google/wiki40b huggingface dataset:
Didžioji džioveklė

Biologija

Tai daugiametis 10–75 cm aukščio augalas, gausiai apaugęs trumpais, rudais liaukiniais plaukeliais. Stiebas rusvas arba rausvas, iki 8 mm skersmens, sustorėjusiu pamatu, trikampiškai kiaušiniškais ir lancetiškais, gana gausiais lapais.
Žiedynas ilgas, negausiažiedis. Pažiedės lancetiškos, tokio pat ilgio kaip žiedai. Taurelės segmentai rudi, odiški, plaukuoti, kiekvienas su 2 danteliais. Vainikėlis rausvai gelsvas, iki 2 cm ilgio, kiek plaukuotas; viršutinė lūpa dviskiautė, apatinė – triskiautė; skiaučių kraštai smulkiai dantyti. Kuokeliai prisegti 3–6 mm atstumu nuo vamzdelio pamato, jų koteliai prie pamato tankiai apaugę paprastais plaukeliais, o viršutinė dalis plika arba liaukinga; apatiniai kuokeliai ilgesni už viršutinius. Liemenėlis liaukingas; purka geltona.
Žydi nuo birželio iki rugpjūčio mėnesio. Dauginasi sėklomis, kurias išnešioja vėjas ar vanduo.
Parazituoja ant didžiagalvių bajorių (Centaurea scabiosa) šaknų ir kai kurių kitų graižažiedžių.

Paplitimas ir augimvietės

Natūraliai paplitusi Vakarų ir Vidurio Europoje, Rytų Europos pietinëje dalyje, Pietvakarių ir Centrinėje Azijoje. Lietuvoje labai reta, aptikta Trakų, Panevėžio, Kėdainių rajonuose.
Auga sausose ir normalaus drėgnumo upių ir upelių šlaitų pievose, ten, kur auga parazituojami augalai. Šviesomėgis.

Apsauga

Didžioji džioveklė į Lietuvos raudonąją knygą įrašyta 2007 m. 
Augalui grėsmę kelia parazituojamų augalų nykimas bei nešienaujamos ir neganomos pievos, kurių storas sudžiūvusios žolės sluoksnis neleidžia didžiosioms džioveklėms augti ir žydėti.
Almatos metropolitenas

Istorija

1981 m. Kazachijos TSR vyriausybė priėmė sprendimą statyti metro Almatoje. Statybos pradėtos 1988 m. Buvo planuota pirmąją liniją baigti 1997 m., tačiau dėl sunkumų su finansavimu, sudėtingos Almatos geologinės struktūros, besikeitusių statybos darbų partnerių, ji baigta 2011 m. Iki 2017 m. planuojama įrengti antrąją 8,62 km ilgio pirmosios linijos eilę. Joje bus dar šešios metro stotys.
Mykolas Jasėnas

Biografija

1931 m. baigė Panevėžio berniukų gimnaziją, 1933 m. – Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakulteto filosofijos skyrių. 1935–1936 m. studijavo teisę Lietuvoje, 1937–1939 m. – Prancūzijoje, Sorbonos universitete. Kolumbijos universitete suteiktas daktaro laipsnis.
1935–1937 m. redagavo žurnalą „Akademikas“. 1939–1941 m. Eltos redaktorius. Lietuvos žurnalistų sąjungos narys. Bendradarbiavo leidiniuose „Vairas“, „Lietuvos aidas“, rašė tarptautinės teisės ir politikos klausimais. Po Antrojo pasaulinio karo pasitraukė į Vakarus, nuvyko į JAV. Nuo 1952 m. dirbo bibliotekininku.  Kolumbijos universitete dėstė tarptautinės teisės disciplinas, dirbo universiteto bibliotekoje.
Kauno universitetui padovanojo tūkstantį vertingų knygų, Pasvalio Mariaus Katiliškio bibliotekai – savo mokslinių knygų, išleistų anglų kalba.
Brecon Corinthians AFC

Istorija

Klubas įkurtas 1946 m.  Yra žaidę antros pakopos pirmenybėse, bet jose neįsitvirtino.
Pastaruoju metu (nuo 1999 m.) žaidžia veteranų pirmenybėse.
Nacionalinis susitarimas

