Voschod

„Voschod“ (rus. Восход 'Saulėtekis') − TSRS pilotuojamas erdvėlaivis. Vyriausiasis konstruktorius − Sergejus Koroliovas.

Istorija

„Voschod“ − tai trumpalaikė, pereinamojo pobūdžio daugiaviečių erdvėlaivių serija (1964−1966 m.). „Voschod“ programa numatyta bendram ekipažo darbui ir galimybei dirbti atvirame kosmose.
Erdvėlaivis buvo panašus į „Vostok“ serijos laivus, ypač nuleidžiamojo (grįžtamojo) aparato išore − 2,3 m skersmens sfera. Sferoje iš kosmoso grįždavo TSRS kosmonautai. Kartu į Žemę grįždavo atjungiamasis aparatas (masė − 2,27 t, ilgis − 2,25 m, plotis − 2,43 m). Jame įrengti kuro bakai ir variklis.
Dėl vietos stokos atsisakius piloto kėdės-katapultos, prie nusileidimo sferos buvo įmontuotas stabdymo variklis. Jis turėjo sumažinti nusileidimo greitį.
Pagrindiniai programos „Voschod“ pasiekimai: pirmas daugiavietis skrydis į kosmosą, pirmas skrydis be skafandrų, pirmas žmogaus išėjimas į kosmosą.

Pirmas pilotuojamas skrydis

Erdvėlaivis „Voschod“ pirmąsyk pakilo 1964 m. spalio 12 d. Jį pilotavo laivo vadas lakūnas kosmonautas Vladimiras Komarovas, mokslinis bendradarbis kosmonautas Konstantinas Feoktistovas ir gydytojas kosmonautas Borisas Jegorovas. Paros skrydžio metu laivas 16 kartų apskriejo Žemę, įveikdamas 700 000 km kelią.

Antras pilotuojamas skrydis

1965 m. kovo 18 d. Iš Baikonuro kosmodromo startavo raketa nešėja „Voschod“ su erdvėlaiviu „Voschod 2“. Erdvėlaivį pilotavo laivo vadas kosmonautas Pavelas Beliajevas ir antrasis pilotas Aleksejus Leonovas. Ekipažui tuo metu buvo iškelta gana sudėtinga užduotis − išėjimas į atvirą kosmosą. Tam laive buvo įrengtas papildomas šliuzas (landa), o kosmonautai aprengti specialiai pagamintais skafandrais „Berkut“ (rus. Беркут). Antro apsisukimo apie Žemę metu kosmonautas A. Leonovas perėjo į šliuzą, o po to išėjo į atvirą kosmosą. Beorėje erdvėje kosmonautas praleido 12 minučių. Viso išėjimas iš laivo ir sugrįžimas užtruko 24 minutes.

Istorinės tiesos niuansai

Nuo pirmojo dirbtinio Žemės palydovo paleidimo (1957 m.) iki Žmogaus išsilaipinimo Mėnulyje (1969 m.) tarp pasaulio kosminių valstybių JAV ir Sovietų Sąjungos kosmoso užkariavime vyko nuožmi kova. Kurį laiką pirmavo TSRS, sugebėjusi pirma nuskraidinti žmogų į kosmosą. Tuometiniai žvalgybos duomenys rodė, kad amerikiečiai ruošiasi ne tik pakilti į kosmosą, bet intensyviai kuria daugiavietį erdvėlaivį. Pirmajame TSRS erdvėlaivyje „Vostok“ tilpo tik vienas žmogus. Sovietinė valdžia spaudė konstruktorius skubėti ir jiems neliko nieko kito kaip vienvietį „Vostok“ perdaryti į daugiavietį erdvėlaivį.
TSRS valdžia viešai skelbė, kad „Voschod“ yra iš esmės naujas erdvėlaivis, o visą tiesą žinoję kosmonautai ir konstruktoriai parašais turėjo pasižadėti saugoti paslaptį.
Norėdami pasauliui pranešti apie daugiaviečio laivo sukūrimą, konstruktoriai turėjo rizikuoti kosmonautų gyvybėmis ir, taupydami vietą, B. Jegorovą, V. Komarovą ir K. Feoktistovą į kosmosą išskraidino kone su sportiniais kostiumais. Dėl vietos ankštoje vienviečio laivo kabinoje stokos konstruktoriams teko atsisakyti ir kai kurių svarbių prietaisų, kas, suprantama, taip pat kėlė pavojų kosmonautams („Vostok“ schema − šalia).
Tuo tarpu Žemėje buvo intensyviai kuriamas ir tobulinamas iš tiesų daugiavietis erdvėlaivis „Sojuz“. Prie šio laivo kūrimo nemažai prisidėjo ir jo bandymo metu žuvęs kosmonautas V. Komarovas.