Olesiundas

Istorija

Miesto teisės Olesiundui suteiktos 1848 m. Miestas greitai augo ir tapo vienu didžiausių žvejybos uostų ir didžiausias džiovintos žuvies eksporto uostas Norvegijoje.
1904 m. sausio 23 d. naktį siautėjo didžiulis gaisras, kurio metu medinis miestas visiškai sudegė. Gaisras kilo apvertus žibalinę lempą margarino fabrike. Jam greitai išplisti mieste padėjo ta naktį siautėjusi audra. Gaisras truko 16 valandų. Sudegė 850 namų. 10 000 gyventojų vidury nakties liko be pastogės, tačiau tik vienas žmogus tame gaisre žuvo. Po gaisro leista statyti tik mūrinius namus. Maždaug per septynerius metus didžioji dalis Olesiundo buvo atstatyta. Visas miesto centras buvo atstatytas Art nouveau stiliumi, kuris garsina miestą iki šiol.
Vokietijos Kaizeris Vilhelmas dažnai mėgo lankytis Sunnmore regione per atostogas. Po gaisro jis atsiuntė 4 laivus su medžiagomis pastatyti laikinus būstus ir barakus. Po planavimo etapo miestas buvo atstatytas to laikotarpiu vyravusiu Jugend stiliumi iš akmens, plytų ir skiedinio.
Statyboms vadovavo apytiksliai 20 statybininkų-vadovų ir 30 Norvegijos architektų, išsilavinimą daugiausia gavusių Trondheime, Šarlotenburge ir Berlyne. Dauguma pastatų buvo pastatyti tarp 1904 ir 1907 metų.
Po atstatymo miestas pasižymi neįprastai vientisa architektūra.
Miesto centre galima aplankyti nacionalinį kultūros populiarinimo centrą Jugenstilsenteret, supažindinantį lankytojus su miesto gaisru, jo atstaymu Art Nouveau (arba Jugendstil) stiliumi.
Olesiundas įeina į Art Nouveau tinklą (asociacija, įkurta 1999 m, siekianti išsaugoti ir puoselėti šio stiliaus paminklus).

Geografija

Olesiundo savivaldybė užima 7 salas šalies Morės ir Romsdalio regijone: Hessa, Aspøy, Nørvøya, Oksnøy, Ellingsøy, Humla ir Tørla. Miesto centras išsidėstęs Aspøy and Nørvøy salose, tuo tarpu Hesoje ir Oksnojoje išsidėstę individualių namų valdos. Antroji pagal dydį sala Elingsojus, buvo pasiekiama tik valtimi arba keliu per Skodjės savivaldybę. Bet 1987 m. buvo pastatytas tunelis po jūra tam, kad palengvinti susisiekimą tarp salos ir miesto.
Nuo Bergeno Olesiundas nutolęs 236 km į šiaurės-šiaurės rytus, ribojasi su Hjorundo ir Geirangerio fjordais, pastarasis yra UNESCO pasaulinio paveldo sąraše.
Savivaldybės plotas 93 km². Turi 41 385 gyventojų, gyventojų tankumas 430 žm. per km². 45 299 gyventojų aglomeracijoje, į kurios sudėtį įeina kaimyninės Sulos savivaldybės dalys. Be to savivaldybė turi tris mažas, atskiras miesto erdves – Hoffland, Årset ir Myklebost – su 1217 gyventojų.
Mieste vyrauja ryškus jūrinis klimatas su švelniomis ir vėjuotomis žiemomis; Šalčiausią metų mėnesį, sausį, vidutinė temperatūra 1,3 °C. Žemiausia visų laikų temperatūra, užfiksuota Olesiundo Vigra oro uoste, buvo -11 °C.

Ekonomika

Olesiundas – vienas didžiausių ir svarbiausių žvejybos uostų Norvegijoje. Miesto laivynas – vienas moderniausių visoje Europoje. Olesiunde ir jo apylinkėse taip pat išvystyta baldų industrija. Svarbus žvejybos ir žuvies perdirbimo centras.

Kultūra

Norvegijos Art Nouveau architektūros centras, Jugendstilsenteret, įsikūręs Olesiunde. Tai kartu ir muziejus ir žinių centras su ekspozicija, pasakojančia miesto gaisro, Norvegijos ir visos Europos Art Nouveu/Jugendstil stiliaus istoriją.
Vietinė futbolo komanda, Ålesunds FK (AaFK) įkurta 1914 m. Pirmąkart komanda Norvegijos premier lygoje žaidė 2003 sezone. Komandos naujoji arena, Color Line Stadion, atidaryta 2005 m. ir išsidėsčiusi apie 1 km nuo miesto centro. Palaikymo klubas vadinasi "Stormen" ir jungia apie 2000 narių.
Vietinis laikraštis Sunnmørsposten, įkurtas 1882 m. ir išleidžiamas 6 dienas per savaitę. Olesiundas yra kasmetinio Norvegijos maisto festivalio vieta.

Švietimas

Olesiunde yra Olesiundo universiteto kolegija (Høgskolen i Ålesund), su apytiksliai 1800 studentų ir 150 darbuotojų. Olesiundo menų mokykla (Ålesund Kunstskole) vaizduojamųjų menų mokykla. N