasauli {

public static void main(String[] args) {
System.out.println("Sveikas, pasauli!");
}}

Kalbos ypatybės

Java programavimo sistemoje programuotojo parašytas kodas kompiliuojamas ne į procesoriui specifinę, o į tarpinę formą. Ši tarpinė forma nepriklauso nuo procesoriaus tipo ar operacinės sistemos, todėl iškart tinka vykdyti įvairiose aplinkose. Pirmosiose java versijose tarpinis kodas buvo interpretuojamas, todėl Java pelnė lėtai dirbančios platformos reputaciją. Dabartinės sistemos tarpinį kodą paprastai prieš vykdydamos kompiliuoja (just in time compiling), todėl vykdymo greitis panašus ar tik nežymiai mažesnis. Java turi „natyvią sąsąją“, kurios pagalba nesunku ją jungti ir su esančiomis C, C++ ar FORTRAN bibliotekomis. Dažniausiai to prireikia jei būtina naudoti šiomis kalbomis parašytas matematines ar kitokias bibliotekas.
Masyvo rėžių tikrinimas java programuotojams padeda išvengti sunkiai aptinkamų programavimo klaidų, sukeliančių atidėtą katastrofą.
Svarbi Java sistemos dalis yra šiukšlių surinktuvas. C ar C++ programuotojas turi rašyti kodą, kuris atėjus laikui „naikina“ nebereikalingas duomenų struktūras, išlaisvindamas jų užimamą atmintį. Klaidos neretai „pakabindavo“ programą, o senesniais laikais paprastai ir visą operacinę sistemą. Java šiukšlių surinkėjas pats nustato, jog struktūra nebenaudojama ir jos užimama atmintis gali būti panaudota kam kitam.
Įvairios Java programos dalys nesunkiai gali būti vykdomos lygiagrečiai (multithreading).
Java taip pat turi gerai išvystytą refleksijos sistemą.
Pradedant naujesne 1.5 versija, java kalba taip pat palaiko „bendrybes“ (angl. generics), kurios primena aiškesnį, paprastesnį praeityje kai kuriose kalbose buvusių makrokomandų variantą. Nuo 1.6 versijos java palaiko skriptus – galimybę vykdyti simbolių eilutės kintamajame esantį kitos programos tekstą, jam keičiantis duomenimis su gaubiančiąja programa.
Šiuo metu esama tiek komercinių, tiek ir atviro kodo (GNU Classpath, Apache Harmony) Java programų vykdymo sistemų. Java sukūrusi Sun microsystems 2006 m lapkričio mėnesį paskelbė, jog per keletą metų palaipsniui pereina prie atviro kodo modelio, pateikiant visas java programai vykdyti reikalingas dalis su GPL licencija, papildyta sujungimo išimtimi.

Google

Google ir Android, Inc. pasirinko Java kalbą kuriant Android operacinę sistemą. Nors ir Android, veikianti Linux kernel pagrindu, parašyta C kalba, Android SDK naudoja Java kaip Android aplikacijų pamatą. Tačiau tik sintaksei, o ne klasių bibliotekoms.