Kauno ekonomika

Kauno ekonomika. Kaunui tenka 14 proc. visos Lietuvos ekonominės veiklos, 2009 m. sukurta 19 proc. šalies BVP , daugiausiai (32 proc.) iš prekybos, viešbučių ir restoranų veiklos, transportavimo ir sandėliavimo veiklos.
Kaune yra Kauno laisvoji ekonominė zona, mokslo technologijų parkas „Technopolis“, Kauno aukštųjų ir informacinių technologijų parkas, KTU regioninis verslo inkubatorius.
Statistikos departamento duomenimis, 2011 m. pradžioje buvo įregistruota 17 661 įmonė Kauno miesto regione, iš jų 4898 įmonės užsiimančios didmenine, mažmenine prekyba bei transporto priemonių remontu, 3484 – nekilnojamojo turto nuoma ir vystymu, 1664 – apdirbamosios pramonės įmonių, 1316 – statybos įmonių ir 6299 kita veikla užsiimančių įmonių.

Turizmas

Veikia 3 turizmo informacijos centrai, 19 viešbučių, 5 moteliai. Turistų daugiausia atvyksta iš Vokietijos, Lenkijos, Suomijos, Rusijos, Latvijos, Italijos.

Istorija

Pramonės ištakos siekia XV–XVI a. Jau tada Kaunas garsėjo amatininkų – kalvių, batsiuvių, puodžių, siuvėjų, audėjų, stalių, stiklių dirbiniais. XVI a. pradžioje mieste dirbo apie 40 specialybių amatininkai, kurie būrėsi į cechus. Dėl vėliau nei Vakaruose prasidėjusio pramonės perversmo, įmonės sparčiau ėmė kurtis tik nuo XIX a. 7-ojo dešimtmečio, Kaunui tapus gubernijos centru. Dėl pramonės augimo, iškilo poreikis aprūpinti įmones elektros energija. 1898 m. Kaune įkurta viena pirmųjų Lietuvoje pramonės įmonių – Tilmansų fabriko elektrinė. 1900 m. pradėjo veikti pirmoji Lietuvos viešoji centrinė elektrinė. Tarpukario metais Kaune labiausiai sustiprėjo maisto, tekstilės ir baldų, o smuko metalo apdirbimo pramonė.
Sovietmečiu Kaune buvo vystomos maisto, baldų, statybinių medžiagų, tekstilės, avalynės, stiklo, popieriaus, gumos, metalo gaminių, staklių, elektronikos, kitos pramonės šakos. Siekiant aprūpinti įmones energija, Kaune smarkiai plėstas ir energetikos sektorius – statytos naujos elektros perdavimo linijos ir elektrinės.
1956 m. Kaune įjungta pirmoji Lietuvoje 110 kV įtampos elektros tiekimo linija Petrašiūnų šiluminė elektrinė-Panevėžys-Rėkyvos elektrinė. Petrašiūnuose ir Rėkyvoje pradėjo veikti pirmosios Lietuvoje 110 kV įtampos pastotės.
1960 m. pastatyta Kauno hidroelektrinė, 1971 m. Kauno termofikacinė elektrinė.  Dalis įmonių Lietuvai atgavus nepriklausomybę nesugebėjo persiorientuoti į rinkos ekonomiką ir bankrutavo, kitos sėkmingai persitvarkė.
Kauno miesto pramonė šiuo metu sudaro apie 20 % visos Lietuvos pramonės. Labiausiai Kauno mieste išsivysčiusios pramonės šakos: maisto produktų ir gėrimų pramonė, tekstilė ir lengvoji pramonė, chemijos pramonė, leidyba ir perdirbimas, farmacija, metalų pramonė, medžio apdirbimas ir baldų pramonė. Informacinės technologijos ir elektronika tapo svarbia Kauno veiklos sritimi. 1996 m. įsteigta Kauno laisvoji ekonominė zona.
Apie pusę savo produkcijos pramonės įmonės realizuoja vidaus rinkoje, o kitą pusę eksportuoja. Daugiausia eksportuojami tekstilės gaminiai, metalai, elektros mašinos, aparatūra, mediena ir medienos gaminiai, baldai. Pagrindinės eksporto rinkos – ES, Skandinavijos šalys, Rusija.
Į Kauno miesto ekonominę veiklą daugiausiai investavo JAV, Suomija ir Estija; jų investicijos 2009 m. pr. atitinkamai sudarė 20,1%, 14,1% ir 7,2% visų tiesioginių užsienio investicijų. 2009 m. sausio 1 d. duomenimis, 73% visų Kauno apskrities tiesioginių užsienio investicijų investuota Kauno miesto savivaldybėje. 
Daugiau nei pusė užimtųjų Kauno gyventojų dirba paslaugų sferoje. Beveik trečdalis užimtų gyventojų dirba pramonėje ir statybose.