2015 m. An-2 avarija Baltijos jūroje

Pilotai

Šį An-2 pilotavo Adolfas Mačiulis ir Alvydas Selmistraitis. Abu jie turėjo po maždaug 40 metų pilotavimo stažo, abiem jiems – per 60 metų, jie ore buvo praleidę daugiau nei 15 tūkst. valandų.

Lėktuvas

Bendrovė „Klaipėdos avialinijos“ šį 1981 m. Lenkijoje PZL Mieliec gamykloje pagamintą rusiškos konstrukcijos ir Lietuvoje registruotą (borto numeris LY-AET) civilinį orlaivį perpirko Švedijoje, į kurią anksčiau klaipediečių buvo parduotas per lenkų (vėliau bankrutavusią) bendrovę. Paskutinį kartą tikrintas dvi savaites prieš skrydį lėktuvas buvo taisomas danų technikų Danijoje ir jam buvo keistas kuro bakas, buvo padaryta ir daugiau remonto darbų . Tuščias toks lėktuvas sveria apie 3,5 tonos, o su kuru jo masė siekia 5 tonas. Pilotai net turėdami pakankamą kiekį degalų pasiėmė apie 200 litrų jų atsargų. „Pagal pirminę informaciją įgula turėjo gelbėjimosi liemenes, išgyvenimo kostiumus (hidrokostiumus) ir plaustą. „Pati esu tą plaustą mačius. Žinau, kad tėtis jį visą laiką veždavosi į tokias keliones“ teigė piloto dukra B.Mačiulytė. Pagal švedą aviatorių Kjellą Brattforsą – jis pats matė gelbėjimosi valtį, liemenes. „Aš pats jas mačiau, nes paprašiau jas parodyti dar Kattlebergo oro uoste. Viskas buvo savo vietose“. Vėliau „K.Brattforsas dar kartą patikino pats matęs tiek plaustą, tiek „išgyvenimo“ kostiumus. Tai yra labai saugus lėktuvas, sakyčiau, antras pagal saugumą pasaulyje, teigė švedas 
Vienas iš pilotų tikriausiai buvo pasiėmęs individualias avarinės vietos nustatymo priemones, nes šios įrangos pas jį namuose nerasta.

Įvykių chronologija

Kada tiksliai lėktuvas atskrido iš Danijos į Švediją dar nežinome, tačiau galbūt šeštadienį lėktuvas Kattlebergo oro uoste (šalia Geteborgo, Švedijoje) nusileido papildyti degalų atsargas. Tokiais atvejais privaloma patikrinti lėktuvą ir oro uostas dar viską patikrino prieš lėktuvui pakylant.

Gegužės 5, antradienis

Civilinės aviacijos administracijos specialistas patikrino lėktuvą.

Gegužės 12, antradienis

Išduotas specialus vienkartinis leidimas skrydžiui per Baltijos jūrą.

