google/wiki40b huggingface dataset:
Pilies gatvė

Pilies gatvė – seniausia gatvė Vilniaus senamiestyje. Joje išlikusi senojo Vilniaus architektūra iš įvairių laikotarpių. Šiuo metu ši gatvė garsėja kaip gausiai turistų lankoma vieta.

Istorija

Gatvės atsiradimas yra siejamas su pagrindiniu keliu į Vilniaus pilį, pirmieji įrašai apie šios gatvės pavadinimą siekią 1530 m. Ši gatvė į pilį buvo kartu ir jungiamasis kelias į Lenkijos ir Rusijos karštus iš Vilniaus. Todėl ja pravažiuodavo tiek paprasti pirkliai tiek karaliai ar popiežiaus pasiuntiniai. Šios sąlygos darė gatvę patrauklią ir joje kūrėsi pasiturintys miestiečiai, didikai, gyveno Vilniaus universiteto profesoriai, taip pat veikė turgus. XVIII a. viename iš kiemų buvo įkurtas Vilniaus universiteto botanikos sodas.

Architektūra ir pastatai

Nors Vilnius ne sykį degė, tačiau Pilies gatvė išsaugojo senovinės architektūros žymes: mažus kiemus, skliautus, arkadas, originalius laiptus ir rūsius. Gausu skirtingų architektūros stilių: renesanso, gotikos, baroko.
Pilies gatvėje yra įsikūrę ypač svarbūs Lietuvos istorijai Signatarų namai, kuriuose 1918-ųjų metų vasario 16-ą dieną buvo pasirašytas Lietuvos Nepriklausomybės Aktas. Dabar šiame name veikia muziejus, ekspozicijose išsaugotas to laikmečio interjeras, su aktu susiję objektai, taip pat saugomi nepriklausomybės akto paskelbusių žmonių asmeniniai daiktai.

Prekyba

Pradinė ir svarbiausia Pilies gatvės funkcija buvo prekybinė: vadinamoji Didžioji rinka prie Rotušės ir Žuvų turgus prie Vilniaus Šv. kankinės Paraskevos cerkvės. Šios tradicijos išliko iki šių dienų, gausu prekeivių siūlančių turistams įvairių lietuviškų suvenyrų ar rankdarbių.
Esyvas-formalis

Esyvas–formalis (lot. esse 'būti' + formalis 'susijęs su forma, nustatyto pavidalo') – vengrų kalbos ir kai kurių kitų kalbų (pvz., mandžiūrų) linksnis, sujungiantis esyvo ir formalio linksnių reikšmes. Esyvas–formalis gali reikšti padėtį, būklę (pvz., būti turistu) arba pobūdį (pvz., būti kaip užspeistam žvėriui). Yra kelios priežastys, dėl kurių vengrų kalbos linksniavimo sistemoje esyvo–formalio priesagos -ként vieta yra ginčytina. Pirma, paprastai vengrų kalbos linksniavimo priesagomis žodžiai baigiasi, o po esyvo–formalio priesagos -ként dar gali eiti vietininko (lokatyvo) priesaga -i. Antra, dažniausiai vengrų kalbos linksnių priesagos dalyvauja balsių harmonijoje, bet priesaga -ként – ne. Todėl daugumoje šiuolaikinių vengrų kalbos linksniavimo sistemos tyrimų, pradedant László Antal darbu „A magyar esetrendszer” (1961 m.), esyvas-formalis nepripažįstamas linksniu.
Aleksandras Alimovas

Biografija

1963 m. baigė Leningrado universitetą. 1977 m. biologijos mokslų daktaras, 2000 m. Rusijos mokslų akademijos tikrasis narys, 2002 m. Lietuvos mokslų akademijos užsienio narys.
Nuo 1960 m. dirba Rusijos mokslų akademijos zoologijos institute, nuo 1987 m. Gėlųjų vandenų biologijos laboratorijos vadovas, 1995–2006 m. šio instituto direktorius; nuo 1995 m. profesorius.
Nuo 1994 m. Rusijos mokslų akademijos Biologijos skyriaus biuro narys, nuo 1995 m. Sankt Peterburgo mokslinio centro prezidiumo narys, Rusijos mokslų akademijos Hidrobiologų draugijos prezidentas, Gyvūnų apsaugos tarybos pirmininkas.

