google/wiki40b huggingface dataset:
Kultūros barai

Kultūros barai – kultūros ir meno mėnesinis žurnalas, leidžiamas nuo 1965 m. Vilniuje.

Istorija

Skirtas profesionaliam įvairių meno reiškinių bei visuomeninių įvykių aptarimui ir kritikai, reziume anglų kalba. Šiuo metu žurnalo tiražas – 3 000.

Redakcija

Vyriausioji redaktorė – Laima Kanopkienė, skyrių redaktoriai – Almantas Samalavičius, Ramunė Marcinkevičiūtė, Šarūnas Nakas. Redakcinė taryba: Egidijus Aleksandravičius, L. Briedis, Alfredas Bumblauskas, E. Bundzaitė, R. Goštautienė, G. Jankevičiūtė, D. Katkus, Darius Kuolys, Stasys Laurinaitis, R. Raud, T. Remeikis, L. Ruokytė, Tomas Venclova (2009 m. pasitraukė).
Sikanai

Sikanai (gr. Σικανοί, sikanoi; lot. sicani) – viena iš trijų Sicilijos tautų, gyvenusi ten finikiečių ir graikų kolonizacijos laikais.

Istorija

Manoma, kad sikanai yra seniausi žinomi Sicilijos gyventojai, kurių pavadinimas išliko užfiksuotas šaltiniuose. Graikų istorikas Tukididas skelbė, kad sikanai į Siciliją atsikėlė iš Iberijos, bet nėra žinoma, kuo jis rėmėsi.
Elymai, manoma, yra antroji užrašyta tauta, atsikrausčiusi į Siciliją. Spėjama, kad jie atsikėlė iš Egėjo jūros regiono ar iš Anatolijos. Jie apsigyveno salos šiaurės vakaruose.
Sikelai buvo treti, manoma, atsikraustę iš žemyninės Italijos (galbūt iš Ligūrijos), ir apsigyvenę Rytų Sicilijoje.
Istoriniai įrašai aptinkami nuo laikų, kai finikiečiai XI a.p.m.e. įkūrė pirmąsias kolonijas, ir ypač nuo graikų įkurtos Sirakūzų kolonijos. Vėliau graikai įkūrė ir daugiau kolonijų.
Ankstesnieji siciliečiai buvo palaipsniui kolonistų asimiliuojami ir jau Romos valdymo laikais buvo visiškai asimiliuoti.

Language

Yra žinomi keli trumpi įrašai, parašyti graikų abėcėle, bet išnykusia sikanų kalba.  Įrašai nėra išversti (atpažinti tik vardai), sikanų kalba nėra priskirta kuriai nors kalbų grupei dėl duomenų stygiaus.
Ramutis Klimas

Ramutis Klimas (g. 1960 m. rugsėjo 11 d. Skindeliškės, Kapsuko raj.) – Lietuvos zooinžinierius, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.

Biografija

1985 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademiją. 1996 m. stažavo Švedijoje. 2002 m. habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
1985–2002 m. dirbo Lietuvos gyvulininkystės institute, 1999–2001 m. direktoriaus pavaduotojas, 2002 m. Gyvūnų veisimo ir genetikos skyriaus vedėjas. Nuo 2001 m. dėsto Šiaulių universitete, nuo 2002 m. profesorius. Nuo 2003 m. Biologinių tyrimų mokslinio centro direktorius.

Mokslinė veikla

Mokslinių tyrimų sritis – gyvūnų genetika, veisimas ir selekcija. Paskelbė apie 160 mokslinių straipsnių.
Nacistinis okultizmas

Nacistinis okultizmas – nevienareikšmiškai vertinama nacizmo ideologijos dalis, susijusi su mistikos tyrinėjimais, rasistiniu požiūriu interpretuojant žmogaus esybę ir egzistenciją.

