Klovainiai

Aplinkinės gyvenvietės

PAKRUOJIS – 7 km
Balsiai – 7 km
ROZALIMAS – 8 km
Laipuškiai – 4 km

Istorija

Klovainių dvaras šaltiniuose minimas nuo XVI a. pradžios, miestelis – nuo XVII a. Apie 1621 m. Upytės karališkojo valsčiaus, taigi ir Klovainių dvaro laikytojo Jeronimo Valavičiaus rūpesčiu Klovainiuose pastatyta pirmoji medinė Romos katalikų bažnyčia, prie kurios nuo 1627 m. veikė parapinė mokykla. J. Valavičiaus 1622 m. gegužės 11 d. potvarkiu Klovainių parapijos valstiečiai griežtai įpareigoti ne tik nuolat lankytis naujojoje bažnyčioje, bet ir jokiu reikalu nesikreipti į „eretikų“ (t. y. evangelikų reformatų) kunigus, nesikviesti į namus burtininkų bei vykdyti kitas „katalikiškas priedermes“ (pvz., kasmet nuo kiekvieno ariamo valako mokėti klebonui po grašį vad. kalėdos mokesčio).
1779 m. Ldk Stanislovas Augustas Poniatovskis Klovainiams patvirtino jų jau nuo 1632 m. turėtas miestelio teises, 1781 m. suteikė 4 metinių prekymečių privilegiją. 1784 m. Šeduvos karališkosios seniūnijos Klovainių raktą iš didžiojo kunigaikščio brolėno K. Poniatovskio nusipirko Benediktas Karpis; jo sūnaus Ignoto Karpio 1808 m. surašytu testamentu Klovainių dvaro valstiečiai buvo atleisti nuo baudžiavos.
Apie 1840 m. Klovainiuose veikė vandens malūnas, bravoras, keliolika parduotuvių.
1864 m. Klovainių dvaro valstiečiams atsisakius mokėti žemės išperkamuosius mokesčius, malšinti „maišto“ buvo atsiųstas Rusijos kariuomenės dalinys. 1880 m. miestelis degė.
1910-1912 m. Klovainiuose veikė „Saulės“ draugijos mokykla, nuo 1912 m. (kurį laiką) – valdinė pradžios mokykla, 1949-1962 m. – septynmetė, 1962-1992 m. – aštuonmetė mokykla (dabar – Klovainių pagrindinė mokykla).
Nuo 1919 m. Klovainiai buvo valsčiaus centras. 
1941 m. hitlerinės Vokietijos okupacinės administracijos nurodymu išžudyti Klovainių žydai.
Po II pasaulinio karo Klovainių apylinkėse veikė Žaliosios rinktinės partizanai. 
1950–1995 m. Klovainiai buvo apylinkės centras, 1950–1992 m. – centrinė kolūkio gyvenvietė. 1951 m. čia įkurta biblioteka, 1955 m. – medicinos punktas, 6-ajame dešimtmetyje taip pat veikė girininkija, lentpjūvė, malūnas, ryšių skyrius, vaikų darželis, kultūros namai. 1965 m. susibūrė Klovainių choras ir etnografinis ansamblis; 1969 m. pradėta statyti dolomitinės skaldos gamykla.
1997 m. kovo 19 d. Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu patvirtintas dailininko Juozo Galkaus sukurtas Klovainių herbas.

Architektūra, paminklai

Miestelio planas linijinis. Medinėje Švč. Trejybės bažnyčioje (XVII a. pirmoji pusė; 1853 m. bažnyčia atnaujinta) yra barokinė monstrancija (XVIII a. pab.), altorėlis su Švč. Trejybės paveikslu (1876 m., autorius Ksaveras Danauskas), ornamentuotas kryžius (XIX a.). Bažnyčios šventoriuje – koplytstulpis su skulptūromis (XIX a. pab.), Klovainių kapinėse – koplytstulpis su ornamentuotu kryželiu ir skulptūrine grupe (1923 m., abiejų autorius Jonas Danauskas).
Išliko Klovainių dvaro sodybos pastatų (XIX a. antroji pusė–XX a. pirmoji pusė). 
Paminklas tremtiniams (1993 m.).

Ekonomika

Veikia bendrovės „Klovainių skalda“;  „Skalduva“ (skaldos, dolomitmilčių, dolomitų apdailos plokštelių gamyba), „Pakruojo keramika“ (molio dirbinių gamyba).

Sportas

Miestelyje yra krepšinio klubas "Klovainiai". O 2016 metų sausį įkurtas "Pakruojo futbolo centras" - FC Pakruojis.

Įdomūs faktai

Klovainiuose kasmet rengiama dvi dienas trunkanti miestelio šventė – vad. Onučių gegužinės.