Mokslinė veikla

Mokslinių tyrimų pagrindinės kryptys – hidrobiontų ekologija, vandens ekosistemų produktyvumo teorija. Jo garbei 2004 m. pavadintas asteroidas Alimov. Paskelbė apie 230 mokslinių straipsnių.
Ramunė Badaukienė

Biografija

1988 m. baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą, istorijos mokytoja, 2004 m. baigė Klaipėdos universitetą, edukologijos magistrė. Mažeikių „Ventos“ vidurinės mokyklos direktorė
2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narė.
2003–2004 m. ir 2007 m. (mandato atsisakė) Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narė.
Sutuoktinis Viktoras, vaikas Mantas.
Kuusankosken Kumu

Istorija

1996 m. prijungtas prie naujo FC Kuusankoski klubo.
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

Veikla

Teismo paskirtis – užtikrinti, kad visose ES valstybėse narėse ES teisės aktai būtų aiškinami ir taikomi vienodai, kad teisė būtų vienoda visiems. Pavyzdžiui, jis užtikrina, kad valstybių narių teismai tuo pačiu klausimu nepriimtų skirtingų sprendimų.
Teismas taip pat užtikrina, kad ES valstybės narės ir institucijos laikytųsi teisės aktų nuostatų. Teismas turi galią spręsti valstybių narių, ES institucijų, įmonių ir asmenų teisinius ginčus.
Kad Teisingumo Teismas galėtų greičiau spręsti daugybę bylų ir teikti piliečiams geresnę teisinę apsaugą, 1989 m. buvo įsteigtas Pirmosios instancijos teismas. Šis teismas (veikiantis prie Teisingumo Teismo) turi teisę nagrinėti ir spręsti tam tikrų kategorijų bylas, ypač privačių asmenų, bendrovių ir kai kurių organizacijų pateiktus ieškinius bei bylas, susijusias su konkurencijos teise.

Sudėtis

Teismą sudaro po vieną teisėją iš kiekvienos valstybės narės, kad būtų atstovaujama visoms 28 ES nacionalinėms teisinėms sistemoms. Vis dėlto, kad darbas būtų našesnis, visos sudėties Teismas posėdžiauja retai. Paprastai posėdžiauja tik 13 narių Didžioji kolegija arba 5 arba 3 teisėjų kolegijos.
Teismui padeda aštuoni generaliniai advokatai. Jų užduotis teikti pagrįstas nuomones dėl Teismo nagrinėjamų bylų. Jie tai turi daryti viešai ir nešališkai.
Teisėjai ir generaliniai advokatai – tai žmonės, kurių nešališkumas nekelia abejonių. Jie turi kvalifikaciją ir sugebėjimus, kurių reikia aukščiausioms teisėjų pareigoms jų gimtojoje šalyje užimti. Į Teisingumo Teismą jie skiriami bendru ES valstybių narių vyriausybių sutarimu. Kiekvienas narys skiriamas šešeriems metams ir gali būti paskirtas dar vienai kadencijai.
Ir Teisingumo Teismas, ir Pirmosios instancijos teismas iš savo narių išsirenka pirmininką trejiems metams, kuris gali būti skiriamas dar vienai kadencijai. 2003 - 2015 m. Teisingumo Teismo pirmininku buvo Vasiliosas Skūrisas (Vassilios Skouris) iš Graikijos. 2015 m. spalio 8 d. nauju pirmininku buvo išrinktas Koen Lenaerts  iš Belgijos. Pirmosios instancijos teismo pirmininkas yra Bo Vesterdorfas (Bo Vesterdorf) iš Danijos.
Europos Sąjungos ir jos tarnautojų teisiniams ginčams spręsti buvo įsteigta nauja teisminė institucija – Europos Sąjungos tarnautojų teismas. Šis teismas sudarytas iš septynių teisėjų ir veikia prie Pirmosios instancijos teismo.