Gegužės 16, šeštadienis

Švedas, gana artimas dingusio piloto A.Mačiulio draugas Kattlebergo oro uosto vadovas Kjellas Brattforsas, paskutinis matė lietuvius pilotus lipančius į lėktuvą. Vėliau nesulaukęs iš lietuvių jokios žinios būtent K. Brattforsas paskambino pagalbos telefonu. Jau kai jie pakilo, su švedu susisiekė radijo ryšiu. Pilotai jam patvirtino, kad viskas veikia puikiai. Lietuviai skrido gana žemai. Tiesiog, jei debesys žemai, tokių lėktuvų pilotai taip nusprendžia. Tačiau čia nieko nėra neįprasto teigė švedas.
16.16 – 16.20 val. dvi paskutinio ryšio užmezgimo versijos:
16.16 val. (Versija-1) Užfiksuoja paskutinę apytikslę dingusio lėktuvo poziciją. Pilotai, įskridę į Lietuvos oro erdvę, užmezgė paskutinį radijo ryšį. Lėktuvas buvo apytiksliai už 97 jūrmylių nuo Palangos  tada kai buvo gautas paskutinis pranešimas radijo ryšiu iš lėktuvo.
16.20 val. (Versija-2, A. Raščiaus) An-2 užmezgė ryšį: Palangos skrydžių valdymo centrui pranešė savo šaukinį ir nurodė, kad 17.20 val. planuoja nusileisti Klaipėdoje; visą laiką iki 17.20 val. lėktuvas buvo kviečiamas, bandoma prisišaukti“ .
„Ryšys buvo pirmas ir paskutinis įskridus į Lietuvos skrydžių valdymo zoną, informavo apie vietą ir aukštį“, – sakė Civilinės aviacijos administracijos direktoriaus pavaduotojas A.Šumskas.
Oro sąlygos tuo metu buvo normalios.
Ryšys su lėktuvu prarastas.
16.35 val. lėktuvas fiksuotas karinių Švedijos radarų (A. Raščiaus versija). Žinoma, kad paskutinį kartą dingusio lėktuvo atsakiklio duomenis švedai fiksavo, kai šis buvo į Lietuvos teritoriją įskridęs 28 mylias (jūrmyles?).
Po to lėktuvas dingo.
16.40 val. (Palangos skrydžių valdymo centro?) skrydžio vadovas norėjo keisti slėgį (?), ėmė kviesti lėktuvą, bet An-2 neatsakė. (A. Raščiaus versija)
17.20 val. buvo susisiekta su Klaipėdos aerodromo atstovais, kurie panešė, jog An-2 neatvyko. Taip pat susisiekta su Liepojos skrydžių valdymo centru, kitais Latvijos skrydžių valdymo centrais, bet duomenų apie lėktuvą negauta. (A. Raščiaus versija)
17.20-17.50 val. lėktuvas An-2 buvo šaukiamas, bandoma su juo susisiekti (remiantis taisyklėmis, ieškoti lėktuvo reikia pradėti per 30 min. nuo nurodyto nusileidimo laiko); (A. Raščiaus versija)
18.09 val. Lietuvos kariuomenės Karinių jūrų pajėgų ir Lietuvos karinių jūrų pajėgų Jūrų gelbėjimo koordinavimo centro budėtojai gavo pranešimą/-us iš Aeronautikos gelbėjimo koordinavimo centro ir iškart aktyvuota paieškos bei gelbėjimo operacija (iki čia – A. Raščiaus versija), nes prarastas ryšys su iš Švedijos Geteborgo oro uosto į Klaipėdos oro uostą išskridusiu lėktuvu An-2 su dviejų žmonių įgula. Lėktuvas turėjo nusileisti Klaipėdos oro uoste 17.20 val.
18.40 val. Paieškai buvo aktyvuoti (pasitelkti) du Karinių jūrų pajėgų laivai: gelbėjimo laivas „Šakiai“ ir vadovavimo bei aprūpinimo laivas „Jotvingis“ N42.
18.49 val. Lietuvos koordinacinis centras susisiekė su Švedijos koordinaciniu centru bei paprašė pagalbos; (A. Raščiaus versija)
18.55
val. Po pranešimo gavimo iš Nemirsetos gelbėjimo posto į paieškos rajoną buvo nedelsiant išsiųstas pirmasis budintis Karinių oro pajėgų paieškos sraigtasparnis Mi-8, dar vienas karinis sraigtasparnis atskrido iš Kauno. operacijai pastiprinti.
19.10 val. Buvo gauta informacija, kad operacijoje dalyvauja trys Švedijos orlaiviai – 1 sraigtasparnis ir 2 lėktuvai.
19.30-23.30 val. dirba keturi Švedijos ir vienas Lietuvos lėktuvas. (A. Raščiaus versija). Pagal LRytoTV versija 19:30-22:30 ieško 3 švedijos lėktuvai.
19.55 val. Į paieškų zoną išplaukė laivas „Jotvingis“.
20.17 val. Į Nemirsetą iškviestas antrasis Karinių oro pajėgų sraigtasparnis Mi-8.
21.41 val. Išplaukė laivas „Šakiai“. KAM teigia, kad toks laivų pasirengimo laikas – keturios valandos – yra normalus.
23.45 val. (apie 23:45val) karinis sraigtasparnis ir Švedijos lėktuvai grįžo į dislokacijos vietą, paiešką per naktį tęsė Karinių jūrų pajėgų laivai. (Alfa.lt versija)
Gerokai po vidurnakčio. Krašto apsaugos ministerija žiniasklaidai pranešimą apie prieš daugiau nei šešias valandas dingusį lėktuvą išplatino tik gerokai po vidurnakčio, kai naujienų portalai ėmė skelbi neoficialią informaciją.
Pasak Jūrinio gelbėjimo koordinavimo centro vadovo Artūro Andriušaičio, per pirmąsias gelbėjimo valandas iš gelbėtojų pusės buvo atlikta viskas – išsiųsti penki orlaiviai. Jei žmonės būtų buvę paviršiuje su oranžinėmis liemenėmis, jie būtų buvę rasti. Išsipūtusio gelbėjimo plausto, kuris suveikia automatiškai, toje zonoje nebuvo rasta.

