Lukšių Vinco Grybo gimnazija

Istorija

Pirmąją parapinę pradinę mokyklą 1839 m. Lukšiuose įkūrė rašytojas ir švietėjas vikaras Antanas Tatarė, kurį Zyplių dvaro ponas Jonas Bartkovskis tais pačiais metais buvo pasikvietęs iš Ilguvos. Jis buvo ir pirmasis mokytojas, dirbęs iki 1855 m. J. Bartkovskis mokyklai atidavė mūrinį pastatą Lukšiuose. Po 1863 m. sukilimo mokykla buvo surusinta, uždrausta rašyti lietuviškai. Tarp lukšiečių ši mokykla buvo nepopuliari, jie savo vaikams samdė daraktorius J. Urbaitį-Bovelninį, brolius Eimučius, A. Mockaitį, J. Užupį, J. Dobrilą, A. Švedą. Šios „vargo mokyklos“ veikė apie 40 metų. Vėliau mokykla išaugo iki šešių skyrių. 1907 m. visuomenės ir kunigo J. Skinkio rūpesčiu Lukšuose atidaryta pradinė lietuviška mokykla. 1915 m. dėl kaizerinės Vokietijos okupacijos dauguma vaikų dėl sunkių materialinių sąlygų negalėjo lankyti mokyklos. Bartkovskio pastatytoje mokykloje buvo įsikūrę vokiečiai, todėl mokykla veikė Boleslavo Puidoko namuose, kur buvo išnuomota pusė mano. Mokinių buvo nedaug.
1918 m. Lukšių mokykloje pradėjo dirbti mokytojas Antanas Grybinas, anksčiau mokęsis toje pačioje mokykloje. Klasėje būdavo 60 mokinių. Ketvirtojo dešimtmečio pabaigoje jau buvo penktas ir šeštas skyriai.
1938 m. pradėta naujos tipinės pradinės šešių skyrių mokyklos statyba, kainavusi vieną milijoną litų ir užsitęsusi iki 1939 m. Lukšių pradinėje mokykloje dirbo vedėjas Antanas Grybinas ir mokytojos Juknienė, Elena Majūtė, Fainzilbergaitė, 1940 m. mokytoja Sofija Tėvelienė. Mokykloje veikė šeši skyriai.
Lietuvą okupavus Lietuvą Sovietų Sąjungai, 1940 m. liepos 1 d. buvo atleisti visi tikybos dėstytojai, pakeistos programos, įvesta rusų kalba. Prasidėjęs karas sunaikino mokyklos inventorių ir archyvą. Pamokų metu būdavo šalta, nes beveik nekurdavo. Mokykloje dirbo ir vedėjavo A. Grybinas, jo duktė Sofija Tėvelienė, mokytojos Valuckienė ir Magdelana Kučinskaitė. Vyresniuose skyriuose buvo įvesta vokiečių kalba.
1944 m. rudenį į Lukšių mokyklą susirinko 33 mokiniai. Iš pradžių veikė 1-3 skyriai, vėliau ir 4 skyrius. Mokykloje buvo šalta, dėl stiklo stokos dalis langų buvo užkalta lentomis, trūko inventoriaus, vadovėlių, sąsiuvinių. 1945–1948 m. Lukšių mokyklos patalpas buvo užėmusi Šakių gimnazija, nes Šakiai karo metu buvo sugriauti, o gimnazija buvo sudeginta. 1945 m. pradinė mokykla reorganizuota į progimnaziją, 1948 m. į septynmetę, o 1953 m. į vidurinę.
1954–1955 m. mokykla tapo pilna vidurine, kurioje mokėsi 303 mokiniai, dirbo 24 mokytojai. 1955 m. mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą: 17 merginų ir 6 vaikinus. 1957 m. mokykloje įkurtas pirmasis rajone muziejus. Jo įkūrėjas mokytojas Edmundas Mažeika su mokiniais rinko medžiagą apie Lukšius ir skulptorių Vincą Grybą. 1960 m. V. Grybo 70-ųjų gimimo metinių mokyklai suteiktas kraštiečio skulptoriaus vardas. Kraštotyros muziejuje įsteigtas kampelis ir V. Gybui. Ilgus metus Vinco Grybo muziejui vadovavo lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja Bronislova Martišiūtė-Šukevičienė. Nuo 1988 m. muziejui vadovauja istorijos mokytoja Irena Liubinienė. 1989 m. atidaryta mokyklos istorijos ekspozicija o 1999 m. duris atvėrė kraštotyros muziejus.
1963–1968 m. Lukšių vidurinė mokykla dirbo Lukšių kultūros namuose, nes kultūros namų statybai buvo panaudota 80 000 rublių švietimo ministerijos lėšų. Ten buvo 6 klasės, muziejus, pionierių kambarys. Mokyklos priestatas pradėtas statyti 1979 m. sausio mėnesį, baigtas 1980 m. sausio 3 d., kai buvo pasirašytas darbų priėmimo aktas.
Nuo 2010 m. gegužės 27 d. mokykla tapo Šakių rajono Lukšių Vinco Grybo gimnazija. (Šakių rajono savivaldybės tarybos 2010 m. gegužės 27 d. sprendimas Nr. T-185 „Dėl gimnazijos statuso suteikimo Lukšių Vinco Grybo vidurinei mokyklai“).