ETT ir Lietuva

ETT teisme dirba teisėjas iš Lietuvos – Egidijus Jarašiūnas (anksčiau - Pranas Kūris). Pirmosios Instancijos Teisme – Egidijus Bieliūnas (anksčiau - Vilenas Vadapalas). Kūris ir Vadapalas - teisininkai tarptautininkai, habilituoti daktarai, VU profesoriai, viešosios tarptautinės teisės specialistai, apgynę disertacijas iš atitinkamos srities.
XIV Europos futbolo čempionato atranka/I grupė

XIV Europos futbolo čempionato atrankos I grupės rezultatai.
Plačiau apie Lietuvos rinktinės varžybas: Lietuvos rinktinė 2012 m. Europos futbolo čempionato atrankoje.
Pranas Puskunigis

Pranas Puskunigis (1860 m. liepos 16 d. – 1946 m. lapkričio 27 d.) – pedagogas, vienas žymiausių tradicinių kanklių ir kankliavimo puoselėtojų.

Biografija

Gimė Katilių kaime, Šakių apskrityje. Tėvas Jokūbas Vaitiekus buvo praprusęs ūkininkas, todėl apylinkių neturtingieji kartais jam  atveždavo  krikštyti  staiga  sunegalavusius  kūdikius. Todėl jam prilipusi Puskunigio pravardė – palikuonims tapo pavarde.
Baigęs mokyklą Sintautuose, įstojo į Veiverių mokytojų seminariją. Jos nebaigė, nes dėl motinos mirties turėjo grįžti į tėviškę padėti ūkio darbuose. 
Kanklėmis išmoko groti būdamas devynerių metų. Pramoko groti smuiku ir klarnetu. Vargonais grojo keliose parapijose. Jis vargonavo ir Skriaudžiuose, į kuriuos atsikėlė 1906 m. Čia būrė apylinkių jaunimą mokytis kankliuoti. Per Pirmąjį pasaulinį karą persikėlė į Kauną. Kartu su Banaičio spaustuvės darbuotojais subūrė kanklių ansamblį. 1925 m. kanklininko pastangomis buvo įkurta kanklininkų draugija, 1930 m. atidaryta kanklių muzikos mokykla, kurioje pats dėstė. Be to, rinko liaudies dainas, muziką, parašė tris kankliavimo vadovėlius.
P. Puskunigis palaidotas Skriaudžių kapinėse. Laidojant buvo įvykdyta paskutinė jo valia – į karstą įdėtos paties darytos išdrožinėtos kanklės.
Liepos 18

Šventės

(kol kas neįvestos)
Tarptautinė aludarių diena

Vardadieniai

Arnoldas – Eimantė – Ervinas – Fridrikas – Kamilis – Tautvilas
Axel C. Filges

Axel C. Filges (g. 1947 m. Hamburge, Vokietija) – vokiečių teisininkas, advokatas, Vokietijos advokatų rūmų (Bundesrechtsanwaltskammer) pirmininkas (nuo 2007 m.).

Biografija

Hamburgo universitete, Frankfurto ir Kelno universitete studijavo teisę.
Nuo 1975 m. advokatas, nuo 1980 m. dabartinės „Taylor Wessing“ advokatų kontoros partneris. Nuo 1989 m. advokatas darbo teisės specialistas.
1998 m. Londone įsteigė Europos darbo teisininkų asociaciją (angl. European Employment Lawyers Association). Buvo Hanzos advokatų rūmų pirmininkas ir Vokietijos advokatų rūmų vicepirmininkas, nuo 2007 m. rugsėjo 14 d. pirmininkas (pirmtakas Bernhard Dombek) .
Vedęs; turi 2 vaikus.
Eglė Mėlinauskienė

Eglė Mėlinauskienė (g. 1964 m. sausio 10 d. Kaune) – lietuvių fotomenininkė, visuomenės veikėja, fondo „Mamų unija“ vadovė.

Biografija

1982 m. technikos mokykloje įgijo braižytojo–konstruktoriaus specialybę. 1983–1988 m. studijavo Kauno politechnikos institute Lengvosios pramonės fakultete. 1999–2001 m. Vilniaus Gedimino technikos universitete įgijo nekilnojamo turto vadybos magistro laipsnį. 2001 m. A. Bagdonienės privačioje dizaino mokykloje išklausė fotografijos kursą. Nuo 2002 m. Lietuvos fotomenininkų sąjungos narė. Fotografuoja gamtą, vėžiu sergančias moteris ir vaikus.
Įveikusi krūties vėžį, moteris pasižadėjo atsidėkodama padėti kitiems žmonėms. Su Edita Jakutyte įkūrė „Juliuko fondą". Vadovauja Labdaros ir paramos fondui „Mamų unija“, 2008 metais įkurtam Mėlinauskienės, žurnalistės Rūtos Mikelkevičiūtės ir televizijos laidų vedėjos Laimos Kybartienės iniciatyva. Pagrindinis fondo siekis – surinkti pinigų trūkstamai medicininei įrangai Vilniaus universiteto vaikų ligoninės ir Kauno medicinos universiteto klinikų skyriams, kuriuose gydomi vėžiu sergantys vaikai iš visos Lietuvos.
Ištekėjusi. Dukra Justina LSMU Veterinarijos akademijos studentė.
Mamuil Malalio perėja

