Koncepcijų žemėlapis

Sąvokų žemėlapis (arba koncepcijų žemėlapis) tai yra hierarchinė diagrama, naudojama grafiniam žinių atvaizdavimui. Sąvokos išdėstomos nuo pačios svarbiausios, pagrindinės iki pačių specifiškiausių ir tarpusavyje sujungiamos linijomis arba strėlėmis.
Šį metodą apie 1960 metus pasiūlė Cornell universiteto profesorius Džosefas D. Novakas. Kurdamas koncepcijų žemėlapį Dž. Novakas rėmėsi konstruktyvizmo idėjomis ir Deivido Ausubelio mokymosi teorija, kurioje teigiama, kad anksčiau įgytos žinios lemia tolimesnį sėkmingą mokymąsi.
Grafinis atvaizdavimas padeda lengviau aprėpti, atsiminti ir susisteminti žinias. Koncepcijų žemėlapis faktiškai yra grafas – sąvokų tinklas, susidedantis iš viršūnių ir briaunų. Viršūnėse (dažniausiai į apskritimus ar langelius) surašomos sąvokos, o briaunos (bekryptės, vienakryptės arba dvikryptės) parodo ryšius tarp tų sąvokų ir kryptį, kuria skaitomas teiginys. Konkreti sąvoka žemėlapyje gali būti pažymėta tik vieną kartą ir kuo daugiau ryšių ji turi, tuo yra svarbesnė. Žemėlapyje dvi ar daugiau sąvokų yra sujungiamos žodžiu, dažniausiai veiksmažodžiu, kuris nurodo jų tarpusavio ryšio pobūdį. Tokiu būdu aiškiai matoma visa analizuojamo reiškinio struktūra. Sąvokų žemėlapiai padeda besimokantiesiems integruoti naują informaciją į jau egzistuojančią žinių struktūrą. Jo pagalba galime lengvai pademonstruoti prasmingus ryšius tarp skirtingų sąvokų, taip pat jie yra labai patogūs besimokančiųjų mokymosi pasiekimams matuoti, nes besimokantieji kuria žemėlapį ir yra priversti pakartoti idėjas savo žodžiais. Neteisingas ryšys ar blogas sujungimas signalizuoja mokytojui, ko besimokantysis nesuprato. Koncepcijų žemėlapis padeda ir mokiniams stebėti savo mokymą/mokymasi bei diagnozuoti žinių spragas.

Sąvokų žemėlapio konstravimas

Sąvokų žemėlapio braižymas paskatina gilintis į konkrečią sąvoką. Šis metodas padeda vizualiai išdėstyti savo žinojimą, braižant sąvokų žemėlapį, paaiškėja kurioje vietoje pasibaigia mūsų žinojimas. Norint sukonstruoti gerą sąvokų žemėlapį reikia gerai nusimanyti toje žinių srityje ir iškelti pagrindinį klausimą, į kurį turi atsakyti sudaromas sąvokų žemėlapis. Kada iškeltas pagrindinis klausimas, sekantis žingsnis – surašomos pagrindinės sąvokos, kurios bus naudojamos šiame žemėlapyje (dažniausiai pakanka 10–20 sąvokų, kurias reikia išdėstyti hierarchiškai). Gera hierarchinė struktūra prasideda nuo bendros, daugelį reikšmių talpinanačios, sąvokos. Bendriausia sąvoka yra užrašoma lapo viršuje arba centre, vėliau, remiantis jų hierarchiškumu, išdėstomos likusios sąvokos, jas jungiant tokia tvarka ir tokiais jungiamaisiais žodžiais, kad gautųsi teisingi, tarpusavyje sujungti teiginiai. Gali kartais būti nagrinėjami tokie įvykiai ar objektai, kuriuose sunku įžvelgti hierarchiją, tačiau ten kur galima sąvokas diferencijuoti ir pavaizduoti hierarchine struktūra, tai reikėtų stengtis ir daryti. Pastebėta, kad kartais asmenys, sudarinėjantys sąvokų žemėlapį, menkai supranta ryšius tarp sąvokų, ar net pačių sąvokų prasmę, todėl jiems būna sunku parašyti tinkamus žodžius, nurodančius specifinius ryšius tarp sąvokų. Prasmingas mokymasis reikalauja sąmoningo sąryšių suvokimo. Mokymosi kokybė gerėja, kuomet besimokantysis sugeba paaiškinti naujus sąryšius tarp skirtingų sąvokų ir teiginių rinkinių. Taip atsiranda persikryžiuojantys ryšiai, kurie suteikia koncepcijų žemėlapiui platesnę aiškinamąją galią.
Kai sudarytas pirminis sąvokų žemėlapis, visuomet būtina tikslinti ir taisyti jį, galbūt vienomis sąvokomis papildant, kitas išbraukiant, pakeičiant jungiančias linijas ar jungiančius žodžius.

Skirtumai nuo Minčių žemėlapių

Minčių žemėlapiai paprastai yra kuriami greitai ir spontaniškai. Minčių žemėlapiai atspindi mūsų minčių eigą. Tuo tarpu koncepcijų žemėlapiai yra struktūrizuoti ir sistemingi koncepcijų aibės dariniai. Paprastai užimama daugiau laiko išsamaus koncepcijų žemėlapio suformavimas, nei minčių žemėlapio sudarymas.