google/wiki40b huggingface dataset:
IV Kauno fortas

Aprašymas

Forto teritorija tankiai apaugusi neaukštais želdiniais, perimetrą juosia gynybinio griovio siena, stambių medžių eilės. Asimetrinio plano, netaisyklingo keturkampio formos forto teritorijos reljefas mažai pažeistas. Šiaurinėje pusėje išlikę įvažiavimo į teritoriją vartai, už kurių – kareivinių kompleksas, įvairios paskirties gynybiniai įtvirtinimai. Fortas susideda iš kazematinės dalies su flangais, sudėtingų centrinės ir užnugario poternų, kampinių kaponierių, gynybinių griovių ir nepakitusios esplanados.

Istorija

Fortas buvo pastatytas 1883–1889 m. laikotarpyje. Čia įsikūrusi carinės Rusijos kariuomenė gaudavo naujausių ginklų. Rusijai įsigijus 12 „Maxim-Nordenfelt“ penkiavamzdžių kulkosvaidžių, keletas jų buvo perduoti tvirtovės įgulai. 1894 m. trys tokie kulkosvaidžiai, kaip galimi ginklų variantai, buvo išbandyti IV forto kaponieriuje. Šaudant 4 min. visiems vienu metu, buvo stebimi artileristų veiksmai, susikaupusių dujų poveikis jų kvėpavimo takams. Kaponieriuje buvo gera ventiliacija, todėl dujos nesikaupdavo ir artileristai dėl to nesiskųsdavo. Šie kulkosvaidžiai buvo pirmieji Lietuvoje išbandyti automatiniai ginklai (Rusijoje – vieni pirmųjų). 1893 m. pagal tvirtovės karo inžinieriaus Lichačiovo brėžinius gamykloje pagamintas prieššturminio pabūklo keliamasis mechanizmas 1894 m. liepą buvo sumontuotas ir išbandytas taip pat IV forte. Kol nebuvo šio mechanizmo, artileristai prieššturminius pabūklus iš forto apatinės dalies į viršuje esančias pozicijas užtempdavo rankomis. Jį sumontavus, pabūklus buvo galima greitai užkelti į viršų ir parengti šaudyti. Bandymai buvo sėkmingi, tačiau šis geras, tam laikotarpiui tikęs išradimas, tvirtovėje taip ir liko vienintelis.
1941 m. užėjus vokiečiams, forte nuo rugpjūčio mėnesio pradėti naikinti žydai. Didžioji dalis čia atvesti iš Kauno geto. 1941 m. naciai ir jų vietiniai talkininkai nužudė apie 4000 žydų, vien rugpjūčio 8 d. – 500 Kauno geto inteligentų.

Forto tvarkymas

1998–1999 m. IV fortas buvo valomas, atlikti ištisinio išminavimo darbai, sutvarkyta drenažo sistema, tačiau, nutrūkus finansavimui, darbai sustojo. Bėgant metams neprižiūrima teritorija vėl pasidengė tankiais krūmais, kita augmenija. Be to, informacija apie atliktas standartinių sprogmenų neutralizavimo operacijas šiame forte dingo. 
IV forto teritorijos ribos sutampa su valstybinio Kauno teriologinio draustinio ribomis. Šiame forte aptinkamos 7 šikšnosparnių rūšys, įtrauktos į Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų sąrašą.  Kad gyvūnai lengvai pasiektų žiemojimo vietas atskirose forto dalyse, 2012 m. forto teritorija buvo vėl valoma, pašalinti želdiniai. Taip siekiama palaikyti retų šikšnosparnių rūšių individų žiemojančias populiacijas. Vykdydami kirtimo ir teritorijos švarinimo darbus, darbininkai kelis kartus turėjo nutraukti darbus, nes aptiko sprogmenų, teko kviesti policijos pareigūnus ir išminuotojus. Kelios minos buvo saugiai susprogdintos pačiame forte.
Mikalojus Kosceleckis (1535)