Idėjos

Pagrindinė nacizmo idėja buvo sukurti „antžmogį“ – naująją žmonių rasę arijų pagrindu. Tam turėjo pasitarnauti eugenikos selekcija, netinkamus individus sunaikinant koncentracijos stovyklose.
Ypatingą vaidmenį nacistiniame okultizme suvaidino legendos apie dingusias žemes – Agartą (angl. Agartha), Thule (angl. Thule), Šambalą (angl. Shambhala). Taip pat nacistai skelbė, kad žmogus savyje turi užslėptų jėgų, mistinės (kosminės) energijos, pagal senovės germanų mitologiją pavadintos vriliu (Vril). Naciai savo tikėjimą siejo su teosofija, tikėjo kad egzistuoja galingos dvasinės būtybės, kurios tam tikriems žmonėms atskleidžia slaptas žinias apie pasaulį. Šias būtybes laikė demonais arba lygino su Bodhisattva. Naciai praktikavo meditacijas, yra duomenų, kad jie tyrinėjo reinkarnacijos idėjas, o SS vadas Heinrich Himmler netgi laikė save reinkarnavusiu Henriku I Paukštininku.
Tomb Raider (1996 kompiuterinis žaidimas)

Siužetas

Žaidimas prasideda branduolinio užtaiso sprogimu JAV Los Alamoso atominių bandymų bazėje. Sprogimo vietoje parodomas kristalas ir jame moteriška būtybė.
1996 m., Kalkuta. Su anglų archeologe Lara Kroft per jos draugą Larsoną susisiekia Džaklin Natla, „Natla Technologies“ kompanijos vadovė, kuri pasiūlo Larai ieškoti senovinio galios artefakto Peru vietovėje...
Algimantas Mileika

Biografija

1974 m. baigė Kauno Juozo Aleksonio vidurinę mokyklą, 1979 m. baigė Kauno politechnikos institutą, Statybos – santechnikos fakultetą, inžinierius statybininkas.
Nuo 1979 m. Ukmergės TVKC inžinierius, „Atramos“ gamyklos cecho viršininkas, vyr. dispečeris, Statybos remonto tresto Požeminių darbų valdybos darbų vykdytojas, Prekybinių organizacijų Statybos remonto valdybos darbų vykdytojas. Prasidėjus privatizacijai, kartu su kitais akcininkais 1992 m. įkūrė UAB „Statyba ir apdaila“, nuo 1997 m. jos direktorius.
Nuo 2001 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys, 2003 m. partijos Tvarka ir teisingumas narys, Dainavos skyriaus pirmininkas. Nuo 2007 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.
Sutuoktinė Vera, vaikai Aistė, Viktorija.
Lietuvos mūrininkas

Lietuvos mūrininkas – mėnesinis žurnalas, ėjęs 1933–1935 m. Kaune.

Istorija

Leido Kauno mūrininkų ir tinkuotojų profesinė darbininkų sąjunga. Rašė statybos technikos ir statybinių medžiagų gamybos bei naudojimo klausimais.
Redagavo N. Morkūnas ir K. Žuolys.
Luiniai

Istorija

Kaimo rytinėje dalyje, 0,39 km į rytus nuo kelio iš Luinių į kelią Kuršėnai–Raudėnai, 50 m į šiaurę nuo Kuršėnų miškų urėdijos Ilgšilio girininkijos, 6 kvartalo šiaurinio kampo yra Luinių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4645).
1950–1962 m. Kuršėnų rajono, 1962–1995 m. Šiaulių rajono Raudėnų apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Raudėnų tarybiniam ūkiui.

