google/wiki40b huggingface dataset:
Vytautas Kauneckas

Vytautas Kauneckas (1908 m. spalio 12 d. Rygoje – 1993 m. rugsėjo 18 d. Kaune) – ekonomistas, Lietuvos politinis veikėjas, vertėjas.

Biografija

1922 m. įstojo į Raseinių gimnaziją, dalyvavo „Atžalos“ kuopelės veikloje, buvo jos pirmininku, už tai suimtas. 1928 m. eksternu baigė Raseinių gimnaziją, bet vėl suimtas už priešvalstybinę veiklą. Iš kalėjimo pabėgo į Tilžę, vėliau – į Berlyną, kur jį šelpė Vokietijos socialdemokratų partijos CK sekretorius G. Šmidtas.
1928 m. „Žiežirbos“ narys. 1930 m. Lietuvos socialdemokratų partijos organizacijos užsienyje konferencijoje išrinktas šios organizacijos sekretoriumi. 1930 m. dirbo laikraščio „Kova“ redakcijoje Berlyne, studijavo ekonomiką Berlyno universitete, dalyvavo socialistinės studentų organizacijos, kurios pirmininku buvo Vilis Brandtas, veikloje.
1933 m. sausio mėn. į valdžią atėjus Hitleriui, per Šveicariją išvyko į Paryžių, studijavo Paryžiaus universitete, dirbo radijo dirbtuvėse, rašė laikraščiui „Lietuvos žinios“, Čikagos laikraščiui „Naujienos“, dalyvavo rusų socialdemokratų veikloje. 1940 m. balandžio 20 d. grįžo į Lietuvą ir buvo suimtas. Žlugus tautininkų diktatūrai, paleistas, dirbo ELTA‘oje, paskirtas TASS‘o skyriaus vedėju.
1948 m. vasario 12 d. suimtas už ryšius su pogrindžiu ir nuteistas 10 metų, iki 1955 m. kalintas Sibiro lageriuose Norilske. Lageriuose bendravo su rusų socialdemokratais. 1953 m. birželio 23 d. kalinių maišto metu sužeistas, po dvejų metų gydymo lagerių ligoninėse paleistas. 1989 m. spalio mėn. reabilituotas.
Grįžęs į Lietuvą dirbo vertėju leidykloje „Vaga“. Parašė atsiminimų apie lagerį, rašytoją K. Borutą.
Šiaulių naujienos (dienraštis)

Šiaulių naujienos, buv. „Raudonoji vėliava“ – Šiaulių miesto laikraštis, leidžiamas nuo 1941 m. balandžio 19 d.

Istorija

1941 m., 1944–1950 m. – LKP (b) Šiaulių miesto ir apskrities vykdomųjų komitetų organas. Nuo 1950 m. Nr. 80 iki Nr. 128 ėjo kaip LKP (b) Šiaulių miesto ir rajono komitetų ir Šiaulių miesto ir rajono vykdomųjų komitetų, vėliau, iki 1953 m. Nr. 108 – LKP (b) Šiaulių srities ir miesto komitetų ir Šiaulių srities ir miesto Darbo žmonių deputatų tarybos laikraštis. 1950–1953 m. buvo leidžiamas ir rusų kalba (Krasnoje znamia). Nuo 1953 m. Nr. 109 iki 1990 m. Nr. 32 – LKP Šiaulių miesto komiteto ir Šiaulių miesto Darbo žmonių deputatų tarybos organas (laikraštis). Iki 1988 m. liepos 27 d. ėjo pavadinimu „Raudonoji vėliava“, skaitytojų balsais išrinktas prieškarinio savaitraščio „Šiaulių naujienos“ pavadinimas. Nuo 1991 m. gegužės 18 d. steigėja ir leidėja – UAB „Šiaulių naujienos“, 1994 m. privatizuotas, 2001 m. akcininkų parduotas korporacijai „Vaivorykštė“.
Spausdino spaustuvė „Titnagas“. Iki 1993 m. 4 puslapių, nuo 1993 m. lapkričio 4 d. – 8 psl., nuo 1994 m. gegužės 28 d. šeštadieniais – 16 psl., vėliau 16 psl. ėjo kasdien. Tiražas 1941 m. – 5000 egz., 1965 m. – 15 900 egz., 1971 m. – 22 600 egz., 1975 m. – 25 500 egz., 1981 m. – 31 000 egz., 1990 m. – 39 500 egz., 1997 m. – 15 200 egz. 
Laikraštyje dirbo ar bendradarbiavo Stasys Bulzgis, Marius Glinskas, Stasys Ivanauskas, Valerijonas Knyva, Rimantas Lazdynas, Virgilijus Maižius, Nijolė Nastopkienė, Aleksandras Ostašenkovas, Vilius Puronas, Vytenis Rimkus, Juozas Sabaliauskas, Algirdas Stanelis (Juras), Romas Šilinis, Violeta Šoblinskaitė, Vladas Vertelis, Leonidas Vorobjovas, Laimutė Zimkienė ir kiti.
Mindaugas Nastaravičius