Biografija

Lenkijos bajorų Kosceleckių giminės atstovas, herbo „Ogonczyk“ savininkas. Inovroclavo vaivados Jano Kosceleckio (apie 1430–1498) ir Katerinos Odrovonž iš Žuravnicos (m. po 1497) vienintelis sūnus.
Nuo 1516 m. Mikalojus Kosceleckis minimas Inovroclavo kašteliono laipsnyje. 1520 m. gavo Inovroclavo vaivados, 1523 m. – Kujavijos Bresto, o 1525 m. – Kališo vaivados pareigybę.
Roberto Mancini

Futboloninko karjera

1981 m. pradėjo profesionalo karjerą „Bologna FC 1909“ klube, bet jau kitą sezoną perėjo į Genujos „UC Sampdoria“. Ten Mančinis tapo vienu svarbiausių klubo žaidėju. Su „Sampdoria“ žaidėjas laimėjo eilę apdovanojimų, o 1990–1991 m. laikotarpiu laimėjo Serie A, Italijos supertaurę ir UEFA Taurių laimėtojų taurę. 1997 m. žaidėjas perėjo į „Lazio“ klubą, su juo turėjo kelis sekmingus sezonus. Karjeros pabaigoje jis tapo trenerio Sveno-Jorano Eriksono asistentu, vėliau dar buvo paskolintas „Leicester City“ klubui, bet ten sužaidė vos kelias varžybas.
Nepaisant Mančinio sėkmės klubuose, jis nebuvo pastovus Italijos rinktinės žaidėjas. Jis įmušė įvartį į Vakarų Vokietijos vartus 1988 m. Europos čempionate. 1990 m. pasaulio čempionate visas varžybas praleido ant atsarginių suolelio, o į 1994 m. čempionatą nebuvo pakviestas ir paskelbė pasitraukiąs iš rinktinės.

Trenerio karjera

2001 m. Robertas Mančinis kaip treneris debiutavo skolų slėgtame „Fiorentina“ klube, laimėjo Italijos taurę. 2002 m. perėjo į savo buvusį klubą „Lazio“ ir, net ir netekęs daug svarbių žaidėjų, su juo laimėjo Italijos taurę, o Serie A pasiekė 4 vietą. Mančiniui tapus „Internazionale“ treneriu, šis klubas tapo vienu Italijos lygos gigantų, 3 kartus tapo Serie A, 2 kartus – Italijos taurės laimėtoju. 2008 m. po pralaimėjimo Čempionų lygoje, Mančinis buvo atleistas iš „Intero“. 2009 m. jis tapo arabų šeichų valdomo ir daug pajėgių žaidėjų įsigijusio „Manchester City“ klubo treneriu. Jo vadovaujama komanda 2011 m. po labai ilgos pertraukos laimėjo FA taurę, o 2012 m. – Premjer lygą. Mančinis tapo antruoju per istoriją italų treneriu, nuvedusiu komandą iki šio prestižinio apdovanojimo (po Carlo Ancelotti su „Chelsea“).
Vampyros Lesbos

Turinys

Linda, nekilnojamojo turto agentė, kartu su savo draugu Omaru apsilanko Stambulo naktiniame klube, kuriame tampa erotinio dviejų merginų šokio liudininkais. Vis tik labiausiai ją šokiruoja tai, kad vieną iš šių merginų ji nuolatos regi savo sapnuose. Papasakojusi apie tai savo psichiatrui daktarui Siuardui, ji sulaukia paaiškinimo, kad tai tiesiog jos seksualinio nepasitenkinimo išraiška ir dar jai tiesiog reikia kito partnerio.
Po kurio laiko Linda darbo reikalais nuvyksta į atokią salą, kurioje gyvena klientas. Kaip paaiškėja, tai grafienė Nadina, ta pati mergina iš naktinio klubo ir iš Lindos sapnų. Kažkada, išgelbėta grafo Drakulos, Nadina paveldėjo iš jo ir amžiną kraujo troškimą. Tarp merginų užsimezga intymus ryšys, tačiau galiausiai Nadina įkanda Lindai.
Tuo metu daktaras Siuardas, kuris tuo pačiu yra ir tikrasis vampyrų žinovas, mano, kad Agra, viena jo paciančių, išprotėjo, nes pasakoja neįtikėtinas istorijas apie grafienę Nadiną, tačiau kuomet į jį kreipiasi Omaras, papasakojantis, kad jo draugė Lindanuvyko į salą pas grafienę, jis pradeda nerimauti, kad mergina gali tapti vampyro auka. Siuardas vyksta į salą, tačiau čia jį nužudo Nadinos tarnas.
Išvykusi iš salos, Linda po kurio laiko grįžta ir randa Nadiną, mirštančią nuo kraujo trūkumo. Ji maldauja savo buvusios meilužės duoti jai nors kiek kraujo, tačiau ši atsisako, pareikšdama, kad nėra jos tarnaitė ir nužudo grafienę, mataliniu strypu perdurdama šiai akį...

