Studijos užsienyje

Finansiniai barjerai

Daugelyje užsienio valstybių studijos yra mokamos. Pvz., 2009–2010 m. m. kaina Didžiojoje Britanijoje – iki 3225 svarų sterlingų (~13 000 Lt). Vakarų valstybėse yra aukštas pragyvenimo lygis, todėl atitinkamai didelės ir pragyvenimo išlaidos. Todėl prieš studijas būtina pasirūpinti atitinkamo finansavimo šaltiniais (pvz., stipendija, paskola ar pan.).

Užsienio kalbos reikalavimai

Norint įstoti į užsienio universitetą, reikia išlaikyti užsienio kalbos egzaminą (pvz., anglų kalbos testą IELTI, TOEFL, studijoms vokiečių kalba – TestDaF ir pan.). Įstoti gali būti sunku į prestižinius, taip pat tam tikrus (pvz., Anglijos) universitetus, ypač pirmaujančius (pavyzdžiui, Oksfordo ar Kingso).

Kultūriniai skirtumai

Studijos užsienyje visada yra susijusios su gyvenamosios vietos keitimu (išimtis – nuotolinės studijos). Dėl to sumažėja bendravimo su artimaisiais, draugais, likusiais gimtojoje šalyje, galimybės. Būtina keltis gyventi kitur, o tai jau yra asmenybės išbandymas. Rekomenduotina gerai išmokti užsienio kalbą, kuria bus studijuojama. Renkantis šalį, reikia atkreipti dėmesį, kad gyventojai kalbėtų suprantama kalba, ypač važiuojant studijuoti ilgesniam laikui: jei bus galima susikalbėti su vietiniais žmonėmis, tai suteiks didesnį saugumo jausmą (pvz., jei prireiktų pagalbos).

Studijų išlaidos

Daugumoje užsienio valstybių studijos yra mokamos. Mokesčiai už mokslą užsieniečiams gali būti gerokai didesni nei vietiniams gyventojams (pvz., Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, jei užsieniečiui netaikomas abipusiškumo principas, kai ES narių piliečiai turi teisę studijuoti tokiomis pat sąlygomis kaip ir šalies piliečiai).
Be studijų rinkliavų taip pat prisideda pragyvenimo išlaidos.

Finansavimo šaltiniai

Finansavimo šaltiniai gali būti skirstomi į „vidinius“ bei „išorinius“. „Vidiniai“ – asmeninės lėšos, tėvų, artimųjų parama. „Išoriniai“ – įvairių organizacijų (fondų), valstybės, privačių asmenų parama (stipendijos), darbas, autorinė veikla, verslas, paskola. „Turtingose“, aukšto socialinio aprūpinimo valstybėse paramą studijoms užsienyje galima gauti iš valstybės (pvz., Vokietijoje – BAföG, Auslands-BAföG, Bildungskredit). Tai gali būti stipendijos, socialinė parama (pašalpa), studijų paskola (kreditas).

Darbas

Studijas finansuoti galima ir dirbant tiek pačioje aukštojoje mokykloje, pvz., pagalbiniu darbuotoju, mokslo darbuotoju, asistentu, tyrėju (JAV – vad. Graduate Assistantships), dirbant aukštos kvalifikacijos nereikalaujantį darbą (nesusijusį su mokslu, pvz., techninio aptarnavimo srityje, bibliotekoje ar kt.), tiek ir kitur.
Darbo, valstybės tarnybos galimybes ir sąlygas buvimo valstybėje reguliuoja įstatymai. Užsieniečių darbas ypač neakademinėje srityje gali būti ribojamas (pvz., kai kuriose [ES] valstybėse, kur pereinamieji laikotarpiai darbuotojams iš naujųjų ES valstybių narių taikomi iki 2011 m.).

Akademinių rezultatų pripažinimas

Norint oficialiai dirbti pagal studijų kryptį nacionalinėse valstybinėse įstaigose, organizacijose, užsiimti valstybės reguliuojama veikla, profesija (kaip architektas, advokatas, auditorius), reikalinga, kad įgyta kvalifikacija būtų pripažinta. Paprasta ir skaidri studijų užsienyje vertinimo ir pripažinimo tvarka yra dėl studijų pagal „Erasmus“ programą (taip pat žr. ES Bolonijos procesas), įdiegus Europos kreditų perkėlimo sistemą ECTS.
Prieš studijas užsienyje svarbu įsitikinti, ar baigti kursai, studijų programos yra oficialiai pripažįstami visų pirma atitinkamoje valstybėje. Tam reikalinga, kad aukštoji mokykla (universitetas) būtų oficialiai pripažinta pagal atitinkamos valstybės įstatymus (jai turi būti suteiktas aukštosios mokyklos statusas), kad ji turėtų teisę vykdyti formaliojo švietimo (formaliojo ugdymo) programas, vykdyti studijas (pagal oficialiai pripažintas, akredituotas studijų programas).
Pažymėtina, jog studijos užsienyje gali būti vykdomos nelegaliai (kai švietimo įstaiga skelbiasi esanti aukštoji mokykla, neturėdama valstybės akreditacijos arba turėdama ją, vykdo studijas, tačiau kurių vykdyti ji neturi teisės). Valstybėje nesant teisinio reguliavimo dėl mokyklų statuso (pvz., kokiu atveju švietimo įstaiga turi teisę naudoti vardus „universitetas“, „institutas“, „akademija“, „kolegija“), atitinkamos „studijos“ gali būti laikoma švietimo veikla, tačiau dėl jos teisinės reikšmės, t. y. dėl oficialaus išsilavinimo pripažinimo, galimybių dirbti pagal specialybę gali kilti sunkumų. Todėl skatintina iš anksto domėtis pasirinktomis mokyklomis, universitetais bei jų vykdomomis studijų programomis, teirautis dėl jų vertinimo valstybinėse institucijose (užsienyje arba gyvenamojoje valstybėje).
Lietuvoje įvairiais studijų užsienyje klausimais konsultuoja bei su užsienyje įgytų kvalifikacijų vertinimo ir pripažinimo procedūros eiga bei kriterijais supažindina Studijų kokybės vertinimo centras (galimos tiek išankstinės konsultacijos, tiek ir vėlesnės, pvz., baigiant arba jau baigus studijas užsienyje).