Biografija

2002 m. baigė Marijampolio vidurinę mokyklą, 2006 m. baigė Vilniaus universiteto Žurnalistikos institutą, 2008-2010 m. šiame universitete kaip laisvas klausytojas studijavo filosofiją, 2011-2013 m. – literatūrologiją Lietuvos edukologijos universitete. Dirbo įvairiose žiniasklaidos priemonėse – savaitraščiuose „Atgimimas“, „Veidas“, „15min”. 2004 – 2010 m. Lietuvos radijo naujienų tarnybos žurnalistas. 2006 m. įkūrė Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos interneto tarnybą ir iki 2008 m. balandžio dirbo jos vyr. redaktoriumi. Nuo 2010 m. birželio dienraščio „15 minučių“ žurnalistas. 2008–2009 metais vedė žiniasklaidos įvado seminarus pirmojo kurso studentams VU Žurnalistikos institute. 2009 m. Demokratinės politikos instituto straipsnių rinktinės „Vertybių nykimas? Rimtas požiūris į atsakomybę“ straipsnio „Žiniasklaidos vertybių nykimas: kas užima etikos, kokybės ir tiesos vietą?“ autorius.  LRT radijo laidų „Literatūros akiračiai“ ir „Kita tema“ bendraautoris. 2012 m. Nacionalinės dramaturgijos festivalyje „Versmė“ pristatė savo pirmąją pjesę „Paukštyno bendrabutis“ (rež. V. Masalskis).
Satellite apdovanojimas

Satellite apdovanojimas (angl. Satellite Award) – kino apdovanojimas, kurį skiria Tarptautinė Spaudos Akademija. Apdovanojimai įsteigti 1997 metais ir kasmet yra teikiami Los Andželo „InterContinental“ viešbutyje.
Originalus apdovanojimo pavadinimas yra „Golden Satellite Award“.
Andrius Masalskis

Biografija

Plačios rusų-lietuvių kunigaikščių Masalskių giminės atstovas (Riurikaičiai). Kilo iš kunigaikščių Masalskių Olekšico linijos, rūmų ir Gardino maršalkos, kunigaikščio Teodoro Ivanovičiaus Masalskio (m. 1617), ir Bogdanos Lukomskytės sūnus. Broliai – Aleksandras (m. 1614) ir Grigalius (m. 1641).
Nuo 1618 metų Andrius Masalskis užėmė Gardino maršalkos pareigybę, 1627 metais buvo paskirtas Bresto kaštelionu. 1643 metų kovą gavo Minsko vaivados pareigybę, kurią užėmė iki 1645 metų sausio 13 d., kada buvo paskirtas Bresto vaivada.
Kunigaikštis Andrius Masalskis priklausė katalikiškiems ATR senatoriams, paskirtiems Lenkijos karaliaus Zigmanto III Vazos. 1632 metais Bresto kaštelionas Andrius Masalskis pasirašė protestą prieš konvokacinio seimo sprendimą, garantuojantį religinę laisvę disidentam ir stačiatikiam. 1648 metais Bresto vaivada Andrius Masalskis dalyvavo renkant Joną II Kazimierą Vazą į Lenkijos karaliaus sostą.
Lietuvos elektros energetikos asociacija

Lietuvos elektros energetikos asociacija (LEEA) – Lietuvos asociacija, savarankiška, šakinė, nepriklausoma, tam tarpe nuo valstybės ir valdžios struktūrų, pelno nesiekianti ir Vyriausybės nefinansuojama organizacija, vienijanti šalies elektros ir šilumos energijos gamybos, perdavimo, paskirstymo, tiekimo įmones, energetikos statybines organizacijas ir kitas asocijuotas energetikos struktūras. Būstinė Vilniuje, Žvejų g. 14.

