Ivangėnų piliakalniai

Ivangėnų I piliakalnis

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, (Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1185; unikalus objekto MC kodas 3462; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A764KP) yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 33x43 m dydžio. Jos rytiniame pakraštyje yra 4 m aukščio, 27 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 30 m pločio, 5 m gylio griovys. Aikštelės šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10–15 m aukščio.
Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurės rytų, vakarinis ir šiaurės vakarų aikštelės kraštai nuslinkę, šiauriniame šlaite erozija tebevyksta. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 30000 m².

Ivangėnų II piliakalnis

Apie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis (Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1543; unikalus objekto MC kodas 13029; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A765P), koordinatės 55°25′15.4″ š. pl. 22°36′21.1″ r. ilg.). Jo aikštelė trapecinė, pailga rytų – vakarų kryptimi, 27 m ilgio, 17 m pločio rytuose, 20 m pločio vakariniame gale. Jos rytinėje pusėje supiltas 3 m aukščio, 18 m pločio pylimas, kurio išorinis 4,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 15 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 10 m aukščio.
Piliakalnis apardytas arimų, šoniniai šlaitai – erozijos, pylimo viršuje iškasta duobė. Jis apaugęs tankiais lapuočiais medžiais ir krūmais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 16000 m².

Gyvenvietė

Į šiaurės vakarus – rytus nuo piliakalnių, abiejuose Suvirkšties krantuose, žemoje vietoje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23942; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A764K2P). 520 m į pietvakarius yra IV a. – VII a. Vėluikių kapinynas, tyrinėtas 2006 m. rugsėjo mėn.

Tyrimai

Piliakalnius 1905 m. aprašė Liudvikas Kšivickis, pirmąjį piliakalnį 1961 m. žvalgė Istorijos institutas. Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1997 m. atliko Lietuvos istorijos institutas, archeologai Vykintas Vaitkevičius ir Gintautas Zabiela. Piliakalnių kompleksas datuojamas I tūkstantmečio viduriu – XIV a. Abiejų piliakalnių tarpusavio išsidėstymas, nesant archeologinių tyrinėjimų, neleidžia tvirtai nustatyti, ar antrasis piliakalnis labiau nutolęs pirmojo priešpilis, ar chronologiškai atskiras piliakalnis. Anksčiau buvo manoma, kad pirmasis piliakalnis yra tik kalva be įtvirtinimų, be kultūrinio sluoksnio.

Aplinkiniai piliakalniai

Gegužių piliakalnis 10,5 km 
 Kalvalių piliakalnis 11 km
Vaidatonių piliakalnis 8 km 
 Simėnų piliakalnis 3 km
Pabalčių piliakalnis 10 km 
 Gudelių piliakalnis 9 km
Juškaičių piliakalnis 7 km 
 Kreivių piliakalnis 22 km
Pužų piliakalnis 11 km 
 Molavėnų piliakalnis 16 km
Batakių piliakalnis 10 km
Nosaičių piliakalnis 2 km 
Kiukiškių piliakalnis 23 km 
 Meškininkų piliakalnis 32 km
Ižiniškių piliakalnis 13 km