Kita informacija

Juostoje vengiama įprastų šablonų, susijusių su vampyrais: kad šie bijo saulės šviesos (grafienė mėgsta degintis sulėje) arba nužudomi tik mediniu kuolu perdūrus širdį (ta pati grafienė miršta metalinį strypą įsmeigus jai į smegenis). Juostoje nėra jokių religinių kovos su vampyrais motyvų, o aukos po įkandimo lieka gyvos, tačiau telepatiškai priklausomos nuo „šeimininko“. Režisierius tarsi mėgina parodyti vampyrą ne kaip visus iš eilės žudantį monstrą, o kaip mąstančią, jaučiančią ir netgi kenčiančią būtybę.
Aleksandras Kristupas Chodkevičius

Biografija

Gimė Kristupo Chodkevičiaus ir Elžbietos Kiškaitės Chodkevičienės šeimoje. Baigęs dvasinius mokslus, 1634 m. įšventintas kunigu ir liepos 2 d. paskirtas Vilniaus kanauninku. Gardino, Ramygalos, Pabaisko ir Anykščių parapijų bei Šv. Kazimiero koplyčios Vilniaus arkikatedroje bazilikoje klebonas. 1648 m. kapitulos deleguotas pasirašė Lietuvos didžiojo kunigaikščio Jono Kazimiero elekcijos aktą. 
1651 m. įšventintas Vendeno vyskupu, tačiau dėl karo pareigų nevykdė, o 1660 m. Olivos taikos sutartimi vyskupijos teritorija atiteko Švedijos karalystei. Rusijos imperijos karų su Abiejų Tautų Respublikos metu (1655–1661 m.) buvo pasitraukęs iš Vilniaus. Grįžęs 1661 m. laikinai valdė Vilniaus vyskupiją. Dėl beneficijų ir bažnyčios turtų, dvarų Salake, Zarasuose, Slanime, Brastoje ir kt. valdymo tvarkos konfliktavo su kapitula.
Veisiejų dvaras

Istorija

Veisiejuose jau XV a. buvo įkurtas karališkasis dvaras, kurį Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras 1501 m. skyrė valdyti savo vėliavininkui J. Glinskiui. Vėliau Veisiejai tapo Masalskių nuosavybe, kur Lietuvos didysis etmonas Mykolas Juozapas Masalskis XVIII a. pabaigoje pastatė rūmus. Iki mūsų laikų išliko tik vienas jų flygelis.
Jūrius Bruklys