Istorija

Įkurta 1998 m. birželio 5 d. kaip savanoriška elektros ir šilumos energijos gamybos, perdavimo, paskirstymo, tiekimo įmonių ir energetikos statybos organizacijų bei kitų asocijuotų energetikos struktūrų, atskirų subjektų, veikiančių energijos gamybos, tiekimo bei energetikos projektavimo sferoje, interesus atstovaujanti ir ginanti organizacija. 2003 m. įstojo į Europos elektros pramonės sąjungą EURELECTRIC. Lietuvos elektros energetikos asociacija yra viena iš 2001 m. liepos 5 d įkurto Pasaulio energetikos tarybos Lietuvos komiteto, kuris atstovauja Lietuvą Pasaulio energetikos taryboje, steigėjų. 2007 m. turėjo 43 narius.

Veikla

Lietuvos elektros energetikos asociacija dalyvauja rengiant elektros sektoriaus plėtros ir valdymo įstatymus ir poįstatyminius aktus, nagrinėja savo narių veiklos problemas, rengia ir įgyvendina sektoriaus tikslines programas, bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis ir užsienio partneriais, rengia parodas, seminarus, konferencijas. Nuo 2005 m. labiausiai pasižymėjusiems energetikams įteikiamas Asociacijos Lietuvos energetikų garbės ženklas.
Jonas VIII Paleologas

Biografija

Jonas VIII yra vyriausias Manuelio II Paleologo ir Elenos Dragaš, Serbijos princo Konstantino Dragašo dukters, sūnus. Jis kartu su tėvu buvo imperatoriumi prieš 1416 m., o vieninteliu imperatoriumi nuo 1425 m.

Valdymas

1422 m. birželį jis rūpinosi Konstantinopolio gynyba užpuolus Muradui II, bet turėjo susitaikyti su Tesalonikų praradimu, kuriuos jo brolis Andronikas perdavė Venecijai 1423 m. Kad gautų apsaugą nuo turkų, Jonas VIII aplankė popiežių Eugenijų IV ir sutiko su Katalikų ir Stačiatikių bažnyčių sąjunga. Šią sąjungą patvirtino Florencijos susirinkimas 1439 m., kuriane Jonas VIII dalyvavo kartu su 700 žmonių svita, kurioje buvo patriarchas Juozapas II ir Jurgis Gemistas Pletonas, tarp Italijos akademikų įtakingas neoplatonizmo filosofas. Sąjunga žlugo dėl pasipriešinimo Konstantinopolyje, bet dėl protingo elgesio su Osmanų imperija jis sugebėjo išlaikyti miestą.
Jonas VIII įpėdiniu paskyrė savo brolį Konstantiną XI, kuris buvo regentu 1437–1439 m. Nepaisant jaunesniojo sūnaus Demetrijaus Paleologo machinacijų, jo motina Elena užtikrino, kad 1448 m. Konstantinas taptų imperatoriumi.
Jeziorkai (Augustavo apskritis)

Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodyną kaimelyje 1827 metais buvo 37 namai ir 223 gyventojai, tuo metu kaimelis priklausė Barglavo parapijai. Pagal 1920 metų liepos 12 dienos Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.
Keliamieji metai