Nacionalinis susitarimas – 15-osios Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir socialinių partnerių (profesinių sąjungų, verslo ir darbdavių, pensininkų, neįgaliųjų organizacijų) pasirašytas susitarimas, nusakantis, kaip bus sprendžiamos dėl sunkmečio kylančios finansinės, ekonominės ir socialinės problemos.
Pašlavantys (Šilavotas)

Istorija

XIX a. pabaigoje kaime buvo 20 vienkiemių.
1937 m. ant Žarstos ir Pašlavančio kaimų ribos pas Stasį Kavalčiką atidaryta Maldabūdžio pradinė mokykla (pastaruoju metu ji išnykusi).
1940 m. – 28 vienkiemiai, 2008 m. – 16 vienkiemių.
Bereikšmis teiginys

Bereikšmis teiginys argumentacijos klaidų teorijoje yra toks teiginys, kuriame neteigiama nieko, su kuo būtų įmanoma sutikti ar nesutikti. Argumentacijoje klaida laikomas bereikšmių teiginių naudojimas tarp prielaidų, taip bandant apeiti išvadų paneigimo galimybę.
Antonas Fedorovičius

Biografija

Nuo 1925 m. TSKP narys. 1944–1948 m. laikraščio „Prawda Wileńska“ redaktorius. 1948–1953 m. LTSR politinės ir mokslinės literatūros leidyklos redakcijos vedėjas, LKP Vilniaus srities komiteto sekretorius. 1953–1962 m. laikraščio „Czerwony sztandar“ redaktorius.
1953–1963 m. LKP CK narys. 1955–1963 m. LTSR Aukščiausiosios Tarybos narys.
TSV Bayer Leverkusen

Istorija

1903 m. lapkričio 27 dieną Wilhelm Hauschild surinko ir „Bayer“ kompanijos valdžiai perdavė 107 darbininkų pasirašytą prašymą steigti klubą. Kompanijai palaikant, 1904 metų liepos 1 dieną įkurtas Turn- und Spielverein Bayer 04 Leverkusen klubas. Nuo 1907 metų veikia atskiras futbolo skyrius.
Iki ketvirtojo XX a. dešimtmečio klubo komanda žaidė III ir IV lygose, tik 1936 metais pateko į II lygą. 1951-1956 metais klubas žaidė aukščiausioje lygoje (Oberliga West). Į Bundeslygą klubas pateko tik 1979 metais. 1988 metais komanda laimėjo UEFA taurę, 1993 metais laimėjo Vokietijos taurę. Nuo 1997 iki 2002 metų komanda nė karto nenukrito žemiau ketvirtosios Bundeslygos vietos, bet taip ir neiškovojo čempionų vardo, 2002 metais iškovojo antrąją vietą čempionate, pralaimėjo Vokietijos taurės ir UEFA Čempionų lygos finaluose ir ironiškai buvo vadinama Bayer Neverkusen (angl. never – „niekada“).
LKL 2009–2010 m. sezonas

LKL 2009–2010 metų sezonas – 17–tas lygos sezonas, kuris prasidėjo 2009 m. spalio 5 d. Šiame sezone dalyvavo rekordinis klubų skaičius – 13. Į lygą komerciniu principu buvo priimti Utenos Juventus ir Vilniaus Perlo klubai, o kaip NKL čempionas, atitinkantis LKL nustatytus reikalavimus, lygoje debiutavo Prienų Rūdupis. LKL sezono pagrindiniu rėmėju tapo „Kalnapilio-Tauro grupė“, todėl sezonas pavadintas „Kalnapilis - LKL“ čempionatu. 2009–2010 m. sezono čempionu tapo Vilniaus „Lietuvos Rytas“, po atkaklios septynerių rungtynių serijos 4:3 įveikęs Kauno „Žalgirio“ komandą.
Paskutine 14–ta pripažinta laikinai suspendavusi savo veiklą ir nežaidusi sezone Kauno „Aisčių“ (buvusi Triobet) ekipa. Šis klubas turėjo sužaisti su NKL čempionu Palangos „Nagliu-Adakriu“ dėl vietos LKL prieš sekantį sezoną, tačiau, atsisakius žaisti pereinamąją seriją, vietos neteko.