6 raides a.k.a padla

Biografija

1981 m. baigė Nemenčinės vidurinę mokyklą, 1986 m. baigė Vilniaus universiteto Matematikos fakultetą ir tęsė mokslus Istorijos fakultete.
1986–1991 m. Lietkoopsąjungos informacinio centro inžinierius-programuotojas, Lietuvos kooperatyvų sąjungos Informacinio skaičiavimo centro Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio iniciatyvinės grupės narys. Nuo 1991 m. Muitinės departamento informatikos tarnybos darbuotojas, Vilniaus teritorinės muitinės informatikos skyriaus viršininkas. Nuo 2000 m. Muitinės informacinių sistemų centro Vilniaus teritorinio skyriaus viršininkas. Nuo 1998 m. Muitinės darbuotojų profesinės sąjungos steigėjas, valdybos pirmininkas.
2008 metais apdovanotas medaliu "Už nepriekaištingą tarnybą Lietuvos muitinėje 10 metų".
Nuo 1989 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys (1991 m. narystę sustabdė dėl darbo pobūdžio). Vienas iš Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos atkūrimo iniciatorių. 1989–1995 m. Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos narys, sąjungos tarybos narys, 1989–1991 m. sąjungos pirmininkas.
1990–1995 m. Vilniaus miesto tarybos deputatas, mandatų ir etikos komisijos narys, Vilniaus miesto tarybos pirmininko pavaduotojas.
Raižių mečetė

Istorija

Mečetė pirmą kartą šaltiniuose paminėta 1663 m., dabartinė pastatyta 1889 m. Renovuota 1993 m. Joje stovi seniausias žinomas minbaras (sakykla), datuojamas 1686 m., statybų metu perkeltas iš sudegusios Bazorų mečetės. Jis gausiai puoštas kaligrafiniais rašmenimis ir augaliniais ornamentais.
2010 m. minint Žalgirio mūšio 500-ąsias metines, prie mečetės sumontuoti du saulės laikrodžiai (aut. Jonas Navikas), kurių vienas rodo vietos laiką, antrasis – Griunvaldo (Lenkija).

Architektūra

Medinė, stačiakampio plano, su penkiasieniu priestatėliu – michrabu – galiniame fasade, trišlaičiu skardiniu stogu. Statinys liaudies architektūros formų. Virš stogo iškilęs bokštelis atstoja minaretą – iš jo musulmonų dvasininkas kviečia tikinčiuosius maldai. Prieangis per visą pastato plotį. Iš jo patenkama į vyrų ir moterų sales. Vyrų salė dešinėje pusėje, moterų – kairėje. Jos atskirtos siena. Sienos apačioje palikta atvira anga išilgai sienos, pridengta baliustrada. Virš įėjimo vyrų ir moterų salėse – balkonas su baliustrada. Grindys išklotos maldos kilimėliais. Michrabo niša, rodanti Mekos kryptį, ir dešinėje jo pusėje esanti pakyla ant laiptelių – minbaras – įrengti tik vyrų maldos salėje.
Vitalijus Gusevas

Biografija

Žaisti pradėjo Tammeka Tartu klube, vėliau žaidė įvairiose Estijos komandose, 2005 m. žaidė FBK Kaunas, Jėgeriai Kaunas ir Atlantas Klaipėda klubuose. Sužaidė 1 rungtynes Estijos rinktinėje.
San Žozė dos Pinjaisas

Istorija

Miestas pavadintas Šv. Juozapo garbei bei pagal aplinkines araukarijų, portugaiškai vadinamų pušimis (pinheiro), giraites. San Žozė dos Pinjaisas buvo įkurtas XVII a. pabaigoje. Miesto teisės suteiktos 1897 m.
Urugvajus

Pavadinimo kilmė

Valstybės pavadinimas kilo pagal Urugvajaus upę – Urugvajaus Rytų Respublika yra rytiniame Urugvajaus upės krante. Šis savo ruožtu kilo iš gvaranių kalbos: uru – nedideli paukščiai, gua žymi kilmininką, y – vanduo, taigi „paukščių vanduo, paukščių upė“.

Klimatas

Nuosaikus, būdingas subtropikams. Dienos temperatūra karščiausiais vasaros mėnesiais (gruodis – vasaris) retai pakyla virš 35 °C, o žemiausia šalčiausio laikotarpio temperatūra paprastai nebūna žemesnė kaip 10 °C. Kartais pučiant pietų vėjams, vadinamiems Pampero, temperatūra nukrinta iki -5 °C. Metinis kritulių kiekis – apie 1000 mm.