Aplinkinės gyvenvietės

Pėžai – 2,3 km
Vilkdaržė – 3,2 km
RAUDĖNAI – 3,7 km
Girkantai – 2,4 km
ŠIAULIAI – 39 km
KURŠĖNAI – 14 km 
Patyreliai – 3,3 km
Dubiniai – 4,3 km
Užpelkiai (Raudėnai) – 3,3 km
Bartlaukė – 2,6 km 
Sauslaukė – 3,2 km
Artūras Rimkevičius (1975)

Biografija

Šiaulių universitete studijavo verslo administravimą. UAB „GOLDING“ direktorius.
Darbo partijos narys. Nuo 2011 m. Joniškio rajono savivaldybės tarybos narys. 
Žmona Toma, vaikai Karolis, Ema.
Silezijos Semianovicai

Istorija

Miesto istorija skaičiuojama nuo XIII a. Šiuolaikinis Semianovicų miestas susikūrė 1924 m. apjungus Siemianowits ir Laurahütte gyvenvietes. Miesto teisės suteiktos 1932 m.
Viazma

Istorija

Viazma pradėjo kurtis apie IX–X a., o rašytiniuose šaltiniuose minima nuo 1239 m. Miestas 1403–1494 m. buvo pavaldus LDK. Veržiantis Napoleono kariuomenei į Rusiją, 1812 m. lapkričio 3 d. dėl miesto įvyko Viazmos mūšis. Taip pat 1941–1942 m. vykstant mūšiui dėl Maskvos, prie Viazmos vyko didelės kautynės.
Paprikos ekstraktas

Naudojimas

Paprikos ekstraktu dažomi sūriai, apelsinų sultys, prieskonių mišiniai, padažai, saldumynai, emulsinti mėsos produktai. Dedama į paukščių dedeklių pašarus, kad paryškėtų trynių spalva.
JAV paprikos ekstraktas priskirtas maistiniams dažikliams, kurie atleisti nuo sertifikavimo (angl. exempt from certification) ir laikomas natūraliu dažikliu.

Europoje paprikos ektraktas ir jo komponentai kapsantinas ir kapsorubinas žymimi kodu E160c.
Vienas kilogramas paprikos ekstrakto pakeičia 70 kg paprikos miltelių.
Pskovo kunigaikščiai

Pskovo kunigaikščiai – Pskovo respublikos valdovai, turėję gana apribotas teises. Tai nebuvo atskira valdovų dinastija ar linija, kadangi kunigaikščiai buvo skiriami, o vėliau renkami.
Epikantoplastika

Epikantoplastika (angl. Epicanthoplasty) – akies plastinės chirurgijos operacija, kurios metu pašalinamas epikantas.
Epikanto šalinimas yra gan sudėtinga operacija, kadangi epikanto klostės dengia ašarų kanalėlius, pro kuriuos iš akies ašaros nuteka į nosiaryklę. Epikanto buvimas dažnai koreliuoja su mažai išreikšta viršutinio voko raukšle, toks vokas dažnai vadinamas viengubu voku (angl. single eyelids), priešingai dvigubam vokui (angl. double eyelids). Šie du požymiai ne visada būna kartu, yra žmonių, kurie turi tik epikantą arba tik viengubus vokus. Viengubi vokai perdirbami į dvigubus atliekant Rytų Azijos blefaroplastiką.
Po epikantoplastikos gali likti įžiūrimi pochirurginiai randeliai. Tada paprastai atliekama randus koreguojanti Z plastika.
Veprių valsčius

Veprių valsčius buvo vidurio Lietuvoje. Centras – Vepriai.
Gyvolių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Virvytės dešiniojo kranto kyšulyje, suformuotame santakos su bevardžiu upeliu. Aikštelė ovali, pailga pietų – šiaurės kryptimi, 40x30 m dydžio. Jos pietiniame ir rytiniame kraštuose supiltas 60 m ilgio, 2 m aukščio, 8-13 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 50 m ilgio, 17 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 11 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a. Aikštelėje pastebimas 0,2-0,4 m kultūrinis sluoksnis.
Pylimas apardytas apkasų ir bulviarūsių. Piliakalnis apaugęs lapuočiais medžiais, nuo aikštelės beveik visi medžiai nukirsti.