Transliacijos

Čempionatą transliavo dvi televizijos: Sport1 ir Lietuvos Ryto televizijos kanalai. Jos pakeitė po to net šešis sezonus LKL kovas rodžiusią LRT televiziją.
Pypliškė (Šilutė)

Istorija

Senovėje Pypliškės kaimas buvo vadinamas Pypliais, kurie minimi 1695 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Buvo 15 šeimų.
1997 m. Pypliškės kaime buvo 18 ūkių ir 41 gyventojas.
Dūdiškių šv. Mikalojaus sentikių cerkvė

Istorija

Dūdiškių sentikių bendruomenė susikūrė 1763 m. Pradžioje buvo fedosėjų šakos, vėliau (turbūt nuo XIX a. antros pusės) – pomorų. Kada pastatyta cerkvė nėra žinoma, vietiniai gyventojai pasakoja, kad ji stovėjusi dar caro laikais. 1937 m. pamaldas lankė 406 žmonės. 1941 m. maldos namai sudegė, o 1945 m. pastatyti nauji, akmeniniai. 1949 m. pamaldas lankė ~500 žmonių, sentikiai gyveno ne tik Dūdiškėse, bet ir Skarbiškėse, Dubniokuose, Zastenoke, Kubiliuose ir kt. Tarybiniais metais bendruomenė sunyko, dabar likę sentikiai meldžiasi Mūro Strėvininkuose.
Vietos sentikių bendruomenė savo pastangomis 2013 m. atliko apleistų maldos namų remontą: pakeitė stogą, bokštelyje pakabino du naujus Lietuvoje išlietus varpus, sutvarkė aplinką.
Yra XVIII a. kapinės.
Antanas Gavelis

Antanas Gavelis (1901 m. gegužės 18 d. Žaunieriškiuose, Alytaus valsčius – 1984 m. liepos 2 d. ten pat, palaidotas Rumbonių kapinėse, Alytaus raj.) – Lietuvos karinis veikėjas, karo lakūnas, pulkininkas leitenantas, civilinės aviacijos inžinierius.

Biografija

1921 m. baigė Kauno karo mokyklą, paskirtas į Antrąjį pėstininkų pulką. 1922 m. perkeltas į aviacijos valdybą mokomosios eskadrilės lakūno mokiniu. 1923 m. baigęs teorinį bei praktinį kursus ir įgijęs skraidymo stažą paskirtas oro žvalgu. 1925 m. suteiktas karo lakūno vardas. 1932 m. baigė Prancūzijos nacionalinę aeronautikos mokyklą, grįžo į Lietuvą. 1935 m. pulkininkas leitenantas. Tarnavo karo aviacijoje, 1936 m. rugsėjo mėn. – 1940 m. liepos mėn. aviacijos dirbtuvių viršininkas.
SSRS okupavus Lietuvą, nuo 1940 m. liepos mėn. Linkaičių ginklų dirbtuvių technikos dalies vedėjas. Likvidavus Lietuvos kariuomenę 1940 m. lapkričio mėn. atleistas iš kariuomenės. Nuo 1940 m. lapkričio mėn. dėstė Aukštesniojoje technikos mokykloje Kaune, 1942–1949 m. mokyklos direktorius. Pareiškus politinį nepasitikėjimą iš darbo atleistas. 1953–1972 m. dirbo Durpyno statybos treste .
Marian Turski

Biografija

Gimė 1926 m. birželio 26 d. Druskininkuose žydų šeimoje, kaip Mosze Turbowicz. 1942 m. ištremtas į Lodzės getą, 1944 m. rugpjūtį išvežtas į Aušvico koncentracijos stovyklą. 1945 m. pavasarį išvežtas į Buchenvaldo koncentracijos stovyklą. Pasibaigus II pasauliniam karui apsigyveno Varšuvoje, įstojo į Lenkijos Darbininkų partiją. Nuo 1958 m. redagavo istorinį savaitraštį "Polityka". Nuo 2009 m. kovo 26 d. Varšuvos Lenkijos žydų muziejaus valdybos pirmininkas. Už nuopelnus Lenkijai apdovanotas įvairiais apdovanojimais.
Klara Zamenhof