Mamuil Malalio perėja (isp. Paso Mamuil Malal) – kalnų perėja Patagonijos Anduose, ties Argentinos (Neukeno provincija) ir Čilės (Kautino provincija) siena, tuoj į šiaurę nuo Lanino ugnikalnio. Aukštis – 1253 m. Pro perėją eina kelias, jungiantis Andų Chuniną su Kurarehuje ir Pukonu. Iš Argentinos pusės iki perėjos veda asfaltuotas kelias, iš Čilės – žvyrkelis. Žiemą perėja dažnai būna uždaryta dėl sniego.
Perėja yra Patagonijos miškuose, abipus jos įsiteigti Lanino nacionalinis parkas ir Viljarikos nacionalinis parkas.
Perėja dar vadinama Tromenu (Tromen). Mamuil Malalio pavadinimas mapudungunų kalba reiškia „baslių aptvaras“.
Jonas Naruškevičius

Biografija

Gimė 8 vaikų ūkininko šeimoje, kuri 1944 m. kaip didžiažemė, buvo išbuožinta ir išvaryta iš namų. Tėvai sužinoję, kad yra įtraukti į tremtinių sąrašus, slapstėsi, todėl nebuvo išvežti. Jonas dvejus metus negalėjo mokytis, nes neturėjo nuolatinės gyvenamos vietos. 1947 m. įstojo į Pandėlio gimnazijos antrą klasę. 1950 m. baigė 7 klases ir įstojo į Vilniaus Politechnikumo (vėliau Vilniaus Žemės ūkio technikumas) elektrotechnikos skyrių. Gyveno iš menkos stipendijos, 1952 m. įsidarbino elektromonteriu Vilniaus universitete, tad materialinė padėtis pagerėjo. 1954 m. su pagyrimu baigęs technikumą, buvo paskirtas dirbti į „Žemprojektą“, o 1955 m. pašauktas į tarybinę armiją. 1958 m. grįžęs iš karinės tarnybos, įstojo ir 1964 m. baigė Kauno politechnikos instituto Vilniaus vakarinį skyrių, 1965–1968 m. KPI aspirantas, 1969 m. apgynė disertaciją „Suvirinimo lanko maitinimo šaltinio su paaukštinto dažnio generatoriumi tyrimas“, technikos mokslų kandidatas.
Studijuodamas dirbo inžinieriumi Vilniaus elektros tinkluose. 1964–1969 m. Kauno politechnikos instituto Vilniaus filialo, 1969–2004 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (nuo 1990 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas, nuo 1972 m. docentas. 1972–1992 m. Lietuvos mokslinės techninės draugijos mašinų gamintojų suvirinimo sekcijos pirmininkas.
Nuo 1958 m. vyrų choro „Varpas“, kuris 1969 m. pasauliniame chorų konkurse laimėjo du aukso medalius, choristas.

Mokslinė veikla

Mokslinių tyrimų sritys – induktyvieji ir talpiniai suvirinimo lanko maitinimo šaltiniai. Parašė daugiau kaip 100 mokslinių straipsnių. 4 išradimų autorius.
Antanas Ramonas

Antanas Ramonas (1947 m. lapkričio 30 d. Kurmiai, Klaipėdos rajonas – 1993 m. spalio 30 d. Vilnius) – Lietuvos prozininkas ir eseistas.

Biografija

Pagal dokumentus gimęs 1948 m. sausio 1 d. Baigė Vilniaus universitetą, kur studijavo anglų kalbos bei literatūros kursus. Dirbo Meno muziejuje ir žurnalo „Metai“ redakcijoje. Palaidotas Bernardinų kapinėse.