Aplinkiniai piliakalniai

Jautakių piliakalnis 21 km 
 Daubarių piliakalnis 17 km
Lokavos piliakalnis 32 km
Rimolių piliakalnis 36 km 
 Renavo piliakalnis 36 km
Raktuvės piliakalnis 41 km 
 Žagarės piliakalnis 40 km
Džiuginėnų piliakalnis 31 km 
 Buožėnų piliakalnis 30 km
Buišų piliakalnis 20 km 
 Pašatrijos piliakalnis 32 km
Papilės piliakalnis 16 km 
 Pašalpos kalnas 18 km
Dizmanas Ilgūnas

Dizmanas Ilgūnas (arba Dismanas Ilgūnas, Dizmondas Ilgūnas; g. 1916 m. kovo 6 d. Peterburge) – Lietuvos futbolininkas.

Biografija

Gimė garsaus nepriklausomos Lietuvos finansininko Jono Ilgūno šeimoje. Joje, be Dizmano, užaugo dar trys seserys ir brolis Vytautas. Dizmano jaunesnysis brolis Vytautas Ilgūnas buvo žinomas ledo ritulininkas bei futbolininkas. Jis buvo Lietuvos čempionas, žaidė Lietuvos futbolo ir ledo ritulio rinktinėse.
D. Ilgūnui pirmajam iš Lietuvos futbolininkų buvo suteiktas buvusios SSRS sporto meistro vardas. Lietuvos futbolo rinktinėje debiutavo 1937 m. birželio 3 d. Kaune per rungtynes su Estija (1:2). Šalies rinktinėje jis sužaidė 18 rungtynių ir pelnė 1 įvartį. Buvo karininku.
D. Ilgūnas buvo pirmuoju Vilniaus „Dinamo“ (dabar „Žalgiris“) kapitonu. Be šios komandos, jis rungtyniavo LFLS Kaunas ir „Tauro“ komandose.
Neakivaizdžiai baigė Sankt Peterburgo Lesgafto kūno kultūros akademiją. Jis fizinio lavinimo pamokas dėstė Kauno komjaunimo vardo ir 24-ojoje vidurinėse mokyklose. Jo mokiniais yra buvę dabar žinomi politikai Vytautas Landsbergis ir Aloyzas Sakalas.
Dizmanas su žmona Elena užaugino dukrą Ildą ir du anūkus – Haroldą ir Patriciją.
Algirdas Gustaitis (1939)

Algirdas Gustaitis (g. 1939 m.) – Lietuvos futbolininkas ir treneris.

Biografija

Būdamas 14 m. ėmė lankyti krepšinio treniruotes. Tačiau jį pastebėjo futbolo treneris Neverauskas ir pakvietė į futbolo treniruotes, nuo 1956 m. žaidė Autonormalės Kapsukas komandoje, vėliau Šešupė Kapsukas komandoje. Pusmečiui buvo „Atlante“, vėliau metus praleido „Tauro“ komandoje, karinės tarnybos metu žaidė „Saliute“. Po to kurį laiką žaidė Baltika Kaliningrad, Ukrainos komandose. 1975 m. su „Sūduva“ laimėjo LTSR pirmenybių bronzą. Karjerą baigė 1981 m.
Žaidė vartininku, vienintelis iš Marijampolės senosios kartos futbolininkų yra žaidęs dviejuose LFF taurės finaluose (1962 m. ir 1976 m.). Iš viso yra žaidęs penkiuose Lietuvos futbolo taurės finaluose: 2 su „Sūduva“ („Šešupe“), 2 su Vilniaus „Saliutu“, 1 su Kėdainių „Nevėžiu“ (1970 m.). Dukart pripažintas geriausiu Lietuvos vartininku.
Dirbo šaltkalviu.
Lietuvos tyrimų centras

Lietuvos tyrimų centras – Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir IBM bendradarbiavimo sutartimi 2010 m. įsteigta įmonė. 2013 m. pasiskelbė nemoki, 2014 m. likviduota.

