Nerijus Numavičius

Biografija

Gimė Šilalėje, augo Panevėžio rajone, įstojo mokytis Vilniaus universiteto Medicinos fakultete, kur susipažino su vėlesniais verslo partneriais Žilvinu ir Gintaru Marcinkevičiais bei Ignu Staškevičiumi.
Ankstesnė žmona - Lina Numavičienė nuo 1996 iki skyrybų 2008 m. Susilaukė dviejų vaikų.
2015 m. N. Numavičius susituokė su Kaetana Leontjeva. Po vestuvių sutuoktiniai 2015 m. birželį persikėlė gyventi į Angliją.

Verslas

Verslą pradėjo 1992 m. su bendramoksliais, iš pradžių užsiėmė nekilnojamojo turto prekyba, privatizacijos čekių supirkinėjimu, vėliau įsigijo alkoholinių gėrimų parduotuvę. Bendrą verslą vysčiusių draugų, bendramokslių ir giminaičių grupei, vėliau pavadintai „VP devintuku", priklausė Nerijus Numavičius, Julius Numavičius, Vladas Numavičius, Žilvinas Marcinkevičius, Gintaras Marcinkevičius, Mindaugas Marcinkevičius, Ignas Staškevičius, Renatas Vaitkevičius bei Mindaugas Bagdonavičius. Šios grupės asmenų valdomos įmonės užsiėmė mažmeninės prekybos plėtra Lietuvoje (Maksima, Eurovaistinės, Ermitažas) ir kitose šalyse, nekilnojamojo turto plėtra, 2003 m. perėmė Vakarų skirstomuosius tinklus. Vėliau buvo įkurta iš dalies tiems paties asmenims priklausiusi įmonė LEO LT, kuri turėjo imtis branduolinės elektrinės statybos, tačiau šie planai nebuvo realizuoti. N. Numavičius buvo laikomas pagrindiniu tarp „Vilniaus prekybą" valdančių asmenų, vadinamojo „VP devintuko", o vėliau ir „VP dešimtuko", turėjo VP grupės didžiausią ar net kontroliuojantį akcijų paketą. 2009 m., ypač po galutinio LEO LT projekto žlugimo, pasirodė pranešimai, kad grupės vienybė aižėja, o Nerijus Numavičius imasi stiprinti savo dalį. Iš grupės pasitraukė Darius Nedzinskas ir Žilvinas Marcinkevičius, į JAV persikraustė gyventi Julius Numavičius. Mindaugas Marcinkevičius 2009 m. ėmėsi kurti mažmeninės prekybos verslą Baltarusijoje. 
2010 m. N. Numavičius perėmė brolio Juliaus Numavičiaus akcijas per kelis dovanojimo sandorius. Akcijos N.Numavičiui pateko per Numavičių tėvą, t. y. Julius Numavičius akcijas padovanojo tėvui, o šis jas padovanojo Nerijui Numavičiui. Dėl šio sandorio Julius Numavičius 2013 m. pateikė beveik 30 mln. Lt ieškinį N. Numavičiui ir ginčijo 400 mln. Lt vertės akcijų sandorių teisėtumą. J.Numavičius teismui teigė, kad dovanojimo sandoriai buvo apsimestiniai, o jų tikslas buvo laikinai perduoti akcijas valdyti broliui, kad jis galėtų įsikurti JAV ir išvengti dvigubo apmokestinimo. Po ilgo bylinėjimosi 2014 m. buvo pasiektas taikos susitarimas.
Po „VP dešimtuko" išsiskirstymo buvę jo nariai užsiėmė skirtingais savo investiciniais projektais ir verslais. 2013 m. N.Numavičius ir I.Staškevičius ėmėsi vystyti elektroninės prekybos verslą su prekės ženklu „Barbora", 2014 m. nusipirko prekybos centrą Airijoje. 2018 m. Nerijaus Numavičiaus kontroliuojamo holdingo „Primrose Heath Limited“ dukterinė įmonė „Lenus Trading Limited“ Jungtinėje Karalystėje atidarė „convenience" formato parduotuvę „Haute Spot".

