Tarybų Sąjungos Didvyris

Tarybų Sąjungos Didvyris (rus. Герой Советского Союза, tar. Geroj Sovetskovo Sojuza) – vienas aukščiausių Tarybų Sąjungos garbės vardų, suteikiamas už žydgarbį taikos ar karo metais. Išimtis buvo kai kurie aukšti generolai bei kai kurie TSRS vyriausybės nariai, kurie gaudavo šį vardą ne už žygdarbius. Šį vardą suteikdavo TSRS Aukščiausios Tarybos Prezidiumas.
Asmuo, kuriam suteikdavo šį vardą, gaudavo TSRS Aukščiausios Tarybos Prezidiumo garbės raštą ir lygiagrečiai Aukso Žvaigždės medalį bei Lenino ordiną.

Tarybų Sąjungos Didvyrio „palikuonys“

Suirus Tarybų Sąjungai Tarybų Sąjungos Didvyrio vardas nebesuteikiamas.
Jo vietą Rusijoje užėmė analogiškas apdovanojimas Rusijos Federacijos Didvyris (Герой Российской Федерации). 
Baltarusijoje suteikiamas vardas Baltarusijos Didvyris, Ukrainoje – Ukrainos Didvyris (Герой України), Turkmėnistane – Turkmėnistano Didvyris, Armėnijoje – Nacionalinis Armėnijos Didvyris, Kazachstane – Nacionalinis Kazachstano Didvyris (Халық Қаһарманы).

Faktai

Pirmas žmogus, apdovanotas Tarybų Sąjungos Didvyrio vardu (1934 m. balandžio 20 d.) – lakūnas Anatolijus Liapidevskis (Анатолий Ляпидевский) už katastrofą patyrusio garlaivio „Čeliuskinas“ keleivių ir įgulos išgelbėjimą. Už tą pačia operaciją dar buvo apdovanoti lakūnai Sigizmundas Levanevskis (Сигизмунд Леваневский), Vasilijus Molokovas (Василий Молоков), Nikolajus Kamaninas (Николай Каманин), Mavrikijus Slepniovas (Маврикий Слепнёв), Michailas Vodopjanovas (Михаил Водопьянов), Ivanas Doroninas (Иван Доронин).
Už didvyriškumą kovos veiksmuose 1938 m. prie Chasano ežero Tarybų Sąjungos Didvyrio vardą gavo 26 žmonės, už didvyriškumą konflikte prie Chalchin-Golo 1939 m. – 73 žmonės. Už Tarybų Sąjungos – Suomijos karą 1939–1940 m. Didvyrio vardą gavo 412 žmonių.
Triskart Tarybų Sąjungos Didvyriais tapo Tarybų Sąjungos maršalas S. Budionas (С. Буденный) (1958, 1963 ir 1968 metais), generolas pulkininkas I. Kožedubas (dusyk 1944, ir 1945 metais), asas aviacijos maršalas A. Pokryškinas (А. И. Покрышкин) (dusyk 1943 ir 1944 metais).
Keturiskart Didvyriais tapo Tarybų Sąjungos maršalai L. Brežnevas ir G. Žukovas (Г. К. Жуков).
Per Antrąjį Pasaulinį karą Tarybų Sąjungos didvyrio vardas suteiktas 11 739 žmonėms (iš jų 3051 – po mirties). 107 žmonės apdovanoti dukart (iš jų 7 – po mirties), 3 žmonės apdovanoti triskart.
Šio karo metu Tarybų Sąjungos Didvyrio vardą gavo 30-ties tautybių žmonės, daugiausia-rusai (7998 žmonės), antroje vietoje – ukrainiečiai (2021 žmogus), 299 baltarusiai, 161 totorius, 107žydai, 96 kazachai, 90 gruzinų, 89 armėnai, 67 uzbekai, 63 mordoviai, 45 čiuvaišai, 43 azerbaidžaniečiai, 38 baškirai, 31 osetinas, 18 marių, 16 turkmėnų, 15 lietuvių ir tadžikų, 12 latvių, ir kirgizų, 10 komių ir udmurtų, 9 estai, 8 karelai ir kalmukai, 6 kabardinai ir adigiečiai, 4 abchazai, 2 jakutai ir moldavai ir 1 tuvis. Osetinai pirmauja pagal tai, kad didžiausias jų procentas gavo šį vardą.
Per visą TSRS egzistavimą Tarybų Sąjungos Didvyrio vardą gavo 12772 žmonės (tame tarp dukart – 153 žmonės).
Paskutinis žmogus, gavęs Tarybų Sąjungos Didvyrio vardą už žygdarbį Antrojo pasaulinio karo metais – buvęs povandeninio laivo karininkas Leonidas Solodkovas (Леонид Солодков). Jis buvo apdovanotas 1991 m. gruodžio 24 d., gavo Aukso Žvaigždę Nr. 11664.
Paskutinis asmuo, apdovanotas Didvyrio vardu už kovinius nuopelnus buvo Rusijos vidaus kariuomenės leitenantas Olegas Babakas (Олег Бабак), apdovanotas 1991 m. rugsėjo 17 d. už „vyriškumą ir narsą ginant gyventojus Kalnų Karabache“ po mirties.