Religija

Bažnyčia atskirta nuo valstybės nuo 1919 m. Remiantis 2006 metų Nacionalinio gyventojų surašymo duomenimis 47,1 % gyventojų priskiria save katalikams, 23,2 % tikintys „be konkrečios religijos“, 17,2 % ateistai arba agnostikai, 11,1 % „krikščionys ne katalikai“ (protestantai), 0,6 % Umbanda ar kitų „afro“ kilmės religijų išpažintojai, 0,3 % judėjai, ir 0,4 % kiti.
Urugvajus laikomas labiausiai sekuliarizuota Lotynų Amerikos šalimi.

Sportas

Urugvajuje 1930 m. vyko I pasaulio futbolo čempionatas.
Sąjūdis (Kaišiadorys)

Sąjūdis – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio laikraštis, leistas nuo 1989 m. rugsėjo mėn. iki 1992 m. Kaišiadoryse.

Istorija

Iki 1990 m. ėjo kaip Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Kaišiadorių rajono tarybos leidinys. Dažniausiai išeidavo kartą per mėnesį. Tiražas 1989 m. – 3000 egz., 1992 m. – 1200 egz. Išėjo 24 numeriai.
Redagavo redkolegija: Vaclovas Giržadas, Stanislovas Abromavičius ir kt.
Perakas

Iki sultonato

Šiose srityse prie Perako upės nuo seno buvo Transmalakinės prekybos centras, tapatinamas su induizuota karalyste Ganga Negara. Nuo VIII a. ši teritorija buvo valdoma malajų valstybės Šrividžaja, vėliau – javiečių valstybės Madžapahito. Nuo XIV a. dabartinio Perako teritorijos atsidūrė Melakos sultonato hegemonijoje, čia įdiegtas islamas.
Petras Šniukšta

Biografija

Mokėsi Palangos progimnazijoje, Mintaujos ir Talino gimnazijose. 1903 m. baigė teisės mokslus Maskvos universitete. 1903–1904 m. tarnavo Rusijos imperijos kariuomenės artilerijos pulke Kaune, tarnybą baigė karininko laipsniu.
1905 m. prisiekusiojo advokato padėjėjas Panevėžyje, dėstė lietuvių kalbą Panevėžio mokytojų seminarijoje. 1908 m. nuo tuberkuliozės gydėsi Šveicarijoje. Vėliau teisininkas, o 1914 m. komiteto nukentėjusiems nuo karo lietuviams šelpti pirmininkas Mintaujoje. 1915 m. artėjant Pirmojo pasaulinio karo frontui, evakavosi į Oriolą. 1918 m. grįžo į Lietuvą.
1919 m. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. 1919–1934 m. armijos, vėliau Kariuomenės teismo pirmininkas. 1925 m. generolas leitenantas. 1934 m. birželio 13 d. – 1935 m. spalio 31 d. Juozo Tūbelio XVI ir XVII ministrų kabineto Krašto apsaugos ministras. 1935 m. suteiktas generolo laipsnis ir išleistas į atsargą. 1935–1936 m. Valstybės Tarybos narys. Vėliau dirbo advokatu.
TSRS okupavus Lietuvą 1940 m. birželio mėn. suimtas ir įkalintas Kauno sunkiųjų darbų kalėjime ir IX forte. 1941 m. birželio 23 d. sukilėlių išlaisvintas. Apsigyveno Kretingos rajone.
Kalnėnai (Jurbarkas)

Istorija

Miesto dalis sudaryta iš rytinės Kalnėnų kaimo dalies.
Jašiškio piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis yra atskiroje 7 m aukščio nupjauto kūgio formos kalvoje. Aikštelė ovali, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 20x15 m. 3–3,5 m žemiau aikštelės piliakalnį šlaite juosia 7–8 m pločio terasa – buvęs griovys ir pylimas. Jis dar išlikęs vakariniame šlaite, kur yra 5,5 m pločio ir 0,6 m aukščio. Piliakalnis turėjo kultūrinį sluoksnį, kuris sunaikintas jį ariant. Buvo rastos trinamosios girnos. Piliakalnis apaugęs mišriu mišku