Keliamieji metai – metai, kurie turi 366 dienas (įprastai metai turi 365 dienas). Tokiais metais vasaris turi 29 dienas. Papildoma diena pridedama tam, kad kalendorinius metus priartintų prie astronominių metų. Astronominiai įvykiai nevyksta kas tikslų dienų skaičių, todėl kalendorius, kuris kiekvienais metais turi vienodą dienų skaičių per laiką atitoltų nuo astronominio įvykio, kurio pagrindu jis sudarytas.
Istoriškai kalendoriaus tikslas buvo kasmet metų pradžią nustatyti tą pačią datą, kad būtų galima turėti atskaitos tašką skaičiuojant švenčių ir pasikartojančių įvykių datą. Tropiniai metai, tai yra laiko atkarpa tarp dviejų pavasario lygiadienių trunka apie 365 dienas ir šiek tiek mažiau nei 6 valandas (365 d. 5:48:45.98, nepastovu), todėl paprastas variantas, kai metai turėtų vienodą dienų skaičių nėra įmanomas. Skirtingų kultūrų kalendoriai naudojo įvairius metodus, kad kalendorinių metų trukmę priartinti prie tropinių metų.
Julijaus kalendoriuje keliamieji metai yra tie, kurie be liekanos dalijasi iš 4.
Grigaliaus kalendoriuje keliamieji metai skaičiuojami kaip Julijaus kalendoriuje, tačiau paskutiniai amžiaus metai (dalijasi iš 100 be liekanos) yra keliamieji tik tada, jei be liekanos dalijasi iš 400.

Algoritmas

Pascal:
 if metai mod 400 = 0 then writeln ('keliamieji')
 else if metai mod 100 = 0 then writeln ('ne_keliamieji')
 else if metai mod 4 = 0 then writeln ('keliamieji')
 else writeln ('ne_keliamieji');
C/C++:
 if (metai % 400 == 0 || (metai % 100 != 0 && metai % 4 == 0))
 keliamieji;
 else
 ne_keliamieji;
Lietuvos stačiatikių metropolija

Lietuvos stačiatikių metropolija – trumpai gyvavusi stačiatikių metropolija Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės teritorijoje. Įkurta XIV a. pradžioje ir išformuota 1371 m.
Valteris Kristupas Banaitis

Valteris Kristupas Banaitis (1918 m. rugsėjo 26 d. Karaliaučius – 1999 m. rugsėjo 9 d. Fiurstenbergas, Šiaurės Reinas-Vestfalija. Palaikai 1999 m. spalio 22 d. palaidoti Bitėnų kapinėse prie Rambyno) – vargonininkas, chorvedys, publicistas, kompozitorius, visuomenininkas.