Biografija

Gimė 1863 m. spalio 5 d. Kaune, Aleksandro Zilberniko (1832–1906) šeimoje. 1881 m. baigė Kauno žydų gimnaziją. Daug prisidėjo prie pirmosios knygos esperanto kalba Unua Libro parengimo ir išleidimo. 1887 m. rugpjūčio 9 d. susituokė su Liudviku Zamenhofu su kuriuo susilaukė trijų vaikų Adam Zamenhof (1888–1940), Zofia Zamenhof (1889–1942) ir Lidia Zamenhof (1904–1942). 1909 m. tapo Kauno esperantininkų draugijos nare. Po vyro mirties 1917 m. toliau aktyviai dalyvavo esperantininkų veikloje, dalyvaudavo pasauliniuose kongresuose. Mirė 1924 m. gruodžio 6 d. Varšuvoje, palaidota Varšuvos žydų kapinėse.
700 Auraviktriksas

Auraviktriksas (700) – asteroidas pagrindiniame asteroidų žiede. Skersmuo – 15 km, vidutinis atstumas nuo Saulės – 2,23 astronominiai vienetai. Aplink Saulę apskrieja per 3,2 m. Apsisukimo periodas 6,075 valandos.
Asterodas buvo atrastas 1910 m. birželio 5 d.
Palmyra Gylienė

Biografija

1981 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, miškų ūkio inžinierė.
Tauragės miškų urėdijos medienos ruošos, civilinės ir darbų saugos inžinierė.
Nuo 1999 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Tauragės rajono skyriaus narė. Nuo 2005 m. skyriaus pirmininko pavaduotoja.
2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narė.
Sūduvių knygelė

Sūduvių knygelė (vok. Sudauer Büchlein) – nežinomo autoriaus parašytas veikalas vokiečių kalba, XVI a. prūsų tikėjimų aprašymų rinkinys. Jo parašymo vieta ir laikas taip pat nėra nustatyti. 
Knygelėje pateikiama informacija yra tuo vertinga, kad ja yra rėmęsi daugelis baltų religijos ir mitologijos, kalbotyros bei kultūros tyrėjų. Jos parašymo laikas, struktūra ir menama autorystė traktuojama nevienareikšmiškai.

Sukūrimo aplinkybės

Būta kelių veikalo perrašų ir mažiausiai penki perspaudai. Pirminis Sūduvių knygelės rankraštis iki šiol nerastas. Išlikusių perrašų, o vėliau ir spausdintinių leidinių pavadinimai skiriasi.
Manoma, kad Sūduvių knygelė sukurta neatsitiktinai, ji buvo užsakomojo pobūdžio. Veikalo parašymą galėjo finansuoti Brandenburgo hercogas Albrechtas (1490–1568), paskutinis Kryžiuočių ordino magistras, reorganizavęs šalį pagal pasaulietinės valstybės modelį, t. y. perėjęs reformacijos šalininkų pusėn. Daroma prielaida, neva šis veikalas buvo didaktinės literatūros kūrinys, skirtas supažindinti Prūsijos dvasininkus su prastuomenėje tebegyvavusiomis pagonybės apraiškomis.

Turinys

Sūduvių knygelėje aiškiai teigiama, kad joje minimi dievai buvo garbinami ne tik sūduvių, bet ir kitų prūsų genčių atstovų. Kūrinyje pateiktas dievų sąrašas, surūšiuotas pagal eilę, nuo dangaus į žemę ir požemį: Ockopirmus (vyriausiasis dangaus ir žvaigždžių dievas), Swayxtix (šviesos dievas), Auschauts (ligonių dievas), Autrimpus (jūrų dievas), Patrimpas (tekančių vandenų dievas), Bardoayts (laivų dievas), Pergrubrius (augalų dievas), Pilnitis (gausos dievas), Perkūnas (griaustinio ir lietaus dievas), Peckols (pragaro ir tamsos dievas), Pokulai (skraidančios dvasios arba velniai), Puškaitis
(žemės dievas) ir jo tarnai Barstukai ir Markopole.
Išsamiai aptartos vestuvių, laidotuvių, mirusiųjų pagerbimo tradicijos, tarp jų ir ritualinis ožio aukojimas. Darbas aprašo Sembos sūduvių papročius.
Šlepkai

Geografija

Šiaurėje ribojasi su Lieporių kaimu ir Lieporiais, rytuose su Gegužiais, vakaruose su Beržyne. Greta viensėdžio teka Šventupis (Genupis).