Kūrybos bruožai

Jis pats yra „vidinės emigracijos“ rašytojas. Daugiausia jo tekstų yra nostalgiški ir elegiški kūriniai. Pagrindinės kūrybos temos – miesto kraštovaizdžiai, mus supanti aplinka, pojūčiai, gyvenimo prasmė. Autorius savo kūriniuose daugiau dėmesio kreipia į detales, dažnai jo kūryboje galima rasti filosofinių klausimų. Jo proza paprasta ir nesunki, lengvai skaitoma.
1984 ir 1988 metais išėjo du jo novelių rinkiniai ir apysaka „Balti praėjusios vasaros debesys“. Pirmasis jo kūrinių rinkinys „Šiaurės vėjas“ apdovanotas Antano Jonyno premija kaip geriausias prozos debiutas. Po autoriaus mirties išleistas ir kitas novelių bei apsakymų rinkinys „Mikelis“, kurio pagrindiniu veikėju tapo Vasilijus Aleksejevičius Rotkirchas.
Genų dreifas

Genų dreifas – atsitiktinis statistinio pobūdžio genų dažnių kitimas populiacijoje. Dėl genų dreifo kai kurie aleliai gali visai išnykti, taigi dėl genų dreifo mažėja genetinė įvairovė. Mokslininkai nesutaria dėl šio reiškinio svarbos evoliucijai. Genų dreifas svarbesnis mažose populiacijose, o didesnėse jo galima nepaisyti.
Skirtingai nuo gamtinės atrankos, genų dreifas ne visada padeda įsitvirtinti adaptyviausiems požymiams – jo pasekmės populiacijai gali būti tiek naudingos, tiek žalingos, tiek neutralios. Taip yra todėl, kad individo reprodukcinę sėkmę dažnai lemia atsitiktinumai, nesusiję su jo prisitaikymu prie aplinkos.
Žodis „dreifas“ gali būti apgaulingas dėl savo reikšmės, tačiau genetinis dreifas yra neturintis krypties dreifas.
Tačiau tuo pačiu, genų dreifas tam tikro alelio dažnio atžvilgiu yra kryptingas - galiausiai alelis yra arba fiksuojamas populiacijoje, arba eliminuojamas iš jos.
FK Vėtra Rūdiškės

Istorija

Klubas įkurtas 2014 m. ir dalyvauja SFL varžybose. 
Klubo priešistorė tokia, kad Rūdiškėse buvo įkurtas (1996 m.) profesionalus futbolo klubas FK Vėtra, kuris pateko į elito lygą, A lygos pirmenybėse žaidė nuo 2001 m. iki 2010 m. vasaros, kai buvo pašalintas iš pirmenybių. FK Vėtra išsikėlė į Vilnių (2004 m.), o vėliau (2010 m.) bankrutavo. 
Mėgėjai 2014 m. atkūrė klubą, pavadino jį „Vėtra” ir puoselėja futbolo tradicijas Rūdiškių miestelyje. Dalyvauja VRFS organizuojamuose turnyruose. Tai nėra ta pati „Vėtra”.

Klubo simbolika ir spalvinė gama

Logotipe pavaizduotas žaidėjas, spiriantis kamuolį.
Histrioninis asmenybės sutrikimas

Histrioniškas asmenybės sutrikimas – asmenybės sutrikimas, pasireiškiantis nuolatiniu dėmesio siekimu. Šie žmonės nuolat siekia būti dėmesio centre, dažnai pertraukinėdami kitus žmones taip siekdami dominuoti pokalbiuose. Naudoja teatrališką, grandiozišką kalbėjimą apibūdindami kasdienius įvykius, nuolat siekia pagyrų. Gali rengtis provokuojančius rūbus ar itin sureikšminti savo ligas, kad tik gautų dėmesio. Histrionikai linkę išaukštinti savo draugystes ir santykius tikėdami, kad visi juos labai myli. Dažnai manipuliuoja kitais asmenimis.
Gozo FC

Istorija

Klubas įkurtas 1987 m. Yra žaidę elito divizione. 2011 m. komanda išformuota.
Slovakijos futbolo varžybos 1960–1961 m.