Biografija

1932–1935 m. mokėsi Tilžės gimnazijoje ir Tilžės vargonininkų mokykloje (dėstytojas prof. K. Schnueris). Iš mokyklos buvo pašalintas už patriotinę lietuvišką veiklą. Vargonininkavo lietuvių evangelikų parapijoje. 1937 m. atvyko į Kauną, kur baigė „Aušros“ gimnaziją ir pradėjo studijuoti Vytauto Didžiojo universiteto Teisės fakultete, 1939 – 1941 m. vargonus ir kitas disciplinas studijavo Kauno konservatorijoje (dėst. Jonas Bendorius, Balys Dvarionas, Vladas Jakubėnas ir kt.). Vėliau persikėlė į Vilnių, čia 1940 m. spalio mėn. suorganizavo simfoninį orkestrą, iš kurio išaugo Valstybinės filharmonijos orkestras. Vienas iš Valstybinės filharmonijos steigėjų.
1941–1943 m. Kauno radiofono muzikos redakcijos vedėjas, 1943–1944 m. Vilniaus operos administratorius ir akompaniatorius. Tuo pačiu laiku muzikos mokykloje pas Jeronimą Kačinską studijavo dirigavimą.
Pasitraukęs į Vokietiją, Haffkrugą (netoli Liubeko), 1945–1946 m. vadovavo lietuvių pabėgėlių meno ansambliui „Tėviškės garsai“. Surengė apie 60 koncertų, populiarino lietuviškas dainas, šokius, žaidimus ir vaidinimus, išleido kelias plokšteles. 1948–1949 m. vadovavo Spakenbergo lietuvių kolonijos chorui ir rengė koncertus. Iš atminties užrašinėjo ir harmonizavo liaudies dainas ir mokė jų savo choristus. 1950–1951 m. Štutgarto aukštojoje muzikos mokykloje pas prof. Albrechtą studijavo kompoziciją. Dėstė muziką ir dainavimą Lietuvių Vasario 16-osios gimnazijoje Manheime.
1949-1952 m. amerikiečių emigracinės organizacijos IRC atstovas Štutgarte. 1952-1966 m. „Amerikos balso“ lietuvių skyriaus Miunchene ir „Laisvosios Europos radijo“ redaktorius. Dirbo išeivijos Eltoje. Vokietijos lietuvių bendruomenės veikėjas.
Įsitraukė į kultūrinę ir muzikinę veiklą. Jo iniciatyva Hamburgo ir Štutgarto radiofonai įsigijo lietuviškos muzikos. Bendravo su čekų dirigentu ir kompozitoriumi Rafaeliu Kubeliku, nuolat domėjosi lietuvių kompozitorių Balio Dvariono, Juliaus Juzeliūno, Eduardo Balsio, Juozo Indros ir kitų muzikų kūryba, nemažai rašė žurnale „Muzikos žinios“ ir kitataučių spaudoje. 1992 ir 1996 m. lankėsi Lietuvoje (Vilniuje, Kaune, Kačerginėje, Šilutėje, Palangoje, Nidoje ir kitur).
Parašė kantatą „Lietuva, Lietuva, tu kaip saulė gyva“, harmonizavo apie 40 liaudies dainų chorui, solistams, fortepijonui ir simfoniniam orkestrui. Spaudai parengė 34 lietuvių evangelikų liaudies choralus (1951 m.). Jo daina „Ant ežerėlio rymojau“ buvo atlikta 1971 m. JAV ir Kanados lietuvių dainų šventėje Čikagoje.
Surinko turtingą lietuviškų plokštelių kolekciją, į vokiečių kalbą išvertė Stasio Šimkaus ir Juozo Žilevičiaus kūrinių, kurie skambėjo vokiečių radiofonuose. Buvo Baltijos tautų muzikos švenčių komiteto vedėjas. Kartu su J. Žilevičiumi buvo Italijos Rickordi muzikos enciklopedijos lietuviškojo skyriaus bendradarbis.
Aleksas Povilaitis

Aleksas Aleksandras Povilaitis (slap. Uosis, 1913 m. vasario 26 d. Diržiuose, Pakruojo raj. – 2001 m. lapkričio 9 d. Pakruojyje) – Lietuvos kariuomenės karininkas, tremtinys.

Biografija

Baigė Žeimelio progimnaziją, 1932–1936 m. mokėsi ir baigė Šiaulių mokytojų seminariją.
1936 m. rugsėjo 15 d. Šiaulių apskrities komendantūros pašauktas į Lietuvos kariuomenę, 1939 m. rugsėjo 16 d. baigė Kauno karo mokyklos XX laidą, buvo suteiktas pėstininkų jaunesniojo leitenanto laipsnis ir paskirtas į Priešlėktuvinės apsaugos rinktinę Aukštojoje Panemunėje (Kaune) ryšių būrio vadu. Vėliau tarnavo Linkaičių ginklų dirbtuvių apsaugoje.
Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą ir likviduojant Lietuvos kariuomenę, 1940 m. spalio 3 d. paskirtas į Raudonosios armijos 29-ąjį šaulių teritorinį korpusą atskirojo zenitinės artilerijos diviziono būrio vadu. 1940 m. gruodžio 20 d. perkeltas į 179 šaulių divizijos 215 šaulių pulką būrio vadu. Kilus TSRS–Vokietijos karui ir iš Pabradės poligono būriui traukiantis į Rusiją, iš Raudonosios armijos pasitraukė.
1941–1944 m. dirbo Kaišiadorių klijų fabriko vedėju, mokytojavo Kaišiadorių amatų mokykloje. Nuo 1944 m. liepos mėn. gyveno Palangoje. Lietuvos laisvės armijos narys, paskirtas Darbėnų grupės vadu (slapyvardis Uosis).
1945 m. vasario 16 d. suimtas Klaipėdoje, kalintas Kretingoje, Telšiuose, Kaune. 1945 m. rugsėjo 19 d. TSRS NKVD Karo tribunolo nuteistas 20 metų lagerio ir 5 metams tremties. Lapkričio 11 d. išvežtas į lagerį Vorkutoje, Komijoje. Dirbo anglies kasyklose, studijavo kalnakasybos institute.
1955 m. lapkričio 18 d. paleistas, aplankė savo brolį Kazimierą su žmona, ištremtą į Norilską ir grįžo į Lietuvą. Gyveno Ūdekų kaime (Pakruojo raj.), dirbo kolūkyje, Panevėžio cukraus fabrike.
Išėjęs į pensiją gyveno Pakruojyje. Politinių kalinių ir tremtinių sąjungos Pakruojo skyriaus komiteto narys. Mirė 2001 m. lapkričio 9 d., palaidotas Pakruojo kapinėse.
Venciūnų pagrindinė mokykla