Aplinkiniai piliakalniai

Buivydų piliakalnis (Anykščiai) 5 kmVarniškių piliakalnis (Anykščiai) 19 kmPakalnių piliakalnis 6 kmMelėnų piliakalnis 6 kmKuktiškių piliakalnis 19 kmAntakščių II piliakalnis 5,5 kmRunionių piliakalnis 5 kmVitkūnų piliakalnis (Utena) 5 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Liutauras Varanavičius

Biografija

Nuo 1977 m. iki 1985 m. mokėsi Kauno 35-ojoje vidurinėje mokykloje, nuo 1985 m. iki 1989 m. Kauno aukštesniojoje technikos mokykloje. Nuo 1989 m. iki 1995 m. studijavo VDU Biznio ir vadybos fakultete, magistras.
Vedęs; žmona Sandra (g. 1973 m.), sūnūs Kipras ir Kasparas, dukra Elzė Mija.

Karjera

Nuo 1991 m. iki 1993 m. dirbo bendrame Lietuvos, Europos Banko ir Šiaurės šalių Investicijų banko padalinyje Lietuvoje – Lietuvos investicijų banke, nuo 1993 m. UAB „MAS Consult“ partneris (kartu su keliais partneriais įkūrė vieną pirmųjų Lietuvoje konsultacinių kompanijų ir maklerių kontorą).
1997 m. pradėjo vadovauti AB Ūkio bankas, tapdamas jauniausiu banko valdybos pirmininku Lietuvos bankininkystės istorijoje. Jam vadovaujant buvo atlikta pilna AB Ūkio bankas reorganizacija. Ją atlikus, regioninę reikšmę iki tol turėjęs bankas tapo sparčiausiai augančiu šalyje.
Nuo 2000 m. iki 2006 m. dirbo ŪBIG kontroliuojamame banke „Balkan Investment Bank AD“, nuo 2005 m. iki 2006 m. ŪBIG valdomo Škotijos Heart of Midlothian FC valdybos narys.

Sportinė veikla

Nuo 2000 m. iki 2012 m. Lietuvos futbolo federacijos prezidentas (perrinktas pakartotinai kadencijai 2002 ir 2006 m.), nuo 2003 m. iki 2007 m. UEFA Pagalbos programų komiteto narys, nuo 2007 m. UEFA HatTrick komiteto vicepirmininkas, nuo 2005 m. FIFA Goal komiteto narys.

Partinė veikla

Nuo 1988 m. Lietuvos Sąjūdžio aktyvistas, 1-osios Sąjūdžio lektorių mokyklos absolventas; nuo 1989–1990 m. – Lietuvos Demokratų Partijos steigėjas ir valdybos narys; nuo 1990 m. – Lietuvos liberalų sąjungos (dabar Lietuvos Liberalų ir centro sąjunga) narys. 1996 m. balotiravosi į Lietuvos Respublikos Seimą Kauno Aleksoto-Žaliakalnio apygardoje nuo Lietuvos liberalų sąjungos.
Reformatų parkas

Istorija

Šalia šio skvero reformatai įsikūrė prieš 400 metų, kai dėl nesutarimų su katalikais buvo iškelti už miesto gynybinės sienos. Nuo XIX a. vidurio, kai buvo pastatyta klasicistinio stiliaus reformatų bažnyčia, iki sovietmečio ši erdvė beveik nepakito.
Kalvinistai 1639 m. už Trakų vartų įsteigė naujas atskiras kapines. 1640 m. Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vladislovo Vazos dekretu kalvinistai buvo iškelti už Vilniaus miesto gynybinės sienos. Pylimo gatvės vakarinėje pusėje jie įsteigė savo kapines ir pasistatė jose pirmąją medinę bažnytėlę. 1682 m. medinė bažnytėlė buvo sugriauta, o kapinės išniekintos. Gavę Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio Jono Sobieskio leidimą, reformatai atstatė medinę bažnyčią ir sutvarkė kapines. 1731 m. reformatams buvo įsakyta iškeldinti kapines dar toliau nuo miesto. Naujoms kapinėms skirtas sklypas ant dabartinio Tauro kalno. 1835 m. prie Pylimo gatvės pastačius naują mūrinę reformatų bažnyčią, buvusi kapinėse medinė bažnyčia nugriauta.
Kapinėse stovėjo Šreterių šeimos mauzoliejinė koplyčia, pastatyta 1777 m. Boguslavo Šreterio iniciatyva. Iš biografinių žinynų yra žinoma, kad šiose kapinėse yra palaidotas garsus kartografas Šarlis Hermanas de Pertė (Karol Herman de Perthées, 1740–1815), 1768 m. sudaręs Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės generalinį geografijos atlasą. 1980 m. šio žymaus žmogaus antkapinis paminklas su įrašu prancūzų kalba vakarinėje kapinių dalyje dar buvo. Šiuo metu kapo vieta nežinoma.

