Forerio efektas

Forerio efektas (Forerio reiškinys, dar žinomas kaip Barnumo efektas) – tai psichologo Bertramo Forerio (Bertram R. Forer) aprašytas reiškinys, kad žmonės yra linkę vertinti teiginius apie jų asmenybę kaip tikslius, nepaisant to, kad tokie teiginiai taip pat tinka daugumai žmonių. B. Foreris nustatė, kad teiginius, kurie aprašo asmenybę tam tikromis lakiomis ir bendrinėmis frazėmis, žmonės vertina kaip būdingus tik jų asmenybei, neatkreipdami dėmesio į tai, kad tos pačios lakios frazės tinka beveik kiekvienam kitam žmogui.

Horoskopai

Forerio efektas yra plačiai naudojamas sudarant horoskopus, ypač žiniasklaidoje, šitaip priverčiant skaitytojus ir žiūrovus patikėti astrologijos galia. Teiginiai yra suformuluojami taip, kad jie tiktų kiek įmanoma didesnei daliai žmonių, todėl nenuostabu, kad dauguma žmonių teigia, jog prognozės pasitvirtino. Tačiau jie neatkreipia dėmesio į tai, kad jiems maždaug taip pat tinka ir kitų Zodiako ženklų prognozės.

Apibrėžimas

Įprastai Forerio efektas apibrėžiamas kaip asmens tendencija priimti grįžtamąjį ryšį apie jo asmenybę ir jį laikyti tiksliu, nors šis grįžtamasis ryšys ir būtų sudarytas iš apibendrinamojo pobūdžio teiginių, kurie tiktų apibūdinti daugumai žmonių. Nepaisant to, Forerio efektą nagrinėjantys mokslininkai tyrimus atlieka pateikdami tyrimo dalyviams labai įvairius asmenybės aprašymus, pvz.: įvardijančius teigiamas ar neigiamas savybes, aprašymus suformuluotus teigiamu ar neigiamu tonu, taip pat pateikiami tyrimo dalyvio asmenybei priešingi aprašymai. Nors B. Foreris norėjo pademonstruoti asmeninio validavimo klaidą tik su bendro pobūdžio teiginiais, kurie tiktų bet kam, tačiau tolesni asmeninio validavimo tyrimai buvo orientuoti į gilesnį grįžtamojo ryšio priėmimo supratimą esant įvairesniems stimulams (aprašymams). Tokia situacija skatina Forerio efektą apibrėžti, kaip "asmens polinkį priimti informaciją apie savo asmenybę, kad ir koks būtų tos informacijos validumas".
Yra pagrindo manyti, jog ligšioliniai Barnumo efekto tyrimai buvo atliekami metodais, kurie iš esmės turi spragų. Tikėtina, jog ankstesniais tyrimais aptiktos Barnumo efekto sąsajos su įvairiais konstruktais, ypač tais atvejais kai šie konstruktai vertina asmenybines savybes, gali būti stebimo ne vien dėl Barnumo efekto, tačiau ir dėl objektyvaus tyrimo dalyviams pateikto asmenybės aprašymo vertinimo.

Kontrolės lokusas

Tyrimai užtikrintai rodo, jog išorinis kontrolės lokusas, tai yra, žmogaus tendencija manyti, jog jo veiksmai yra daugiausia nulemti išorinių jėgų, kurių jis nepajėgus valdyti, siejasi su geresniu netikrų asmenybės aprašymų vertinimu.

Schizotipinis mąstymas

Schizotipija yra asmens tendencija patirti anomalius juslinius, kognityvinius bei emocinius išgyvenimus. Išreikšta schizotipija pasižymintys žmonės, kitaip tariant – linkę įžvelgti įvairiausius dėsningumus bei prasmę, kur to nėra, taip pat netradiciškai mąstantys, turintys keistų įsitikinimų žmonės, yra linkę geriau vertinti jų neatitinkančius asmenybės aprašymus, tiek teigiamus, tiek neigiamus.

Rankystė

Žmonės, kurių vyraujanti ranka nėra stipriai apibrėžta, labiau pasiduoda Barnumo efektui

Asmenybės bruožai ir aprašymo pobūdis

Naujausiais tyrimais aptikta, jog Barnumo efektas siejasi su asmenybės bruožais, tačiau šios sąsajos skiriasi, priklausomai nuo to, kokio pobūdžio asmenybės aprašymai yra pateikiami .