Istorija

Prieš mokyklos įkūrimą Venciūnų apylinkėje nuo 1910 iki 1918 m. veikė daraktorinės mokyklos. 1916 m. pas ūkininką Motiejų Balsiukevičių įsikūrė pirmoji Venciūnų pradinė mokykla. 1931 m. mokykla iš M. Balsiukevičiaus patalpų persikėlė pas Juozapą Kvederavičių Venciūnų kaime.
1934 m. valstybė skyrė lėšas įkurti Venciūnų pradinei mokyklai. Žmones mokyklos statybai organizavo Alovės valsčius. Mokyklą statė Lovskis iš Alytaus ir inžinierius Taškūnas. 1935 m. buvo pastatyta dvikomplektė pradinė mokykla, jos vedėju paskirtas Kazimieras Staniškis (1941 m. ištremtas į Sibirą).
1951 m. Venciūnų pradinė mokykla buvo perorganizuota į septynmetę. 1958 m. suremontuotas mokyklos antrasis aukštas, įrengtos trys klasės. 1962 m. mokykla perorganizuota į aštuonmetę. 1963 m. prie mokyklos buvo pastatytas priestatas. 1987–1988 m. aštuonmetė mokykla tapo devynmete mokykla. 1992–1993 m. devynmetė mokykla perorganizuota į pagrindinę mokyklą. 1999–2000 m. mokykla perorganizuota į pagrindinę dešimtmetę mokyklą.
2012 m. rugsėjo 1 d. Venciūnų pagrindinio ugdymo skyrius buvo prijungtas prie Alovės pagrindinės mokyklos.
Gabono transportas

Čia pateikiama informacija apie Gabono transporto sistemą.

Geležinkeliai

Vienintelis geležinkelio kelias šalyje yra vadinamas Trans-Gabono geležinkelis. Jo ilgis yra 649 kilometrai. Šis kelias jungia ir kelias šalis – Pusiaujo Gvinėją, Kamerūną ir Kongą.

Greitkeliai

Greitkeliai Gabone yra beveik visoje teritorijoje. Kai kurios nuošalesnės vietos neturi greitkelių sistemos. Iš viso sausumos keliai šalyje užima 7670 km ilgį, iš kurių tik 629 km yra asfaltuoti.

Vandens keliai

Gabone laivybai naudojami 1600 km vandens kelių.

Oro keliai

Šalyje yra 61 oro uostas. Iš jų 11 su asfaltuotais pakilimo keliais, likę – su neasfaltuotais pakilimo keliais.
About a Girl

Istorija

Pristatant dainą „About a Girl“ iškart buvo pastebėta, jog ji atitraukia dėmesį savo „klubiniais ritmais“ ir lengvai įsimenančiu priedainiu. Daina internete pirmiausiai paplito su Keisha vokalais 2009 m. rugsėjo 9 d.
Išleidžiant šį singlą, tuo metu grupę krėtė vienas po kito sklandantys gandai ir skandalai. Iš grupės išmetus paskutiniąją originaliąja narę, kai ji buvo ką tik pradėjusi filmuoti vaizdo klipą šiai dainai, iškart atsirado naujoji narė Jade. Ji ne tik nusifilmavo Keisha vietoje, bet ir vėliau įrašė vokalus vietoje jos.
Kritikai dainą įvertino teigiamai. Nick Levine iš „Digital Spy“, davė daina 4/5 žvaigždutes. BBC apžvalgininkas dainą pavadino viena iš geriausių „Sugababes“ singlų.