Gegužės 17, sekmadienis

7.40 val. paieškos operaciją atnaujino Karinių oro pajėgų sraigtasparnis Mi-8.
8 val švedų gelbėjimo centras iš pradžių nesutiko, bet po ilgų įkalbinėjimų jie duomenis pateikė (A. Raščiaus versija)
8.44 val. Prie paieškos operacijos prisijungė Karinių oro pajėgų lėktuvas L-410.
9.00 val. Du Lietuvos karinių jūsų pajėgų laivai – gelbėjimo laivas „Šakiai“
ir vadovavimo ir aprūpinimo laivas „Jotvingis“ (N42) – tęsė An-2
paiešką Lietuvos atsakomybės zonoje.
Nuo  11 val. atsižvelgiant į stiprų vėją virš Baltijos jūros ir didesnį dreifavimo jūra greitį, Lietuvos karinių jūrų pajėgų Jūrų gelbėjimo koordinavimo centras paprašė atitinkančias funkcijas vykdančio Latvijos centro skirti papildomus pajėgumus paieškai Latvijos atsakomybės zonoje. Latvijos jūrų gelbėjimo koordinavimo centras informavo apie tai, kad netrukus prie paieškos prisijungs vienas Latvijos sraigtasparnis. Prie operacijos jis prisijungė 11.57 val.
13.30 val. Pagerėjus matomumui, dingusio An-2 lėktuvo paieškai išsiųstas Lietuvos karinių oro pajėgų lėktuvas L-410, galintis greičiau apskristi ir išžvalgyti didesnius plotus.
20.21 val. dingusio lėktuvo ir jo įgulos narių paieškos operacija buvo sustabdyta.

Gegužės 18, pirmadienis

09.38 val. Dingusio lėktuvo ir jo įgulos narių paieškos operacija buvo atnaujinta.
11.13 val. paiešką virš Baltijos jūros pradėjo vykdyti Karinių oro pajėgų lėktuvas C-27J „Spartan“.
12.15 val. paiešką pradėjo Latvijos sraigtasparnis Mi-17.
Apie 14.30 val. pranešama, kad į paieškas leidžiasi ir piloto Alvydo Selmistraičio žmona. Moteris su patyrusio piloto valdomu „Cesna“ lėktuvo leidosi žvalgyti Baltijos jūros pakrantės ieškant An-2 nuolaužų.
16.15 val. Karinių jūrų pajėgų paieškos ir gelbėjimo laivui „Šakiai“ duotas įsakymas vykdyti paiešką.
16.28 val. naujienų agentūra BNS paskelbia KAM paaiškinimus dėl paieškos operacijos. Ministerija neatsako, kodėl pasitarimas dėl paieškos atnaujinimo organizuotas tik pirmadienį, 9 valandą ryto. Ministerija taip pat tvirtina, kad pasieniečių paieškos ir gelbėjimo sraigtasparniai „nėra skirti tokioms operacijoms jūroje“ ir dėl to jie į operaciją nebuvo kviečiami.
17.09 val. BNS paskelbia pasieniečių informaciją: VSAT sraigtasparnis „Eurocopter EC 145“ gali skraidyti vadinamojoje agresyvioje aplinkoje – virš jūros, virš miestų ir yra tinkamas tokioms paieškos operacijoms.
18.26 val. KAM keičia versiją. Skelbiama, esą VSAT sraigtasparniams „nebuvo poreikio“. Lietuvos karinių jūrų pajėgų vado padėjėjas kpt. ltn. Antanas Brencius BNS pareiškia, kad „tiesiog nėra skirtumo“, ar paieškų zona būtų buvusi išžvalgyta greičiau, ar lėčiau.
18.35 val. „Spartan“ C-27J paiešką jam skirtame paieškos rajone baigė. Toliau prie paieškos operacijos prisijungė Karinių jūrų pajėgų paieškos ir gelbėjimo laivas „Šakiai“. Paiešką vykdė ir KOP sraigtasparnis MI-8. Minėtų paieškos operacijų metu kariniai laivai ir lėktuvai žvalgė jūros plote nuo Klaipėdos iki Akmenragės iškyšulio (Latvijoje, šiauriau Liepojos) ir 97 jūrmylės nuo kranto.
20.36 val. Prie paieškos prisijungė Lietuvos karinių oro pajėgų sraigtasparnis Mi-8.
19.47 val. Krašto apsaugos ministras Juozas Olekas po pokalbio su pilotų artimaisiais nutaria iš operacijos atšaukti ir paieškoms pasitelkti karo laivą „Kuršis“ su specialia dugno žvalgymo įranga. į Lietuvą laivas pajudėjo 21.13 val.
21.00 val. Kreiptasi į VSAT dėl paieškos ir gelbėjimo sraigtasparnio skyrimo paieškos operacijai, nors prieš kelias valandas tvirtinta, kad tokio poreikio nėra.
Taip pat pirmadienį buvo pradėtas prokuratūros tyrimas dėl be žinios dingusių asmenų. Tai pranešė prokuroras Vytautas Jurkevičius.