1960–1961 m. pirmenybės

Slovakijos komandos dalyvavo Čekoslovakijos čempionate.
Vladislava Androlojc

Sporto pasiekimai

SSRS sporto meistrė (1982), SSRS didmeistrė (1987). Daugkartinė Lietuvos čempionė: paprastųjų šaškių (1980, 1982, 1984–1987, 1992, 1998), šimtalangių šaškių (1984, 1992, 1996, 1997, 2002, 2003), greitųjų paprastųjų šaškių (1990).
Buvo tris kartus SSRS rusiškų šaškių čempione (1982, 1986, 1987), vicečempione (1985). 1986 m. Pabaltijo turnyro paprastųjų šaškių varžybose užėmė 3 vietą, 2002 m. Europos šimtalangių šaškių čempionate – 9 vietą. Pasaulio paprastųjų šaškių čempionė (1992), vicečempionė (1994). 1995 m. pasaulio paprastųjų šaškių čempionate užėmė 4 vietą, 1996 m. – 7 vietą, 2001 m. šimtalangių šaškių čempionate – 11 vietą.
1988–1998 m. buvo Lietuvos vaikų ir jaunimo centro šaškių būrelio vadovė, 1998–2008 m. buvo Lietuvos šaškių federacijos generalinė sekretorė.
Netikrasis pasirinkimas

Netikrasis pasirinkimas (angl. False choice) yra loginė argumentacijos klaida, labai panaši į netikrąją dilemą. Ji daroma, kai dvi ar daugiau alternatyvos pristatomos kaip prieštaraujančios viena kitai (arba – arba), kai iš tiesų jos galimos ir kartu, t. y. viena kitai neprieštarauja. Ši klaida priklauso koreliacinėms argumentacijos klaidoms ir dažnai yra daroma kartu su kitomis klaidomis, ypač su ta pačia netikrąja dilema. Labiausiai žinomas pavyzdys yra komiškas teiginys „vienas iš mudviejų yra kvailys, tu arba aš“, ignoruojantis galimybe kvailiais būti abiem.

Kaip ir netikrosios dilemos atveju, čia dažniausiai ignoruojama ir galimybė, kad neteisingi yra abu variantai.
Tėvynės sargas (savaitraštis)

Tėvynės sargas – Lietuvių krikščionių demokratų savaitraštis, leistas 1917–1918 m. Vilniuje, 1920–1926 m. Kaune.

Istorija

Leido Aleksandras Stulginskis, spausdino brolių Gurvičių spaustuvė bei Valstybės spaustuvė Kaune, Zničo spaustuvė Vilniuje. Leido priedus „Jaunimas“, „Naujakurys“, „Svirplys“, „Šeimyna“, „Tėvynės sargas“ (1918 m. – vokiečių k.), „Ūkininkas“, „Žvaigždutė“.
Rašė visuomenės, politikos, religijos, švietimo, literatūros ir ūkio klausimais, propagavo tautiškumo, katalikybės idėjas.
Bendradarbiavo Kazys Bizauskas, Kristupas Čibiras, Povilas Dogelis, Liudas Gira, A. Kašėta, Faustas Kirša, Alfonsas Petrulis, Stasys Sirutis, Justinas Staugaitis, D. Treigys, P. Vailokaitis, Antanas Vileišis ir kt.
Redagavo Kazimieras Ambrozaitis, J. Andriulis, Aleksandras Stulginskis, J. Štuopis, Stasys Tijūnaitis.
Rewilding Europe

Rewilding Europe (liet. „Europos laukinės gamtos grąžinimas“) – projektas, kuris iš dalies siekia atkurti laukinę gamtą Europoje.
Užsimota iki 2022 m. atkovoti 1 milijoną hektarų ploto laukinės gamtos 10 Europos vietovių. Kiekvienos iš tų vietovių plotis sieks 100 tūkstančių hektarų. Tarp jų Dunojaus ir Odros delta, kalnų grandinės – Karpatai, Velebitas, Apeninai, Rodopai – Pirėnų pusiasalis ir Laplandija.
Mokslininkai siekia grąžinti didžiuosius žolėdžius gyvūnus, kurie anksčiau gyveno Europos žemyne. Tai tarpanai, stumbrai, briedžiai bei taurieji elniai. Be to, šiuo metu dedamos pastangos iš šiuolaikinių karvių išvesti galvijus, kurie kiek įmanoma labiau primintų taurus. O šių žolėdžių populiacija būtų kontroliuojama lūšių, lokių ir vilkų.
Pelagų salos