Istorija

2010 m. rugsėjį Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir IBM Research GMBh pasirašė penkerių metų bendradarbiavimo sutartį. 2010 m. gruodį įsteigtas UAB „Lietuvos tyrimų centras“ (LTC). Steigėjai – LR Ūkio ministerija ir LR Švietimo ir mokslo ministerija.
2011 m. gegužę, pasibaigus sutarčių pasirašymui su visais į pirmąjį projekto etapą pakviestais universitetais, LTC turėjo sutartis ir bendradarbiavo vykdydami mokslinius tyrimus su: Vilniaus universitetu (VU), Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Inovatyvios medicinos centru, Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Fizinių ir technologijos mokslų centru, Lietuvos sveikatos mokslų universitetu, Kauno technologijos universitetu (KTU). Buvo numatyta, kad „Lietuvos tyrimų centras“ ir „IBM“ lygiomis teisėmis naudosis mokslinių tyrimų rezultatais, Lietuvos mokslininkai turės galimybę dirbti „IBM“ laboratorijose Ciuriche ir Haifoje.
Pagal LRV ir „IBM“ sutartį, Lietuva buvo įsipareigojusi „IBM“ sumokėti 130 mln. Lt, tačiau realiai sumokėjo tik 10 mln. Lt. Viso įmonei buvo planuojama skirti 40 mln. Lt per metus ir iš viso 200 mln. Lt, iš kurių 130 mln. Lt būtų sumokėta „IBM“ už patentavimą ir konsultacijas. Dėl nevykdomų įsipareigojimų LR Ūkio ministerija nurodė numačiusi skirti ES struktūrinių fondų paramą, tačiau fondų paramos skyrimo taisyklės tam prieštaravo. 2013 m. sausį LR ūkio ministrė B. Vėsaitė tvirtino, kad per visą savo veiklą LTC „komercializavo“ tik vieną patentą. 2013 m. liepą „LTC“ skolos siekė 18 mln. Lt ir Vyriausybė nusprendė nutraukti sutartį su „IBM“.
„Lietuvos tyrimų centrui“ vadovavo Rytis Andriuškevičius, Tomas Deržanauskas.
Amsterdamas (laikraštis)

Amsterdamas – pramoginis (erotinio pobūdžio) laikraštis, leistas 1994–1996 m. Vilniuje.

Istorija

Steigėjas, leidėjas ir vyriausiasis redaktorius Eduardas Platovas. Tiražas 1996 m. – 500 egz.
Baltišius

Istorija

1745 m. Molėtų krikšto knygos kaimą Balteykie galbūt galima tapatinti su Baltišiumi. 1864 m. Skudutiškio dvaro vienkiemis.
Liubanis

Istorija

Manama, kad Liubanis įkurtas prieš tai buvusioje vakarų slavų (milčanų) gyvenvietės vietoje, IX arba X a. 1225 m. suteiktos miesto teisės. 1268 m. minimas kaip miestelis turintis Magdeburgo teises.
Zinaida Irutė Dargienė

Zinaida Irutė Dargienė (g. 1936 m. gruodžio 8 d. Mažeikiuose) – Lietuvos dailininkė tekstilininkė, VDA Kauno dailės instituto docentė.