Vaizdo klipas

Vaizdo klipas buvo nufilmuotas su Ewen 2009 m. rugsėjo 22 d.
Klipo režisierius yra Martin Weisz. Pirmąkart „Sugababes“ klipas nufilmuotas JAV. Merginos teigė, jog pačios norėjo daryti akrobatinius triukus ir vaidinti, tačiau dėl grupės sudėties pasikeitimo – vietoj jų buvo pasamdytos aktorės. Los Andžele nufilmuotas klipas yra įkvėptas filmo „Nužudyti Bilą“. Klipas debiutavo per 4Music kanalą 2009 m. spalio 11 d.
Klipas prasideda trumpu dviejų verslininkų pokalbiu. Kai pasigirsta muzika, aktorės matomos važiuojančios automobiliu. Paskui, prie to pačio automobilio per visą klipą kartkartėmis rodomos „Sugababes“ narės. Heidi Range rodoma netoli automobilio, Amelle Berrabah prie namo ant ratų, o Jade Ewen sėdanti ant kėdės. Klipe rodoma kaip verslininkas norėjo apgauti tris merginas tačiau, jos supratusios apgaulę ne tik susitvarko su juo bet ir su jo pakalikais ir pačios apgauna jį.
Pūšanas

Pūšanas (skr. पूषन = Pūṣan) – vedinė sauliškoji dievybė, vienas iš Aditjų. Laikomas keliautojų saugotoju nuo užpuolikų, vedliu į mirusiųjų pasaulį (psichopompas), gerovės, turtų dievu, teisiųjų globėju. Siejamas su Soma, Mėnuliu.
Rigvedoje yra 10 himnų, skirtų Pūšanui (viename garbinamas drauge su Soma, kitame – su Indra). Vienur minimas kaip gyvulių globėjas, randantis nuklydusius gyvūnus. Jo vežimą traukia ožkos. Vadinamas kaviu, Saulės vežėju. Povedinėje mitologijoje Pušanas minimas istorijoje apie kivirčą dėl atnašos, jo metu Šiva išmuša Pūšano dantį.
Pūšano vardas siejamas su šaknimi puṣ-poṣati, reiškiančia „globoti, lepinti, auginti“. Herman Collitz iškėlė teoriją, apie bendraindoeuropietišką dievą *Peh₂uson, kurį atitinka Panas ir Faunas.
Karpatų Rusia

Geografinė padėtis

Užkarpatė sudaro šiaurės rytinį Panonijos pakraštį, prisišliejusį prie pietinių Karpatų šlaitų. Rytuose ir pietuose ją uždaro Tisos upė, o vakaruose – Hernadas. Regionas šiaurėje ribojasi su kalnuota Huculščina, rytuose – su rumunų Maramurešu.
Kuciūnai

Aplinkinės gyvenvietės

BIRŽAI – 19 km
PAPILYS – 1,4 km
Parovėja (Papilys) – 1,8 km
Prūdelis (Biržai) – 1 km
Gudeliai (Biržai) – 1,8 km
Dukurniai – 2,5 km
Sviesteliškis (Biržai) – 1 km
Pārdaugava Rīga

Istorija

1948–1991 m. žaidė TSRS futbolo sistemoje, buvo stipriausiai Latvijos futbolo klubas, dalyvavo paskutinėse TSRS I lygos varžybose.
Kateteris

Kateteris – medicininis vamzdelis skysčiui iš kūno ertmių išleisti arba į jas suleisti. Pagal naudojimą skirstomi į vienkartinius ir nuolatinio naudojimo.

