Šnipų tiltas (filmas)

Turinys

1957 m. Brukline FTB suima šnipinėjimu Sovietų Sąjungai įtariamą Rudolfą Abelį. Agentūra kreipiasi į Voterso advokatų kontorą, kad šie suteiktų Abeliui teisinę pagalbą ir gintų šį teisme. Byla pavedama advokatui Donovanui, kuris specializuojasi draudimo įvykių bylose ir nenori imtis bylos, iš anksto pasmerktos pralaimėti. Galiausiai sutikęs, jis netrunka susidurti su visuomenės pasmerkimu, iš anksto prieš teisiamąjį nusistačiusiu teisėju ir požiūriu, kad byla tėra formalumas. Be to, jį patį ima spausti CŽV, kad advokatas pasidalintų visa informacija, gauta iš Abelio, o šeima taip pat nesužavėta, kad jis ėmėsi šios bylos. Donovanas tampa „antru nekenčiamiausiu žmogumi šalyje“ (po Abelio), tačiau jo pastangos atrodo bergždžios – teisėjas Bajeris atmeta gynybos argumentus dėl neteisėtos kratos, o prisiekusieji pripažįsta Abelį kaltu. Jam gresia mirties bausmė, o nuosprendį teisėjas turi paskelbti po kelių dienų. Privačiai apsilankęs teisėjo namuose, Donovanas primygtinai prašo jo neskirti Abeliui mirties bausmės, tikindamas, kad ateityje šalis iš gyvo šnipo turės daugiau naudos nei iš mirusio. Skaitant nuosprendį, teisėjas nusprendžia įkalinti Abelį 30 metų, tuo sukeldamas žmonių pasipiktinimą. Donovanas žurnalistams pareiškia, kad pateiks apeliaciją Aukščiausiajam teismui, po ko jo namas naktį apšaudomas. Nepaisant to, jis pateikia apeliaciją, kuri po svarstymo 5 balsais prieš 4, atmetama. Nors Donovanas tikisi, kad istorija tuo baigsis, jis gauna laišką, pasirašytą Abelio žmonos, tarpininkaujant kažkokiam teisininkui Vogeliui. Advokatas parodo jį Abeliui, kuris pareiškia, jog tai klastotė.
Tu metu JAV žvalgyba pradeda slaptus skrydžius naujais lėktuvais U-2 virš Sovietų Sąjungos teritorijos, kurių tikslas – fotografuoti priešo teritoriją ir slaptus objektus. Pirmajam skrydžiui iš Pakistano lėktuvu pakyla lakūnas Pauersas, tačiau lėktuvas numušamas ir jis priverstas katapultuotis. Pauersas nepasinaudoja turima adata su kalio cianidu ir patenka į nelaisvę, o teismas ji nuteisia kalėti 10 metų.
Į Donovaną kreipiasi CŽV vadovas, siūlydamas jam organizuoti mainus: Abelis už Pauersą. Deryboms numatytas Rytų Berlynas ir advokatas turi vykti į Vokietiją neturėdamas oficialių įgaliojimų ir savo šalies priedangos. Vakarų Berlyne jį sutinka CŽV agentai, kurie suteikia informaciją, tačiau į Rytų Berlyne esančią Sovietų Sąjungos ambasadą deryboms Donovanas turi vykti vienas.
Kaip tik tuo metu vyksta Berlyno sienos statyba ir Rytų Berlyne sulaikomas ekonomikos studentas iš JAV Fridrikas Prajeris. Į derybas dėl agentų perdavimo įsiterpia ir VDR, norinti apkeisti Prajerį į Abelį. CŽV su tuo kategoriškai nesutinka, o Donovanas susitikime su KGB karininku Šiškinu pareikalauja už Abelį atiduoti ir Prajerį, ir Pauersą. Visos trys pusės stengiasi iš situacijos išpešti kuo daugiau naudos sau: amerikiečiai – atgauti lėktuvo pilotą, kol šis neatskleidė visos turimos informacijos, sovietai – atgauti savo šnipą, kuris atsisakė bendradarbiauti su CŽV, vokiečiai – priversti JAV pripažinti VDR kaip valstybę. Pradžioje Donovanas neturi argumentų dėl Prajerio paleidimo, tačiau sovietams sutikus keisti Abelį į Pauersą (Prajeris yra sulaikytas VDR), jis ima vis labiau spausti VDR generalinį prokurorą, kad tik dėl šio užsispyrimo derybos gali žlugti ir apkaltintas bus tik jis. Galiausiai visos pusės susitaria: Abelis ir Pauersas apkeičiami ant Glinekės tilto, tuo pačiu metu Čarlio kontrolės punkte vokiečiai atiduoda amerikiečiams Prajerį…