Biografija

1945–1953 m. baigė Mažeikių vidurinę mokyklą, 1953–1958 m. Kauno taikomosios dailės mokyklos Tekstilės skyrių.
1958–1959 m. Pagėgių vaikų namų darbo instruktorė. 1959–1965 m. VDA Kauno dailės instituto darbuotoja. 1965–1972 m. Kauno šilko kombinato dailininkė, marginimo raštų dizainerė. 1972–1990 m. laisvai samdoma dailininkė. 1990–1999 m. VDA Kauno dailės instituto dėstytoja, docentė. 1998 m. stažavosi Tekstilės ir dizaino koledže „Shenkar“ (Izraelis).
Nuo 1966 m. dalyvauja respublikinėse ir užsienio parodose. 1987 m. pirmojo tekstilės simpoziumo Kaune organizatorė. 2000 m. plenero „Tekstilė vėjyje“ kuratorė, Plungės žemaičių muziejaus parkas. 2009–2010 m. projekto „Kitokia tekstilė“ kuratorė.
Dirba gobeleno, batikos, šilkografijos, neaustine-veltine, autorine ir kt. technikom. Sukūrė virš 600 projektų šilko audiniams, kurie su tekstilės pramonės parodom buvo eksponuojami daugelyje pasaulio šalių, ne kartą buvo atžymėti. Suruošė 34 autorines parodas: Kaune, Vilniuje, Telšiuose, Kėdainiuose, Druskininkuose, Kazlų Rūdoje, Renave, Mažeikiuose, Monrealyje (Kanada), Lemonte (JAV), Varšuvoje, Ostrolenkoje, Punske (Lenkija), Rygoje (Latvija). Darbų yra įsigiję Lietuvos, Rusijos, Kanados muziejai ir privatūs asmenys JAV, Olandijoje, Izraelyje, Australijoje ir kt.
Nuo 1971 m. Lietuvos dailininkų sąjungos (LDS) narė. 1982–1989 m. LDS Kauno skyriaus taikomosios dailės sekcijos pirmininkė. Nuo 1999 m. LDS Kauno skyriaus Tarybos narė ir Kauno skyriaus Tekstilės sekcijos pirmininkė. Nuo 2008 m. LDS Tarybos narė. Kauno tekstilininkų ir dailininkų gildijos garbės narė.
Kazys Viršilas

Biografija

1974 m. baigė Lietuvos Valstybinį kūno kultūros institutą, kūno kultūros dėstytojas, 2005 m. Kauno technologijos universitete baigė viešąjį administravimą.
1974 m. Skuodo vidurinės mokyklos mokytojas, 1991–1993 m. Skuodo 1-osios vidurinės mokyklos direktorius, 1993–1996 m. IĮ vadovas, Aleksandrijos pagrindinės mokyklos mokytojas, 1997–2003 m. Skuodo rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. administracijos direktoriaus pavaduotojas.
Lietuvos centro sąjungos, Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos Skuodo rajono skyriaus narys.
1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011 m. (mandato neteko dėl užimamų pareigų) Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys. 
Sutuoktinė Rima, vaikai Aistė, Agnė.
Didysis Beltas

Didysis Beltas (dan. Storebælt) – sąsiauris, skiriantis Danijos salas Zelandiją (rytuose) ir Fiūną (vakaruose). Priklauso Šiaurės ir Baltijos jūras jungiančiai sąsiaurių sistemai. Šiaurėje jungiasi su Kategato sąsiauriu, pietuose pereina į Femerno Beltą ir Kylio įlanką. Sąsiaurio šiaurinėje dalyje yra Samsio sala, pietinėje – Langelandas. Sąsiaurio ilgis ~60 km, plotis 16-32 km. Svarbi laivybinė arterija. 1998 m. per sąsiaurį pastatytas Didžiojo Belto tiltas.
Jūratė Baranova

Biografija

Baigė Vilniaus 31-ąją (dabar Tuskulėnų) vidurinę mokyklą. 1972 m. pradėjo studijuoti filosofiją Vilniaus universitete. 1986 m. apgynė humanitarinių mokslų daktaro disertaciją „Pragmatistinė Viljamo Džeimso tiesos koncepcija“.
2004 m. išleido monografiją „XX amžiaus moralės filosofija: pokalbis su Kantu“. 2007 m. šio veikalu pagrindu Vilniaus universitete Filosofijos fakultete habilitacijos procedūros metu patvirtinta jos profesūra. 2006 m. išleido monografiją „Filosofija ir literatūra: priešpriešos, paralelės, sankirtos“. 2007 m. – „Nietzsche ir postmodernizmas“.
Išleido dvi eseistikos knygas: „Meditacijos: tekstai ir vaizdai“ ir „Baimė nuskęsti“.
Baranova yra viena iš filosofinės didaktikos diegėjų Lietuvos vidurinėse ir aukštosiose mokyklose. 1995 m. savo studijų CEU Prahoje pagrindu išleido mokomąją priemonę „Politinė filosofija“.
2000 m. J. Baranova buvo apdovanota pirmąja Lietuvos švietimo ir mokslo ministerijos vadovėlių konkurso premija, už vadovėlį mokykloms „Filosofinės etikos chrestomatija XI–XII kl.“. 2004 m. apdovanota pirmąja Švietimo ir mokslo ministerijos aukštųjų mokyklų vadovėlių konkurso premija už vadovėlį aukštosioms mokykloms „Istorijos filosofija“.
Nuo 2014 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narė. Literatūrinis slapyvardis – Ana Audicka.