Pelagų salos – (it. Isole Pelagie), vulkaninės kilmės salynas tarp Maltos, Tuniso ir Sicilijos. Salos priklauso Italijai, jos yra piečiausia Italijos dalis. Salynui priklauso trys salos: Lampedūza, Linoza ir Lampionė. Bendras plotas – 25,5 km². Bendras gyventojų skaičius ~6000. Mažiausia sala, Lampionė – negyvenama.
2002 m. salyne įsteigtas rezervatas vėžliams Caretta caretta saugoti. Paplūdimiai Lampedūzos ir Linozos salose yra vienintelės vietos Italijoje, kur šie vėžliai reguliariai deda kiaušinius.
Širvintų rajono taryba 1990–1995 m.

Teisinis pagrindas

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Širvintų rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.
Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.
Šlepščiai

Istorija

Istorijos šaltiniuose kaimas pirmą kartą paminėtas 1564 m., kai Radvilų valdose vyko valakų reforma. Spaudos draudimo metais kaime buvo knygnešių sandėlis. 1934 m. įsteigtas Lietuvos reformatų jaunimo draugijos „Radvila“ skyrius.
Kaimo apylinkės pasižymi karstinėmis įgriuvomis. Po 1991 m. kaime įsikūrė keli ekologinės žemdirbystės ūkiai.
Salantų miesto seniūnija

Istorija

Salantų apylinkėse žmonės gyveno jau žalvario amžiuje.
Nuo 1995 m. Salantų seniūnas buvo Kazimieras Galdikas.
Putoėjo nacionalinis parkas

Vieta

Parkas užima 317,48 km² ir apima Dančango (Dan Chang) apylinkes, 100 km į šiaurės vakarius nuo provincijos centro Sufanburio.

Flora ir fauna

Putoėjo nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų, lapuočių ir mišrūs miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: Afzelia xylocarpa, Vietnaminė pušis (Pinus merkusii), bukalapis sparnenis (Dipterocarpus obtusifolius), gumbuotasis sparnenis (Dipterocarpus tuberculatus), kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), tamsioji dalbergija (Dalbergia oliveri), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus) ir daug bambukų.
Parke gyvena: Indokininis tigras, šernas, Indijos muntjakas, baltarankis gibonas, Malajinis lokys, loris (Nycticebus bengalensis), dygliatriušis, palminis musangas, makakos, karališkoji kobra ir kt.
Cheminis ginklas

Cheminis ginklas – cheminės kovinės medžiagos ir jų junginiai, kurie naudojami žudyti, sužaloti ar tam tikram laikui padaryti žmogų ar gyvūną neveiklų. Taip pat – įtaisai, kuriais cheminiai agentai pristatomi į veikimo vietą – cheminės aviacinės bombos, cheminiai artilerijos sviediniai, cheminės rankinės granatos, cheminiai aviacinio laistymo įtaisai ir t. t.
Cheminis ginklas buvo uždraustas 1925 m., bet daug kovinių cheminių medžiagų naudojama ūkyje, dalis pesticidų ir panašių medžiagų savo savybėmis prilygsta joms, o dirginančiosios (ašarinės) dujos naudojamos net buityje, savigynai.
Vaidas Pajeda

Biografija

Nuo 1996 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 1999–2001 m. Utenos rajono skyriaus pirmininkas, LSDP tarybos narys. Nuo 2001 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas. Teisėjas.
Oreljanos provincija

Geografija

Praktiškai visa provincijos teritorija yra Amazonės žemumoje, tankiai apaugusioje Amazonijos džiunglėmis. Tik pačiame vakariniame pakraštyje iškilęs Sumako ugnikalnis. Provinciją tankiai raižo Amazonės baseino upės – Napas, Tiputinis, Aguarikas, Pajaminas, Našinjas, Sunas ir kt. Yra krioklių. Didelę Oreljanos provincijos dalį užima Jasunio nacionalinis parkas.
Ožkupis

Ožkupis – dešinysis Gerklės intakas. Prasideda 2 km į šiaurę nuo Sartininkų. Teka šiaurės rytų kryptimi. Įteka į Gerklę Vylusčių kaimo apylinkėse.