Parko atnaujinimo projektas, projekto rengimo eiga, visuomenės reakcija

2016 m. gautas statybos leidimas savivaldybės įmonės "Vilniaus Planas" projektui, kuriuo visiškai pakeičiama esamo parko struktūra.
Parke planuojama įamžinti reformacijos sąjūdžio Lietuvoje atminimą. Numatytas skvero sutvarkymas, reformatų palaikų perlaidojimas, įvertinant istorinės erdvės ryšį su XVI a. prasidėjusiu Lietuvos reformacijos sąjūdžiu. Galimybių studijoje buvo siūloma įkurti Reformacijos sąjūdžio kultūros centrą po atviru dangumi, pastatyti paminklą reformacijai. Parke atidengtas akmuo su įrašu „Čia, buvusiose kapinėse, bus pastatytas paminklas XVI a. Lietuvos reformacijos pradininkams“.
Pagal šį projektą parko teritorijoje bus išardytas visas betonas, sutvarkyta parko terasa atkuriant tariamai istorinę parko išvaizdą. Nors projektas finansuojamas kaip Reformatų sodo atkūrimas  , vienintelis iš tiesų atkuriamas elementas yra lygus reljefas. Nors bus paženklinta buvusių kapinių vieta bei atverti Šreterių koplyčios pamatai   , nė vienas iš šių objektų nebus iš tiesų atkuriamas, nepaisant to, kad Šreterių koplyčia prieš nugriaunant buvo tiksliai išmatuota, o buvęs kapinių vaizdas yra išlikęs fotografijose. Likusi skvero teritorijos architektūra, sudaranti virš 80 proc. viso skvero teritorijos, sukurta nesiremiant istoriniais tyrimais.    
"Vilniaus plano" parengtas Reformatų parko projektas sulaukė plačios visuomenės reakcijos ir specialistų kritikos dėl bendros projekto prielaidų, idėjos, nesuderintų istorijos sluoksnių, projektavimo principų, sprendinių .
Birštono miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

Veikla

Meru išrinktas Antanas Serafinas Zenkevičius, jo pavaduotoju Stasys Algirdas Martusevičius. Administratoriumi paskirtas Gintaras Verseckas.
SimCity Build It

Apie žaidimą

SimCity Build It žaidimo pasaulis bei jo eiga buvo sukurtas remiantis 2013 metais asmeniniams kompiuteriams išleistu SimCity serijos žaidimu SimCity (2013) žaidimu. SimCity Build It taip ,,pasiskolino" to paties SimCity (2013) grafinį variklį, kuris buvo kiek susilpnintas, atsižvelgiant į to meto mobiliųjų įrenginių galimybes.
Smėlio audra

Smėlio audra, kitaip dulkių audra – meteorologinis reiškinys regionuose, kuriuose vyrauja sausi orai. Audra susiformuoja iš konvekcinių srovių, kurios susidaro stipriai įkaitus žemei. Šios srovės nuneša smėlį ilgus atstumus. Audros greitis siekia iki 120 km/h. Su audra gali judėti visa smėlio kopa. Nešamas smėlis (ar dulkės) gali sudaryti vientisą 1,5 km aukščio sieną. Dažniausiai smėlio audros susiformuoja Sacharos dykumoje.
Fondų fondas