Gegužės 19, antradienis

Po trijų dienų paieškų An-2“ antradienio pavakarę Baltijos jūros dugne aptiko Lietuvos karinių jūrų pajėgų priešmininis laivas „Kuršis“. Lėktuvas aptiktas 124 metrų gylyje, daugiau kaip 116 kilometrų nuo kranto, tarp Liepojos ir Palangos, Latvijos išskirtinėje ekonominėje zonoje. Rastą lėktuvą apžiūrėjus laivo „Kuršis“ povandeninio roboto video kamera, buvo nustatyta, kad lėktuvo borto numeris sutampa su ieškomo lėktuvo borto numeriu. Vėliau filmuojant Klaipėdos mokslininkų įrangos pagalba lėktuvo viduje buvo pastebėtas žmogaus kūno siluetas.

Gegužės 21, ketvirtadienis

16.10 val Ketvirtadienio vakarą pranešta, kad Lietuvos kariuomenės Karinių jūrų pajėgų Jūrų gelbėjimo koordinavimo centro vado sprendimu baigta dviejų An-2 pilotų paieškos operacija virš vandens.
Ketvirtą paieškos parą lėktuvas buvo aptiktas jūroje 124 metrų gylyje, daugiau kaip 116 kilometrų nuo kranto, tarp Liepojos ir Palangos. Tai pirmas toks atvejis, kad virš Baltijos jūros dingtų civilinis orlaivis. Filmuojant povandeninėmis kameromis lėktuvo kabinoje pastebėtas žmogaus siluetas. Vyriausybės pasitarime gegužės 22 d. nutarta, jog Baltijos jūroje nuskendęs lėktuvas bus iškeltas. Planuojamai iškėlimo operacijai pagalbą suteikti siūlosi švedų, suomių, nyderlandų ir lietuvių bendrovės. Dėl detalios orlaivio apžiūros ir iškėlimo Lietuva taip pat kreipėsi į Lenkijos, Suomijos, Vokietijos ir Švedijos gynybos ministerijas. „Oro navigacijai“ pavedama organizuoti lėktuvo iškėlimą iš dugno, o Klaipėdos valstybiniam jūrų uostui užtikrinti reikalingą pagalbą, iškelto orlaivio saugojimą ir kitas reikalingas priemones. valstybės įmonė „Oro navigacija“ sutarė su Nyderlandų kompanija „Mammoet“ dėl Baltijos jūroje nuskendusio lėktuvo „An-2“ skenavimo. Skenavimas turėtų būti 2015 gegužės 30-31 dieną, Darbai bus finansuojami iš Vyriausybės rezervo fondo. Lėktuvo nelaimei ir operacijai tirti pradėti keli atskiri tyrimai.