Istorija

Dvaras žinomas nuo 1526 m., kai jis ir jo gyventojai buvo padovanoti Šiaulių bažnyčiai. 1923 m. dvaras, kuriame gyveno 6 vyrai ir 9 moterys priskirtas Šv. Jurgio bažnyčios parapijai.
Viensėdyje registruota Šlepkų žemės ūkio bendrovė.

Aplinkinės gyvenvietės

Lieporių kaimas – 1,2 km
Lieporiai – 1,9 km
ŠIAULIAI – 7 km
Aukštelkė – 2 km
Gegužiai – 2 km
Rėkyvos miškas
Aleksandro Stulginskio universiteto Vandens ūkio institutas

Aleksandro Stulginskio  universiteto Vandens ūkio institutas – buvęs Aleksandro Stulginskio  universiteto padalinys. Tyrimo sritis - vandens ūkis.
Adresas: Parko 6, 5048 Vilainiai, Kėdainiai.
Padaliniai - Kaune ir Šilutėje (Mituvos 9, 3009 Kaunas; Cintijoniškių 10, 5730 Šilutė).

Istorija

1950 m. lapkričio mėn. įsteigtas Kaune, Lietuvos mokslų akademijoje.
1966 m. - TSRS mokslinio tyrimo institutas.
1991 m. tapo Lietuvos valstybiniu institutu. 
2002 m. Lietuvos žemės ūkio universiteto institutas.
2012 m. spalio 5 d. Aleksandro Stulginskio universiteto rektoriaus įsakymu tapo naujai ASU Vandens ūkio ir žemėtvarkos fakultete įkurto Vandens išteklių inžinerijos instituto dalimi.
Sa Huin kultūra

Aprašymas

Plito I tūkstantmetyje pr. m. e. siauroje Vietnamo pajūrio pakrantėje. Pavadinta pagal to paties pavadinimo archeologinę vietovę, kuri atrasta 1909 m.
Kultūrai būdingi gausūs vietinės gamybos geležies dirbiniai: kovos kirviai, kardai, peiliai, ietigaliai. Tuo ši kultūra išsiskyrė nuo kaimyninių kultūrų: pvz., šiaurėje klestėjusioje Dongsono kultūroje vyravo bronzos dirbiniai. Vietos gyventojai mirusiuosius degino ir laidojo dengtuose induose. Kaip įkapės buvo paplitę nefrito ir stiklo figūrėlės, karoliukai. Paplitęs dvigalvių gyvūnų motyvas.
Kultūrai būdinga plataus masto prekybai. Daug prabangos prekių, papuošalų buvo pagaminti iš retųjų akmenų, kurių nerandama vietos teritorijose. Be to, randama kiniškų artefaktų, ypač bronzinių veidrodžių. Ha Huino kultūrai priskiriamas auskarų tipas aptinkamas dabartinio Tailando, Taivano, Filipinų teritorijose.
Rūstekoniai

Žymūs žmonės

Rūstekoniuose gimė poetas, publicistas, dramaturgas, libretistas, operos solistas Stasys Santvaras (1902–1991).
Balninis vilkikas

Balninis vilkikas (rus. седе́льный тяга́ч; angl. tractor unit, prime mover, road tractor, traction unit [Australija]) – vilkikas, pritaikytas vilkti puspriekabes, kurios su vilkiku sukabinamos specialiu balniniu įtaisu.
Samuelis Pacas

Karinė veikla

Karo tarnyboje tarnavo nuo 14 metų. Dalyvavo Salaspilio kautynėse. 1610 m. kariavo Rusijoje, buvo sužeistas į galvą, liko raišas visam gyvenimui. 1621 m. rugsėjo  – spalio mėnesiais dalyvavo Chotyno mūšyje. 1621 – 1626 m. dalyvavo Abiejų Tautų Respublikos kare su Švedija Livonijoje.

