Vegetarizmas

Motyvacija ir privalumai

Žmonės tampa vegetarais dėl įvairių priežasčių.
Tam gali turėti įtakos vietinė religija ir kultūra.
Žmogus gali tapti vegetaru ir dėl etinių sumetimų, nepateisinant, pvz., gyvūno naudojimo žmogaus reikmėms, šiuolaikinės maisto pramonės praktikų, kuomet gyvuliai yra dažnai užauginami nenatūraliomis sąlygomis ar metodais. Tokie vegetarai pasisako už gyvūnų teises ir dažnai dalyvauja socialiniame aktyvizme.
Dalis vegetarų tokią mitybą pasirenka dėl sveikatos priežasčių. Vegetarų kūno masė palyginus mažesnė, jų
, cholesterolio kiekis ir kraujospūdis mažesnis, nei žmonių, valgančių tiek gyvūninį, tiek augalinį maistą. Vegetarai 20 procentų rečiau miršta nuo išeminės širdies ligos, palyginus su nevegetarais. Įvairūs tyrimai rodo, kad vegetarai gyvena nuo 1 iki 5 metų ilgiau už mėsėdžius. Ilgesnę vegetarų gyvenimo trukmę gali lemti ir kiti faktoriai, ., aukštesnė socialinė – ekonominė padėtis arba retesni kenksmingi įpročiai.
Dalis vegetarų renkasi tokią dietą dėl mėsos produktuose galimų cheminių medžiagų. Perdirbtoje mėsoje randama kenksmingų medžiagų – nitrozaminų (E250), kurie paskatina vėžį, netgi naturalioje raudonoje mėsoje atsiranda kenksmingų medžiagų, ją kepant per ilgai ant atviros ugnies. Šiaurės Amerikoje yra paplitęs hormonų ir antibiotikų naudojimas didinant produktyvumą mėsos ir pieno pramonėje. Nors augaluose pasitaiko pesticidų, jų turimi vitaminai ir kitos medžiagos yra vertinamos sveikatos atžvilgiu. Soja, grūdai, sėklos ir daržovės turi naudingų medžiagų, tokių kaip fitoestrogenų, kurie turi antivėžinių
savybių.
Kita dalis pasirenka vegetarizmą, nes yra susirūpinę dėl mėsos industrijos poveikio aplinkai. Mėsos gamybai reikia daugiau žemės, vandens ir energijos, nei tam pačiam baltymų kiekiui išgauti iš pasėlių ploto. Augalinai baltymai yra daug pigesni. Iš vieno hektaro žemės galima gauti 280 kg jautienos arba 11200 kg sojos pupelių. Tokiam pat kiekiui išgauti pupelių reikėtų tik 300 litrų vandens. Išgauti 1 kg baltymų iš pramoniniu būdu gaminamos mėsos reikia 50000 litrų vandens. JAV maistui auginami gyvuliai sunaudoja 50 % vandens resursų, 90 % sojos, 80 % kukurūzų, ir 70 % grūdų derliaus.
Gyvulininkystė yra vienas iš pagrindinių išmetamųjų dujų šaltinių – anot JT ataskaitos, gyvūninių produktų gamyba yra atsakinga už 18 % antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų, jų tarpe 9 % viso pasaulio anglies dioksido dujų, 65 % azoto suboksido, 37 % metano dujų, 67 % amoniako, ir kitų šiltnamio dujų. Palyginus, daržovių laukai į atmosferą išskiria žymiai mažiau azoto, negu mėsos, kiaušinių ir pieno pramonės įmonės.
Vegetarizmas gali būti naudojamas kovoti su miškingumo bei biologinės įvairovės mažėjimu.
Yra taip pat teigiama, kad perėjimas prie labiau vegetariškos mitybos turėtų didelę įtaką pasaulinio bado problemos išsprendimui, kadangi mėsos gamyba, palyginus su augalinio maisto gamyba, nėra labai efektyvi dirbamų plotų, vandens ir energijos panaudojimo prasme: panaudojus laisvus nuo pašarų gyvuliams išteklius žmogaus maistui auginti, būtų imanoma pramaitinti žymiai daugiau žmonių.
Mokslinės bendruomenės nuomonė yra ta, kad žmogus yra labiau priskiriamas prie visaėdžių gyvūnų. Organizmas yra prisitaikęs valgyti kiek gyvūninį, tiek augalinį maistą, bet yra teigiančiųjų, kad žmogui yra labiau būdinga būti vegetaru. Vienas pagrindinių šių teorijų argumentų yra tas, kad žmogus turi mažus žandikaulius, o jo rudimentinės iltys ir platūs krūminiai dantys nepanašūs į mėsėdžių gyvūnų. Taip pat teigiama, kad santykinai ilgas žmogaus žarnynas yra labiau būdingas ne mėsa mintantiems gyvūnams.

Situacija Lietuvoje

Nors lietuviškoje virtuvėje tradiciškai svarbią vietą užima mėsa, Lietuvoje taip pat nuolatos auga vegetarų skaičius. „Vilmorus“ atliktos apklausos duomenimis, 10% kavinių ir restoranų lankytojų lietuvių viešojo maitinimo įstaigose niekada nevalgo produktų iš mėsos. 2018 m. tyrimo duomenimis, Lietuvoje yra 1,5% vegetarų, iš kurių 0,7% - veganai, 0,1% - žaliavalgiai, o fleksitarais įvardinami 8,4 proc. Lietuvos gyventojų.
Lietuvos vegetarų draugija įkurta dar 1924 m. sausio 13 d. Kaune, o etinį vegetarizmą ypač populiarino filosofas Vydūnas. Būta ir daugiau žymių vegetarų, pvz., Seimo deputatas Kazimieras Ralys. Vegetariškos draugijos taip pat steigėsi Telšiuose, Šiauliuose. Vegetariškų valgyklų būta Kaune bei Šiauliuose, vegetarišką maistą siūlė ir nakvynės paslaugas kurortuose teikiantys verslininkai. Buvo išleistos vegetariškų patiekalų receptų knygos.
Lietuvoje yra nemažai pramogų pasaulio asmenybių, propaguojančių vegetarizmą: Andrius Mamontovas, Edgaras Lubys, Erika Dženings ir kiti.
2016 m. rugsėjį Lietuvoje buvo surengta pirmoji veganų mugė Vegfest LT.
Nuo 2017 m. tarnaujantiesiems Lietuvos kariuomenėje yra galimybė rinktis alternatyvius - vegetariškus ar veganiškus - valgiaraščius. Kad kariuomenėje būtų galimybė maitintis vegetariškai pasiekė krišnaitų bendruomenė.