Fondų fondas – daugelio investuotojų sutelktos lėšos, kurias profesionalūs fondų valdytojai investuoja į įvairius investicinius fondus. Tokio fondo turtas yra netiesiogiai investuojamas į akcijas, obligacijas, žaliavas, pinigų rinkos priemones ir kitas turto klases įsigyjant kitų fondų vienetų.
Joniškio apskritis

Joniškio apskritis buvo Lietuvos šiaurėje. Centras – Joniškis.
Žvyras

Žvyras – biri nuosėdinė uoliena sudaryta iš žvirgždo ir smėlio. Kartais žvyre yra molio dalelių ir organinės medžiagos priemaišų. Dažniausiai susidaro jūrų pakrantėse, upių vagose ar ledyno tirpsmo vandenų dariniuose.
Žvyras naudojamas statybose betonui gaminti, kelių tiesimui, nusausinimo darbams. Taip pat gali būti panaudotas kaip dekoratyvinė medžiaga.
Lietuvoje žvyras dažniausiai fliuvioglacialinės kilmės. Jo galima rasti ozuose, keimuose, upių terasose. 2004 m. Lietuvoje buvo išgauta apie 3000 tūkst. t žvyro.
Egidijus Buožis

Egidijus Buožis – džiazo pianistas, kompozitorius, prodiuseris, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos docentas, Nacionalinės M. K. Čiurlionio menų mokyklos mokytojas, rekordo „Ilgiausiai trukęs vienos kompozicijos džiazo rečitalis“ savininkas.

Biografija

Gimė 1965 m. gruodžio 5 d., Kaune. M. K. Čiurlionio menų mokyklos (1983 m.) bei Lietuvos muzikos akademijos (1988 m.) absolventas. Džiazu susidomėjo būdamas 12 m.
Aron Friedmann

Biografija

Gimė 1855 m. rugpjūčio 22 d. Šakiuose. 1877 m. išvažiavo mokytis kompozicijos į Berlyną. 1882 m. pradėjo dirbti kantoriumi Berlyno Naujojoje sinagogoje, kur buvo svarbiausiasis giedotojas solistas, kuris kartais vadovauja chorui. Vėliau studijavo žydų istoriją ir literatūrą. Nuo 1883 m. iki 1892 m. mokėsi, o vėliau ir dėstė Sterno konservatorijoje. 1892 m. pradėjo dėstyti Prūsijos dailės akademijoje. Daug metų dirbo Berlyno sinagogų kantoriumi ir sinagogų muzikos kompozitoriumi. 1923 m. pasitraukė iš visų visuomeninių veiklų. Mirė 1936 m. birželio 9 d. Berlyne.
Marjano Roke Alonsas

Istorija

Vietovė seniau buvo žinoma kaip Corumbá cué ir priklausė Limpijaus apygardai. 1927 m. 700 ha plotą čia išpirko kompanija „Lievig’s“. Miestas pradėjo greitai augti, 1945 m. gavo savivaldybės statusą. Pavadintas Paragvajaus karinio veikėjo Marjano Roke Alonso garbei.
Šeštadienis, sekmadienis ir penktadienis

Turinys

“Šeštadienis“
Įmonės darbuotojas Nikola gauna užduotį stotyje sutikti iš Japonijos atvykstantį inžinierių Tokimoto ir surengti jam ekskursiją. Problemos prasideda, kai paaiškėja, kad Tokimoto – moteris...
„Sekmadienis“
Sunkvežimio vairuotojas Marijo, prašomas žavios kaimynės Enzos, apsimeta jos vyru, mat iš Sicilijos pas ją atvyksta itin griežtų pažiūrų tėvai...
„Penktadienis“
Konstantinas – populiarus ir žinomas miuziklų režisierius. Jo pagrindinė aktorei Žaklinai nusprendus ištekėti už mafijozo Fredo ir palikti trupę, režisierius, gelbėdamas spektaklį, ketina bet kokia kaina ją susigrąžinti...