Kaspijos jūra

Pavadinimo kilmė

Iš viso žinoma apie 70 šio vandens telkinio pavadinimų – Hirkanijos jūra, Chazarų jūra, Abeskuno jūra, Derbento jūra, ir kt. Irane Kaspijos jūrą vadina Chazarų arba Mazenderano jūra (pagal vienos iš Irano tautų pavadinimą). Dabartinis pavadinimas siejamas su pietvakarių krante prieš mūsų erą gyvenusios tautos pavadinimu.

Dugno reljefas

Šiaurinė Kaspijos dalis – sekli lyguma su akumuliacinėmis salomis; vidutinis gylis apie 4-8 m, didžiausias gylis neviršija 25 m. Vidurinėje dalyje, kurią nuo šiaurės skiria Mangyšlako slenkstis, giliausia vieta siekia 788 m (Derbento duburys). Pietinėje dalyje, kurią nuo Vidurio Kaspijos skiria Apšerono slenkstis, giliausia vieta – 1025 m. Kaspijos šelfe vyrauja smėliai, duburiuose dugną dengia dumblas, kai kur prasikiša pamatinė uoliena.

Pakrantės

Kaspijos jūros kranto linijos ilgis apie 6501 – 6702 km, o su salų pakrantėmis – iki 7000 km. Dauguma krantų yra žemi ir lygūs. Šiaurinę pakrantę raižo Volgos ir Uralo deltos atšakos, krantai žemi ir pelkėti, vietomis daug vandens augalų. Rytinėje pakrantėje vyrauja klintiniai krantai. Krantai labiausiai vingiuoti Apšerono pusiasalyje (vakaruose) ir prie Kara Bogaz Golo rytuose.

Salos

Kaspijos jūroje yra apie 50 salų, kurių bendras plotas ~350 km². Stambiausios salos: Ašur-Ada, Garasu, Gumas, Dašas, Čečenė, Čygyras, Zira, Zianbilas, Chara-Zira. Statomos dirbtinės Khazar salos.

Jūros srovės

Vandens cirkuliaciją Kaspijos jūroje sukelia intakai ir vėjai. Kadangi didžiausi intakai yra šiaurėje, tai ir srovės šioje dalyje stipresnės. Stipri šiaurės srovė juda palei vakarinę pakrantę link Apšerono pusiasalio, čia skyla į dvi dalis: viena juda tolyn palei vakarinį krantą, o kita pasuka į rytinę jūros dalį.

Kara Bogaz Golas

Unikalus 18 000 km² ploto sūraus vandens ežeras (neretai vadinamas įlanka), nuolatos maitinamas Kaspijos jūros vandens. Kara Bogaz Golo vanduo dėl karšto ir sauso klimato sparčiai garuoja, ir jį papildo ~200 m pločio protaka iš jūros atplūstančio vandens srautas.
Pavadinimo reikšmė turkmėnų kalba – „Juodosios ryklės (Juodųjų nasrų) ežeras“.
Kadangi ežeras nuotėkio neturi, jo vanduo itin sūrus – ~350 promilių (Pasaulinio vandenyno vidutiniškai 35 promilės). Ilgainiui čia susikaupė susikaupė milžiniški ištekliai įvairių druskų, ypač mirabilito (vandeningasis natrio sulfatas, Na₂SO₄·10H₂O), arba glauberio druskos, kurio kiekiai vertinami iki 48 mlrd. tonų (didžiausias planetos telkinys). Šios druskos koncentracija tokia didelė, kad į Kara Bogaz Golo protaką patekusios ir vandens srauto atneštos žuvys ir Kaspijos ruoniai nuo druskų kaipmat apanka ir žūsta.
1980 m. protakoje pastatyta užtvanka, o 1984 m. pastatyta vandens pralaida. Ežero lygis nukrito keliais metrais, bet 1992 m. vandens tiekimas vėl atkurtas. Kasmet iš Kaspijos jūros į Kara Bogaz Golą atiteka 8-10 km³ vandens (daugiau negu Neries žiotyse) ir ~150 000 tonų druskų. Druskų gavyba nuo 1920 metų.

Klimatas

Šiaurinės dalies klimatas kontinentinis, pietinėje – subtropinis. Žiemą vidutinė temperatūra šiaurinėje dalyje kinta nuo -8-10 °C šiaurėje iki +8-10 °C pietuose; vasaros metu nuo +24-25 °C šiaurėje iki +26-27 °C pietuose. Rekordinė temperatūra, užfiksuota rytinėje pakrantėje, siekė 44 °C.
Vidutinis kritulių kiekis 200 mm per metus (nuo 90-100 mm rytuose iki 1700 mm vakarinėje pakrantėje). Vandens garavimas: vidutiniškai 1000 mm per metus, Apšerono pusiasalio apylinkėse 1400 mm /metus.
Virš Kaspijos jūros dažnai pučia stiprūs vėjai, ypač šiauriniai. Rudenį ir žiemą vėjai sustiprėja ir dažnai siekia 35-40 m/sek. Itin vėjuoti rajonai – Apšerono pusiasalis ir Machačkalos apylinkės

Fauna

Kaspijos jūroje gyvena 1809 gyvūnų rūšys, iš kurių 415 rūšių yra stuburiniai. Čia aptikta 101 žuvų rūšis, didžiausi pasaulyje eršketinių žuvų ištekliai, taip pat gyvena karpiai, kilkės, kefalės, ešeriai, lydekos, lašišos. Čia esama ir jūrinių žinduolių – kaspinių ruonių. Gana daug endeminių rūšių. Iš moliuskų paminėtinos dreisenos, kitų bestuburių – pintys ir medūzos.
Kai kurias rūšis Kaspijos jūroje įveisė žmonės (kefales), arba jos atkeliavo su vandens transportu (krabai).

Flora

Jūroje ir jos pakrantėse aptinkamos 728 augalų rūšys, tarp kurių gausiausi dumbliai – žaliadumbliai, rudadumbliai, raudondumbliai, rupijos. Didžiąją biomasės dalį sudaro menturdumbliai (iki 30 kg/m²).

Ekonomika

Iškasenos
Kaspijos jūroje slūgso dideli naftos ir gamtinių dujų klodai. Iki šiol ištyrinėti naftos ištekliai siekia apie 10 mlrd. t., kartu su dujų kondensatu – apie 10-20 mlrd. t. Naftos gavyba Kaspijoje prasidėjo 1920 metais (Apšerono pusiasalyje).
Laivyba
Išvystyta laivyba, plaukioja keltai Baku – Turkmenbašis, Baku – Aktau, Machačkala – Aktau. Volgos ir Dono upėmis bei Volgos-Dono kanalu galima susiekti su Juodąja jūra.
Žvejyba
Eršketinių žuvų (90 % pasaulinių išteklių), karpių, kilkių žvejyba, ikrų gavyba ir kaspinių ruonių medžioklė.