Atvaizdas

Brolio Stepono Paco funduotas paminklas (epitafija) yra Vilniaus katedroje.
Echidniniai

Arealas

Echidniniai netoleruoja aukštų temperatūrų. Siekdami apsisaugotų nuo atšiaurių oro sąlygų slepiasi olose ir uolų plyšiuose. Echidnos sutinkamos miškuose, slepiasi po augalija, šaknimis ar medžių nuolaužomis. 
Nepaisant jų išvaizdos, echidnos gali plaukti. Plaukdamos jos iškelia savo snukį ir yra žinoma, kad lipa į vandenį, kad galėtu pasimaitinti ar išsimaudyti.

Kita informacija

Graikų mitologijoje Echidna – pabaisa gražios moters veidu ir gyvatės kūnu.
Dirmiškės

Aplinkinės gyvenvietės

Pupasodis – 3 km
Silistra

Istorija

Romėnų laikais čia buvo Durostorum tvirtovė.
Zygburgas

Istorija

Kelno arkivyskupas Anno II 1064 m. įkūrė benediktinų vienuolyną. Gyvenvietė aplink vienuolyną rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėta 1182 m. Miestas suklestėjo XV-XVI a.
Bronislava Kerbelytė

Bronislava Kerbelytė (g. 1935 m. sausio 27 d. Rečionyse) – Lietuvos tautosakininkė, habilituota humanitarinių mokslų daktarė.

Biografija

1958 m. baigė Maskvos M. Lomonosovo universiteto Filologijos fakultetą. 1989 m. filologijos mokslų daktarė.
1958–2000 m. dirbo Lietuvių kalbos ir literatūros institute (nuo 1990 m. Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas). Nuo 1995 m. dėsto Vytauto Didžiojo universitete, nuo 1999 m. profesorė. 1989 m. Tarptautinės pasakojamojo folkloro tyrimų draugijos narė, 1991 m. draugijos Folkloro bičiuliai tikrasis narys.

Mokslinė veikla

Sukūrė struktūrinę semantinę folkloro tekstų analizės ir aprašymo metodiką. Susistemino apie 85 000 lietuvių pasakojamosios tautosakos kūrinių variantų, pagal sukurtą metodiką išanalizavo šiuos tekstus, taip pat sukūrė struktūrinę semantinę elementariųjų siužetų bei pasakojamosios tautosakos kūrinių tipų klasifikaciją.
Lietuviškų pasakų ir sakmių variantų semantiką bei struktūras aprašė knygpje „Lietuvių pasakojamosios tautosakos katalogas“ (3 t. 1999–2002 m.), pasakų variantai priskirti siužetų tipams pagal tarptautinį A. A. Aarnės ir S. Tomsono katalogą. Knygoje „Lietuvių liaudies pasakų repertuaras“ (2002 m.) paskelbė pasakų siužetų tipų klasifikaciją pagal A. A. Aarnės ir S. Tomsono katalogą. Paskelbė struktūrinę semantinę lietuvių sakmių klasifikaciją „Liaudies sakmių tipai“ (Tipy narodnych skazanij. The Types of Folk Legends 2001 m.) ir struktūrinę semantinę lietuvių pasakų klasifikaciją „Liaudies pasakų tipai“ (Tipy narodnych skazok 2005 m.). Sudarė populiarių pasakojamosios tautosakos rinkinių.
Sokol (gamykla)

Lėktuvų modernizacija

Modernizuoja pasenusius naikintuvus MiG-21 į MiG-21BIS arba Mig-21-93. Modernizacijos metu pakeičiama avionika, ginkluotė, atnaujinami varikliai.
Dotnuvos seniūnija

Gamta

Seniūnija išsidėsčiusi Nevėžio žemumoje. Didžioji dalis – dirbama žemė, 5 % teritorijos užima miškai (Dotnuvos, Kalnaberžės ir kt.). Pagrindinė upė – Dotnuvėlė, kertanti seniūniją iš šiaurės vakarų į pietryčius (įrengti Akademijos, Mantviliškio tvenkiniai), rytiniu pakraščiu prateka Kruostas (ant jo įrengtas Vaidatonių tvenkinys), pietvakariniu – Jaugila (įrengtas Urnėžių tvenkinys).