Veikla

1978 m. Vilniaus universitete baigė psichologijos ir filosofijos studijas. 1991–2003 metais buvo Lietuvos Edukologijos universiteto Filosofijos katedros docentė, nuo 2003 iki 2017 metų – Lietuvos Edukologijos universiteto profesorė, nuo 2017 metų – Vilniaus universiteto Filosofijos instituto profesorė. Dėsto moralės filosofiją, filosofinę antropologiją, postmoderniąją filosofiją. Sieja filosofiją su intelektine terapija. Rašo apie filosofijos ir meno sandūras. Publikavo straipsnių kultūros žurnaluose „Kultūros barai“, „Dailė“, „Metai“, „Naujoji Romuva“, kultūros savaitraščiuose „Literatūra ir menas“, „Šiaurės Atėnai“, „Nemunas“. Yra paskelbusi straipsnių leidiniuose „Mokslas ir gyvenimas“, „Gimtasis žodis“, „Prie Nemunėlio“. Savo parašytas esė skaito LRT radijo laidoje „Kultūros savaitė“.. Aktyviai dalyvavo tarptautiniame literatūros forume „Šiaurės vasara“ Jurbarke, „Literatūrinės žiemos“ renginiuose Panevėžyje. Žurnalų „Problemos“, „Istorija“, „Athena“ redaktorių kolegijos narė.
Oulavsioka

Oulavsioka (far. Ólavsøka) – didžiausias Farerų salų vasaros festivalis, švenčiamas liepos 29 d., šv. Olafos garbei, kai šalies parlamentas (far. Løgting) atidaro savo sesiją. Oulavsioka yra kultūros ir sporto šventė. Šventės metu vyksta: valčių irklavimas, futbolo rungtys, meno parodos, muzikos renginiai ir kt. Renginio atidarymas vyksta dieną prieš, t. y. liepos 28 d. Kai kurie renginiai vyksta dar anksčiau. Oulavsiokos koncertas prasideda liepos 27 d.
Festivalio metu, fareriečiai suvažiuoja į Torshauną.
Kur iškeliauja pasakos

„Kur iškeliauja pasakos“ – 1973 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas jaunimui L. Jacinevičiaus apysakos „Rūgštynių laukas“ motyvais. Drama. Spalvotas, plačiaekranis. Filmo trukmė – 80 min.

Siužetas

Režisieriaus Algirdo Dausos filmas pasakoja mokyklos romantikų ketveriukės – Gedo, Edmos, Arno ir Irmos – istoriją. Dabar jie – nebe vaikai, bet dar ir nesuaugę. Irma (akt. Ingrida Kilšauskaitė) dirba laborante, Edmundas (akt. Sigitas Račkys) groja ansamblyje, Arnas (akt. Arūnas Storpirštis) filmuoja reklamą televizijai, o Gediminas (akt. Algis Kybartas) – gamyklos tekintojas. Čia jie patiria pirmuosius konfliktus, pirmąją (ne)laimingą meilę, pirmąsias gyvenimo pamokas.
Elektrėnų profesinio mokymo centras