Panaudojimas

Kateteriai naudojami šlapimo surinkimui iš šlapimo pūslės ar inkstų, pūlinių išvalymui, intraveniniams vaistų suleidimams, kraujo spaudimui venoje ar arterijoje matuoti ar kitoms medicininėms procedūroms atlikti.
Vaikinas iš Darbo gatvės

„Vaikinas iš Darbo gatvės“ – 1977 m. TSRS Centrinės televizijos užsakymu Lietuvos kino studijoje sukurtas dviejų serijų meninis filmas Alfonso Bieliausko romano „Ji mylėjo Paulį“ motyvais. Filmo trukmė – 132 min.
Lietuvių balsas (Roma)

Istorija

Leido draugija „Lituania“, Lietuvių centrinis komitetas Italijoje. Išėjo 19 numerių (1945 m. – 4, 1946 m. – 11, 1947 m. – 4) kurių dalis (nuo 9-ojo) buvo spausdinti spaustuvėje.
Ligi 7 numerio atsakinguoju redaktoriumi pasirašinėjo M. Venslauskas. Pirmuosius du numerius redagavo Vincenta Matulaitytė-Lozoraitienė, kitus – redakcinė komisija Ladas Tulaba, Leonardas Kazimieras Andriekus ir Juozas Gaurilius. Paskutiniuosius numerius redagavo Juozas Kėkštas. Žurnalą iliustravo dail. V. Aleksandravičius.
MU Online

Žaidimo eiga

Kaip ir būdinga visiems šio žanro žaidimams, žaidėjai privalo susikurti veikėją pasirinkdami vieną iš septynių klasių ir įžengti į legendinį MU kontinentą. Norint gauti patirties taškų ir keltis lygį, reikės kautis su įvairiausiais monstrais. MU pasaulyje gyvena daugybė padarų, pradedant paprasčiausiais goblinais ir golemais, baigiant šiurpą keliančiomis pabaisomis: Gorgonu, Kundunu ar Selupanu. Kiekvienas padaras yra unikalus, atsiranda tam tikroje vietoje ir meta skirtingus daiktus nei kiti.

Veikėjai

Žaidžiant galima pasirinkti iš septynių skirtingų veikėjų.
Pradedantieji veikėjai - tai trys pagrindiniai herojai, kuriais galima žaisti pradžioje žaidimo. Kiekvienas veikėjas turi tik savo klasei skirtus šarvus, ginklus, burtus. Kai veikėjai pasiekia aukštesnį lygį - jie gali persitransformuoti į kitas, galingesnes klases. Tai garantuoja herojaus tvirtumą ir daug kitų, naųjų įgūdžių, burtų, ginklų ar žaidime labai mėgstamų sparnų. Kad žaidėjai galėtų stiprėti jiems būtina vygdyti žaidime esančias užduotis.
Pradiniai veikėjai:
Juodasis karys (angl. The Dark Knight).
Juodasis karys yra pats populiariausias veikėjas dėl savo kovos stiliaus. Šie veikėjai turi daug gyvybės taškų, šaunius ginklus ir galingiausius šarvus. Šie kariai dažniausiai yra pirmi puolėjai. Klasės lygiai (angl. The Dark Knight, The Blade Knight, The Blade Master).
Burtininkas (angl. The Wizard).
Burtininkai orentuojasi į tolimąją ataką ir puolimo burtus. Nors burtininkai ir gali nešioti kaikuriuos juodojo kario ginklus, jų šarvai yra gerokai silpnesni ir todėl nešioti kario ginklus neapsimoka. Būtent todėl jie turi sau skirtus ginklus (burtų lazdas) ir tai pastirpina magiškąjį puolimą. Klasės lygiai (angl. The Dark Wizard, The Soul Master, The Grand Master).
Fėja (angl. The Fairy Elf)
Fėjos ypatybė - tolimoji ataka ir apginanti ar puolamoji magija, kuri gali iškviesti į pagalbą įvairius monstrus. Dėl skirtingų fėjos galimybių, ši klasė dažnai keliama skirtingai. Fėjai labai svarbu greitis, o lankai ir arbaletai sustiprina jos puolimą. Jeigu fėja kuriama ne kaip lankininkė - reikia stiprinti jos magiškąją pusę ir ginybą. Klasės lygiai (angl. Fairy Elf, Muse Elf, High Elf)
Vlado Knašiaus krepšinio mokykla

Vlado Knašiaus krepšinio mokykla – krepšinio mokykla Klaipėdos mieste, pavadinta krepšinio trenerio Vlado Knašiaus (1927–1976) garbei. Mokyklos auklėtiniai dalyvauja Lietuvos moksleivių krepšinio lygoje.