Ūkis

Daugiausia žemės ūkis (augalininkystė ir gyvulininkystė) ir su juo susijusi veikla. Seniūnijoje yra 7 žemės ūkio bendrovės, iš kurių stambiausios Aušros, Mantviliškio, Pirmasis ūkis. Žemdirbius aptarnauja Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnyba, UAB „Dotnuvos projektai“. Akademijoje veikia Lietuvos žemdirbystės institutas.
Kirdonys

Aplinkinės gyvenvietės

Pasvaliečiai – 8 km
BIRŽAI – 11 km 
 Pabiržė – 3 km
Ąžuolpamūšė – 9 km 
 PASVALYS – 17 km
Dručkis (bomba)

„Fat Man“ (liet. 'Dručkis') – JAV pagamintos atominės bombos kodinis pavadinimas. Ši bomba buvo susprogdinta 1945 m. rugpjūčio 9 d., 11:02 virš Nagasakio (Japonija) Mitsubishi gamyklos 550 m aukštyje.
Tai buvo antroji iš dviejų atominių bombų, panaudotų kada nors karo metu. Pavadinimas taip pat bendrai nurodo JAV atominių bombų, pagamintų „Fat Man“ modelio pagrindu, konstrukciją.

Technologija

Bomba buvo 2,34 m ilgio, 1,52 m skersmens ir svėrė 4630 kg. Kaip ir nurodo pats pavadinimas, bomba buvo daugiau nei dvigubai platesnė negu Mažylis (Little Boy), numestas ant Hirošimos 3 dienomis anksčiau. Kita vertus, „Dručkio“ masė buvo tik 10 % didesnė negu jo „kolegos“. Ši bomba buvo ir kitokios konstrukcijos nei numestoji ant Hirosimos. „Dručkio“ branduolinis užtaisas buvo ne iš urano, o iš plutonio. Tokio tipo bombose įprastinė sprogstamoji medžiaga, sudėta aplink radioaktyvias medžiagas, sprogsta ir suspaudžia pastarąsias iki prasideda grandininė reakcija.

Priežastys ir pasekmės

JAV tikėjosi, kad panaudojus branduolinį ginklą Japonija bus priversta kapituliuoti ir bus galima išvengti dideliais nuostoliais grėsusio išsilaipinimo Honšiū saloje.
Kadangi į pirmąją atominę bombą, numestą rugpjūčio 6 d., japonai greitai nesureagavo, buvo nuspręsta numesti antrąją bombą.
Bomba buvo numesta iš B-29 bombonešio (įgulos vadinto „Bockscar“), pilotuoto majoro Charles Sweeney. Bomba turėjo 21 kilotoną trotilo galios arba 8,78×10¹³ džaulio = 88 TJ (teradžaulių).  Dėl kalnuotos Nagasakio vietovės žala buvo ne tokia milžiniška, kaip palyginti plokščioje ir lygioje Hirosimoje. Pagal skaičiavimus, vietoje iškart po sprogimo žuvo 40000 žmonių ir apie 25000 buvo sužeisti.  Tačiau vėliau žymiai daugiau žmonių žuvo nuo patirtų sužalojimų ir radiacijos.
Katalikų bažnyčios istorija

Katalikų bažnyčia kartu su stačiatikių bažnyčiomis savo istorija tradiciškai laiko visą laikotarpį nuo pirmųjų sekminių. Visą laikotarpį iki Didžiosios schizmos Katalikų bažnyčia laiko savo istorija.
Tarptautiniai santykiai

Tarptautiniai santykiai yra politologijos mokslo disciplina, nagrinėjanti valstybių užsienio politiką tarptautinės sistemos rėmuose, įskaitant tarptautinių organizacijų, nevyriausybinių organizacijų ir tarptautinių korporacijų įtaką bei kitus valstybių tarpusavio santykių aspektus. Tarptautinių santykių teorijos remiasi įvairiomis socialinių mokslų disciplinomis: politologija, ekonomika, istorija, teise, filosofija, sociologija.
Tarptautiniai santykiai yra nesena politologijos mokslo sritis. Anksčiau įvairiais tarptautinių santykių aspektais domėjosi istorikai, filosofai ir teisininkai.
Londonas (Jonava)

