Valentinas Mikelėnas

Išsilavinimas, mokslinė ir pedagoginė veikla

Vieną semestrą mokėsi TSRS aukštojoje pasienio politinėje karo mokykloje. 1982 m. VU Teisės fakultete baigė teisės studijas, įgijo teisininko kvalifikaciją. Maskvos Lomonosovo universitete 1986 m. spalio 26 d.) apgynė disertaciją Civilinių bylų dėl civilinės būklės aktų įrašų nuginčijimo ypatumai, teisės mokslų kandidatas (laipsnis vėliau buvo nostrifikuotas į socialinių mokslų (teisės krypties) daktaro laipsnį). 1995 m. rugsėjo 6 d. apgynė teisės krypties habilitaciją Civilinės atsakomybės problemos: lyginamieji aspektai, jos pagrindu išleido monografiją, habilituotas socialinių mokslų daktaras.
1982–1997 m. ir nuo 2006 m. VU dėstytojas, 1990–2003 m. Civilinės teisės ir civilinio proceso katedros vedėjas, 1992–1997 m. VU Teisės fakulteto dekanas; nuo 1996 m. profesorius. Dėsto prievolių teisės ir civilinio proceso kursus dieninių studijų studentams.
Nuo 2002 m. žurnalo „Justitia“ redakcinės kolegijos pirmininkas, nuo 2005 m. tarptautinio žurnalo „European Review of Private Law“ redakcinės kolegijos narys. Nuo 2004 m. Lietuvos mokslų akademijos narys ekspertas. LR civilinio kodekso priežiūros komiteto narys nuo 2009 m. kovo 4 d. Nuo 2008 m. Teisėjų etikos ir drausmės komisijos narys.
Savarankiškai arba kaip bendraautoris paskelbė per 100 straipsnių, monografijų, parengė studijų bei parašė knygų, vadovėlių. Daugelio civilinės, civilinio proceso teisės mokslinių publikacijų lietuvių ir užsienio kalbomis autorius, Civilinio kodekso komentaro bendraautoris. Mokslinės veiklos sritis – civilinė teisė ir civilinio proceso teisė. Vadovavo LR CK rengimo darbo grupei, LR civilinio proceso kodekso rengimo darbo grupės narys.

Teisinė karjera

Nuo 1992 iki 1997 m. Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto, Teisės departamento patarėjas. Nuo 1998 iki 2006 m. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas. Nuo 2005 m. liepos mėn. LR Prezidento Valdo Adamkaus sudarytą darbo grupės dėl teismų darbo tobulinimo narys. 2006 m. kovo mėn. pabaigoje darbo grupei pateikus LR Prezidentui parengtus teisės aktų pataisų projektus, V. Mikelėnas žadėjo Prezidentui pateikti atskirąją nuomonę dėl kai kurių darbo grupės parengtų siūlymų, kadangi, Mikelėno nuomone, projekte buvo „per mažai priemonių", kurios pakeltų teismus „iš dugno". Sprendžiant teisėjų korpuso formavimo problemas, V. Mikelėnas siūlo vieną galimą teisėjų formavimo principų – rinkimus, kai teisėjas būtų lyg ir savotiškas politikas. Tačiau tam, pasak LRS Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininko Juliaus Sabatausko nuomone, reikia ilgesnės valstybės demokratinės patirties, o jos Lietuvoje dar nėra. Mikelėnas taip pat teigė, kad vienkartinis teisėjo egzaminas nepakankamas, sakė, kad, atsižvelgiant į kitų valstybių patirtį, teisėjas būtų nuolat mokomas.
LAT pirmininkas Vytautas Greičius V. Mikelėną buvo rekomendavęs skirti į LAT Civilinių bylų skyriaus pirmininko pareigas. Dėl LAT Civilinių bylų skyriaus pirmininko paskyrimo jau beveik metus vyko „trintis“ tarp LAT vadovybės ir Prezidentūros. Mikelėnas iš LAT teisėjo pareigų atsistatydino, protestuodamas prieš teismų sistemos ydas. Mikelėnas teigė, kad jį pasitraukti privertė „pareiga ginti viešąjį interesą“, jo sprendimas trauktis iš posto nėra grįstas asmeninėmis ambicijomis, ir gandais vadina spaudos pranešimus apie jo bendradarbiavimą su sovietų saugumu. Prezidentas apgailestavo, kad Aukščiausiasis Teismas (AT) neteko aukštos kvalifikacijos teisininko ir vieno geriausių civilinės teisės specialistų. Tuometinio LR Seimo pirmininko A. Paulausko nuomone, Mikelėno atsistatydinimas – savotiškas nuostolis Lietuvos teismų sistemai.
Pasak paties Mikelėno, jis atsistatydino todėl, kad galėtų „laisvai kalbėti apie teismų ir visuomenės problemas“. Lietuvos Respublikos teisėjų asociacijos valdyba iškart po V. Mikelėno pirmojo viešo pareiškimo išplatino savo pareiškimą, tarsi ir smerkiantį V. Mikelėną. Mikelėnas apie teismų problemas vėliau prabilo iš Seimo tribūnos, perskaitė kalbą. Pareiškė, kad “reikia išvalyti teisėjų korpusą nuo nesąžiningų teisėjų, užkirsti kelią nekvalifikuotiems specialistams, sudaryti teisėjams normalias darbo sąlygas”. Daugiausiai kritikos V. Mikelėnas Seime išsakė Teismų tarybai. Jo teigimu, „tokia Taryba, kokia yra dabar“, darbo tęsti negali; neskaidrus ir netinkamas yra net jos formavimo principas. Neskaidriai vyksta ir balsavimai, kai teisėjai vieni kitų prašo pabalsuoti už vieną ar kitą kolegą. Visgi, Seime teisėjas kalbėjo painiai ir aptakiai, Seimo nariams pateikė daugiau klausimų nei atsakymų; jo mintys, pasak žiniasklaidos vertinimų, buvo „užkoduotos“, ir vargu ar kas jas suprato.

Advokato praktika

1995–1997 m. ir nuo 2006 m. verslo teisės advokatų profesinės bendrijos "Baltic Legal Solutions Lietuva" (dabar - TGS Baltic) advokatas, partneris. Civilinių bylų advokatas.