Redvudo nacionalinis parkas

Klimatas

Didžiausią įtaką orui čia daro šalia esantis Ramusis vandenynas. Ištisus metus temperatūra laikosi apie 4–15°C, nors toliau nuo pakrantės esančiose vietovėse vasaros karštesnės ir sausesnės, o žiemos vėsesnės. Sekvojų miškai daugiausia auga 1,5–3 kilometrai nuo pakrantės, bet niekada toliau kaip 80 km nuo vandenyno į žemyno gylumą. Šioje vidutinių platumų drėgnoje klimato zonoje, visžalių sekvojų miškai gauna pakankamai drėgmės iš žiemą pasitaikančių stiprių liūčių ir nuolatinių rūkų vasaros metu. Nuolatiniai vasarą esantys rūkai, yra kur kas naudingesni visžalių sekvojų augimui, nei didelis kiekis iškrintančių kritulių.
Šiuose kraštuose sniegas labai retas net 460 m aukštumose, nepaisant kad lengvas sniegas su lietumi gana dažnai iškrenta žiemos mėnesiais. Metinis kritulių kiekis 640-3100 mm.

Geologija

Redvudo nacionalinis parkas kartu su visa šiaurine Kalifornija ir šalimai esančia Ramiojo vandenyno pakrantės akvatorija yra vienoje aktyviausioje JAV seismologinėje zonoje.

Augalija

Apskaičiuota, kad parke saugomų vienų aukščiausių pasaulio medžių – visžalių sekvojų sengire praeityje buvo apaugusi apie 8,100 km² Kalifornijos pakrantės teritorija. 96 proc. labai brandžių, senų sekvojų buvo iškirsta ir apie 45 proc. visų išlikusių sekvojų sengirių dabar auga tik Redvudo nacionaliniame parke. Parke saugoma 157,75 km² sekvojų sengirė padalinta beveik per pusę tarp federalinės ir valstijos administracijos priklausomybės. Palei šiaurės Kalifornijos pakrantę sekvojos auga mažiausiai 20 milijonų metų, bei artimos kitos joms rūšys pasaulyje egzistuoja daugiau kaip 160 milijonų metų.
Parke taip pat auga didžiosios pocūgės pajūrinis porūšis (Pseudotsuga menziesii var. menziesii), arčiau Ramiojo vandenyno pakrantės sitkinės eglės (Picea sitchensis), taip pat kūginės (žefrėjo) pušys (Pinus jeffreyi), raudonieji alksniai (Alnus rubra), erikinių šeimos Arbutus menziesii, lauramedinių šeimos Umbellularia californica, stambiausia klevų gentyje rūšis stambialapis klevas (Acer macrophyllum), Quercus chrysolepis (ąžuolų gentis), gervuogių genties Rubus spectabilis rūšis, iš rododendrų (Rhododendron) - didžialapiai rododendrai (Rhododendron macrophyllum), Rhododendron occidentale, papartinių (Dryopteridaceae) šeimos Polystichum munitum rūšis.

Gyvūnija

Iš gyvūnų parke saugomi baltagalviai ereliai (Haliaeetus leucocephalus), rudieji pelikanai (Pelecanus occidentalis), dėmėtųjų pelėdų (Strix occidentalis caurina) porūšis, šiauriniai jūrų liūtai (Eumetopias jubatus) ir kitos rūšys. Iš žuvų Eucyclogobius newberryi, rytinių lašišų (Oncorhynchus) pošeimio Oncorhynchus tshawytscha rūšis.
Parko miškuose ir atviruose plotuose gyvena baribalai (Ursus americanus), pumos (Puma concolor), rudieji lūšiai (Lynx rufus), Vapiti elniai (Cervus canadensis), juodauodegiai elniai (Odocoileus hermionus), kojotai (Canis latrans).
Vandens telkiniuose, dažniausiai upėse - šiaurės Amerikos upinės udros (Lontra canadensis), bebrai (Castoridae).
Palei vandenyno pakrantę aptinkami delfinai (Delphinidae), pilkieji banginiai (Eschrichtiidae), kaliforniniai jūrų liūtai (Zalophus californianus), paprastieji ruoniai (Phoca vitulina).
Užfiksuota mažiausiai 400 paukščių rūšių, tarp kurių rudieji pelikanai (Pelecanus occidentalis), dėmėtosios pelėdos (Strix occidentalis caurina), Phalacrocorax auritus (kormoranai), Ereliai žuvininkai (Pandion haliaetus), raudonpečiai suopiai (Buteo lineatus), didieji pilkieji garniai (Ardea herodias), mėlynųjų kėkštų genties Cyanocitta stelleri rūšis.
Iš roplių bei varliagyvių dažniausiai, Diadophis punctatus gyvatės, tikrųjų varlių genties Rana aurora rūšis, vakarų amerikos tritonai Taricha granulosa ir kitos rūšys.