Pavadinimo kilmė

Manoma, kad pavadinimas turi perkeltinę vietovardžio reikšmę, kurią sugalvojo vietos dvarininkai, keliaudami po Europos šalis.
Kisidugu

Istorija

Nuo XIX a. pab. į Kisidugu ir apylinkes plūstelėjo didelis pabėgėlių iš Siera Leonės ir Liberijos srautas.
Didysis mūšis

Turinys

1936 m. Berlyne vykstančių Olimpinių žaidynių metu susipažįsta JAV generolas Fosteris, vokiečių majoras Rolandas, žurnalistas Šonas O‘Hara ir žydė aktorė Analize Akerman.
Prasideda karas ir buvę draugai bei jų vaikai atsiduria skirtingose kovojančiųjų pusėse...
Orda Chanas

Orda Chanas, Orda Edženas (maždaug 1204-1280) – mongolų karvedys ir chanas, XIII a. valdęs rytinę Aukso Ordos dalį – Mėlynąją Ordą. Jis buvo Džuči sūnus ir Čingischano anūkas.
Apie Ordos biografiją yra labai mažai duomenų. Žinoma, kad jis dalyvavo Batijaus ir Subudajaus vadovaujamoje Mongolų invazijoje į Europą kaip vienas karvedžių. Kovėsi Legnicos mūšyje ir Mohi mūšyje.
Kadangi terminai „Mėlynoji Orda“ ir „Baltoji Orda“ istoriškai būdavo dažnai painiojami, kai kuriuose šiuolaikiniuose šaltiniuose galima rasti esą Orda Chanas valdęs Baltąją Ordą, tačiau ten turima omenyje Mėlynoji. Plačiau žiūrėkite Aukso Ordos pasidalijimas.
Apie jo žmoną ir palikuonis taip pat beveik nieko nežinoma. Vienas iš jo palikuonių galbūt buvo Tochtamyšas, tvirtai nėra žinoma. Taip pat, manoma, kad Urus Chanas buvo Ordos palikuonis, tačiau ir ši versija nėra vieningai pripažįstama istorikų, egzistuoja ir kitokios jo geneologijos versijos.
La Karlota

Istorija

1700 m. vietovė buvo žinoma Punta del Sauce pavadinimu, paminėta jėzuitų metraščiuose. Vėliau Francisco de Oyola įkūrė Nuestra Señora de las Mercedes koplyčią. 1792 m. balandžio 12 d. Punta del Sauce pavadinta Villa Real de La Carlota ir oficialiai įkurta. 1806 m. į miestą atvyko anglų bendruomenė. Mieste ne kartą lankėsi ir generolas San Martinas.

Susisiekimas

Miestas yra 110 km į pietus nuo Vilja Marijos, 240 km nuo Kordobos. La Karlotą kerta Rio Kuarto-Pergamino kelias ir Rio Kuarto – Venado Tuerto geležinkelis. Taip pat keliai į Vilja Mariją, Laboulają.

Lankytini objektai

La Karlota turtinga istoriniu palikimu. Čia yra Nuestra Señora de las Mercedes bažnyčia (statusas suteiktas 1907 m., iki tol – koplyčia, įkurta 1737 m.), kurioje yra vertingų dailės paminklų. Taip pat žymi Ceratonijos aikštė (Plaza del Algarrobo), kurios centre auga daugiau nei 300 m. turintis ceratonijos medis. Be to, La Karlotos apylinkėse yra keletas lagūnų (pagr. Brava, Santana, La Salada ir El Nene), mėgstamų tiek žvejų, tiek poilsiautojų.
Kasmet, lapkričio 10 d. mieste vyksta Tradicijų diena (Día de la Tradición). Vyksta žirgų paradas, kabaljerų pasirodymai.
Andrew Simpson

Biografija

2008 m. debiutavo olimpinėse žaidynėse ir pelnė aukso medalį. Sportininkas dalyvavo ir 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, kuriose nusileidę tik įgulai iš Švedijos Simpson ir Percy pelnė sidabro medalius.
2013 m. vienos iš prestižiškiausių regatos America's Cup treniruotės metu apvirto jo komandos katamaranas ir išbuvęs įstrigęs apie 10 minučių sportininkas žuvo.