Istorija

Mokykla įsteigta 1967 m. spalio 1 d. rengti kvalifikuotus darbininkus Lietuvos energetikos sistemai. 1967-1989 m. mokykloje ruošti specialistai pagal šias programas: šaltkalvių - šilumininkų, šiluminių matavimų ir automatikos remonto elektromonterių, blokinės sistemos agregatų mašinisto padėjėjų, rėlinės apsaugos ir automatikos elektromonterių. Nuo 1969 m. mokykloje greta profesinio mokymo mokiniai įgyja ir bendrąjį vidurinį išsilavinimą. Buvo steigiamos kitos (gretutinės) specialybės, reikalingos energetinei sistemai: staliai, statybininkai, virėjai, konditeriai ir pan. Nuo 1989 m. ir vėliau, pereinant prie į rinką orientuotos ekonomikos, mokykloje steigiamos ir kitos specialybės: namų ekonomės, namų ūkio meistrai, sekretorės, biuro komersantai, virėjai, barmenai, statybos verslo organizatoriai, kompiuterinės įrangos derintojai, kompiuterio ir organizacinės technikos operatoriai. 
Nuo 1967 m.tai buvo Elektrėnų 39-oji miesto vidurinė profesinė technikos mokykla. 1990-1991 m. ši mokymo įstaiga tapo Elektrėnų energetikų mokykla, 2004-2005 m.pavadinta Elektrėnų profesinio mokymo centru. 2005-2006 m. mokymo centras tampa viešąja įstaiga Elektrėnų profesinio mokymo centru.
Medingėnai

Pavadinimo kilmė

Spėjama, kad kaimo vardas kilęs nuo žodžio „medė“ (miškas, giria).

Žymūs žmonės

Netoli miestelio (už 3 km) gimė rašytoja Šatrijos Ragana (1877–1930).
Pietų Amerikos naktikovis

Išvaizda

Vidutinio dydžio garninis paukštis. Kūno ilgis – 51–61 cm, o svoris – 518–591 g. Pakaušis juodas. Snapas žydrai pilkas, snapo galiukas pilkas ar gelsvas. Kakta balta ar pilka. Plikos odos plotas tarp snapo ir aplink akis – ryškiai žydra. Rainelė geltona, žaliai ruda ar ruda. Viršugalvyje yra ilgos (20 cm), liaunos, baltos plunksnos. Nugara ir sparnai balti. Kaklas kreminės spalvos. Kojos žydrai mėlynos. Veisimosi periodu galva, kaklas, krūtinė ir sparnų apačia įgauna geltoną atspalvį. Jauniklių kūnas baltos spalvos. Pakaušis pilkas, ruožuotas. Sparnai pilki.

Paplitimas

Papltęs Bolivijoje, Brazilijoje, Kolumbijoje, Ekvadore, Prancūzijos Gvianoje, Gajana. Panamoje, Paragvajuje, Peru, Suriname ir Venesueloje. Pasaulinės gamtos organizacijos duomenimis rūšies apsaugos būklė susirūpinimo nekelia.

Biologija

Biotopas – miškingos pelkės; raistai atvirose vietovėse, šalia galerinių miškų; atogrąžų miškai (iki 900 m virš jūros lygio); savanos; upių pakrantės; ryžių laukai; kavos plantacijos; tvenkiniai, esantys šalia Transamazonijos plento.
Minta smulkia žuvimi (1- 5 cm ilgio), vandens vabzdžiais, buožgalviais, varliagyviais. Grobio ieško dieną, dažniausiai, pavienis. Medžiodamas stovi išsitiesęs ir laukia grobio arba lėtai braidydamas, plaukdamas ir panirdamas.
Veisiasi pavieniai. Lizdus krauna neaukštuose medžiuose. Dėtyje 2 – 4 balsvi kiaušiniai. Inkubacija trunka 26 – 27 dienas. Išsiritę paukščiukai yra apaugę baltais pūkais.
Marytė Pūtienė

Biografija

1974 m. baigė Kauno medicinos institutą, gydytoja. VĮ Varėnos PSPC Merkinės filialo bendros praktikos gydytoja odontologė.
Lietuvos centro sąjungos (nuo 2005 m. Lietuvos centro partijos) narė.
Nuo 2007 m. Varėnos rajono savivaldybės tarybos narė.
Sutuoktinis Silvestras, vaikai Lina, Ramunė.