Rinkimų sistema

Rinkimų sistema yra metodas, leidžiantis rinkėjams išreikšti savo nuomonę balsais ir pagal juos paskirstyti vietas renkamame valdžios organe. Rinkimų sistema susideda iš taisyklių, pagal kurias vykdomas pats balsavimas, skaičiuojami bei vertinami gauti rezultatai. Kiekvienoje valstybėje nustatoma sava rinkimų sistema, pritaikyta prie tradicijų, teritorinių ypatumų, politinės kultūros ir kitų aspektų.
Rinkimų sistemos gali būti skirstomos į daugumos (arba mažoritarines), proporcines, mišrias ir kitokias.

Bendri elementai

Rinkimų sistemos turi tris bendrus elementus: balsavimo sandarą, rinkimų apygardų struktūrą ir rinkimų formulę.

Balsavimo sandara

Balsavimo sandara nurodo, kokiu būdu rinkėjas išreiškia savo pasirinkimą iš pateiktų galimybių. Pavyzdžiui, rinkimuose tas pats žmogus gali turėti vieną arba kelis balsus, balsuoti už pavienius kandidatus arba jų sąrašus, savo nuomonę išreikšti viešai arba slaptai, ir kita.
Rinkimų į Lietuvos Respublikos Seimą atveju kiekvienas rinkėjas turi du balsus, kurių vienas atiduodamas už vienmandatės apygardos kandidatą, o kitas už partijos sąrašą, kurį galima reitinguoti. Tuo tarpu renkant Lietuvos prezidentą turimas tik vienas balsas.

Rinkimų apygardų struktūra

Rinkimų apygardų struktūra nusako teritorijos, kurioje keliami kandidatai ar jų sąrašai, dydį, ribas bei joje išrenkamų mandatų kiekį. Rinkimai gali vykti tiek visoje valstybės teritorijoje, tiek ir daugelyje apygardų. Nuo to, kaip šalis padalinama į apygardas, priklauso rinkimų rezultatų proporcingumas, tautinių ar kitokių mažumų interesų atstovavimo galimybės ir kiti aspektai.

Rinkimų formulė

Rinkimų formulė apibūdina rezultatų skaičiavimo metodą. Naudojant daugumos (mažoritarines) formules, rinkimus laimi daugiausiai balsų gavę kandidatai. Tuo tarpu proporcinės formulės taikymas leidžia mandatus padalinti tolygiai pagal gautų balsų skaičių.
Visose formulėse gali būti taikomas ir išrinkimo barjeras, nurodantis, jog mandatas gali būti suteikiamas tik tam tikrą minimalų balsų kiekį gavusiam kandidatui.

Mišri sistema

Kai kurios šalys derina daugumos ir proporcingojo atstovavimo sistemas. Pavyzdžiui, rinkimų į LR Seimą metu 71 narys renkamas absoliučiosios daugumos būdu, o 70 - taikant proporcinį atstovavimą su galimybe reitinguoti partijų sąrašus.
Mišri rinkimų sistema naudojama tokiose šalyse kaip Vokietija, Japonija, Rusija, Ukraina ir kitose.

Įtaka politinei sistemai

Rinkimų sistema, veikdama rezultatus, gali daryti įtaką partijų skaičiui ir politinių sprendimų priėmimo ypatybėms, tačiau ji nėra absoliutus veiksnys ir priklauso nuo platesnių aplinkybių.
Pagal prancūzų politologo Maurice Duverger taisyklę, daugumos atstovavimo modeliu paremti rinkimai linkę šalyje formuoti dvipartinę sistemą, kuri padidina vienpartinių (nekoalicinių) vyriausybių tikimybę. Tai nutinka dėl neproporcingo mandatų paskirstymo ir rinkėjų vengimo balsuoti už mažesnes partijas, nenorint "prarasti" balso. Tuo tarpu proporcinio atstovavimo sistemų naudojimas turi priešinga poveikį - lemia daugiapartiškumą ir koalicinių vyriausybių buvimą valdžioje. Tai įtakoja sprendimų priėmimo aplinkybes, nes vienpartinėse vyriausybėse įstatymai gali būti priimti greičiau, neatsižvelgiant į oponuojančių partijų nuomonę. Tuo tarpu koalicinėse vyriausybėse vyrauja sprendimų priėmimas ieškant konsensuso, atspindint įvairesnį nuomonių spektrą.