Ginčai ir bylinėjimasis su akcininkai

2015 m. kaltinimus žiniasklaidoje N. Numavičiui dėl nesumokėtų mokesčių per įvairias mokesčių mažinimo schemas pareiškė kitas VP grupės akcininkas M. Marcinkevičius ir iškėlė ieškinį grupei dėl apsimestinių akcijų sandorių. Teismas 2015 m. rugpjūčio 26 d. areštavo 30 proc. N. Numavičiaus valdomų „Vilniaus prekybos" akcijų kaip laikinąsias apsaugos priemones. Spalį Lietuvos apeliacinis teismas neskundžiama nutartimi nusprendė panaikinti laikinųjų priemonių taikymą ir leisti parduoti prekybos ir pramogų centrus „Akropolis“. 
Atitinkamai N. Numavičiaus atstovai apkaltino M. Marcinkevičių kenkimu verslui, piktnaudžiavimu teisiniais instrumentais ir pramoniniu šnipinėjimu. Kartu su kitais akcininkais N.Numavičius kreipėsi į teismą siekdamas, kad M. Marcinkevičiaus kaltinimai dėl mokesčių slėpimo būtų pripažinti neatitinkančiais tikrovės. M. Marcinkevičiaus ieškinys dėl iššvaistyto grupės turto „Klarus Group Houlding“ OÜ valdybos narių Margus Lentsio bei Ingridos Mikėnaitės, Nerijaus Numavičiaus ir jo akcijas valdančios „Setis Capital” OÜ atžvilgiu taip pat priimtas Estijoje. 2016 m. kovą Maltos teismas netenkino Mindaugo Marcinkevičiaus skundo ir leido tęsti derybas dėl gauto UAB „Vilniaus prekyba“ pasiūlymo įsigyti „Akropolius“.
Vykstant šiai akcininkų kovai buvo prisiminta ir 2002 m. istorija, kai pasinaudojus galiojančių įstatymų spragomis iš valstybės buvo susigrąžinta dešimtis milijonų litų pridėtinės vertės mokesčių, kurie atiteko "Vilniaus prekybos" akcininkams priklausančiam neįgaliųjų fondui. 2015 m. per savo atstovę N. Numavičius dėl tokių verslo grupės veiksmų 2002 m. atsiprašė Lietuvos, jos visuomenės ir neįgaliųjų organizacijų, kurių vardu buvo pasinaudota. Tokie vieši N.Numavičiaus pareiškimai yra labai reti, pvz., kai 2013 m. Rygoje sugriuvo Maximos parduotuvė, Maximos vadovybė kurį laiką nepripažino, kad sugriuvęs pastatas priklausė Nerijui Numavičiui, tačiau ir paaiškėjus tam faktui Nerijus Numavičius nepadarė jokio viešo pareiškimo.
Akcijas pardavus Žilvinui Marcinkevičiui Nerijus Numavičius 2016 m. turėjo apie 75 proc. VP grupės akcijų. Pastarąjį sandorį taip pat bandė stabdyti Julius Numavičius, tačiau nesėkmingai.
2017 m. Nerijus Numavičius bylinėjosi su buvusiais partneriais Mindaugu ir Gintaru Marcinkevičiais dėl jų išsakytų teiginių delfi.lt straipsnyje. 2017 m. gruodį Vilniaus miesto apylinkės teismas pripažino, kad dalis brolių Mindaugo ir Gintaro Marcinkevičių išsakytų teiginių neatitinka tikrovės bei žemina N. Numavičiaus garbę ir orumą.
Nuo 2015 m. N.Numavičius ir jo kontroliuojamos įmonės įvairiuose teismuose su M.Marcinkevičiumi bylinėjosi 26 kartus.