Kretingos rajono savivaldybės Motiejaus Valančiaus viešoji biblioteka

Kretingos rajono savivaldybės Motiejaus Valančiaus viešoji biblioteka – viešoji biblioteka Kretingos rajono savivaldybėje. Pavadinta Žemaitijos vyskupo Motiejaus Valančiaus vardu. Vietinis informacijos, švietimo ir kultūros centras, teikiantis vartotojams visų rūšių žinias ir informaciją. 20 filialų. 
Adresas: J. K. Chodkevičiaus g. 1B, Kretinga 97130

Istorija

Kretingos rajono savivaldybės Motiejaus Valančiaus viešosios bibliotekos istorija prasideda nuo 1935 m., kai Kretingoje įkurtas centrinis knygynas, atlikęs bibliotekos funkcijas. Jis veikė Kęstučio g. 25 name. Tose pačiose patalpose buvo ir muziejus. Pagal 1936 m. Vyriausybės išleistą bibliotekų įstatymą, Kretingoje nutarta įsteigti IV eilės viešąją biblioteką, pavaldžią Švietimo ministerijai.
1938 m. viešoji biblioteka iškelta iš muziejaus pastato į Vytauto g. 4 namą, dabartinį teismo pastatą. Bibliotekai vadovavo knygininkė Bronislava Karbauskaitė. Buvo patvirtintos bibliotekos taisyklės: reikėjo mokėti 25 centų mėnesinį skaitytojo mokestį, knygos į namus buvo išduodamos tik su 10 Lt užstatu, už kiekvieną pavėluotą dieną buvo imami delspiningiai – 10 centų, o du mėnesius negrąžinus leidinio užstatas konfiskuojamas. Skaitykla buvo galima naudotis be užstato. Bibliotekos fondai siekė apie 3000 egzempliorių spaudinių, turėjo abėcėlinį katalogą, knygos buvo sustatytos pagal formatą, vykdoma skaitytojų registracija.
1941 m. prasidėjus karui Kretingos viešoji biblioteka, kaip ir muziejus, buvo niokojama ir naikinama.
Po karo, nuo 1945 m. Švietimo liaudies komitetui vadovaujant, Lietuvoje atkuriama valstybinių viešųjų bibliotekų tinklo struktūra, identiška kitų sovietinių respublikų bibliotekoms. Šių įstaigų pavadinimas pakeistas į Valstybines masines bibliotekas. 1946 m. atsikūrusiai Kretingos valstybinei masinei bibliotekai skirtos patalpos Rotušės aikštėje 5, antrajame aukšte. Fondams komplektuoti buvo skiriamas vietinis kreditas. 1950 m. statistiniai duomenys rodo, jog fonduose buvo 4413 egz. spaudinių, 737 skaitytojai, 3 darbuotojai.
1957 m. pabaigoje biblioteka perkelta į Vilniaus g. 3 (dab. „Špitolė“). 
1959 m. tapo rajonine biblioteka. Sparčiai išaugo bibliotekos fondai – 1959 m. duomenimis, biblioteka jau turėjo 12058 egzempliorius spaudinių. Kretingos gyventojams knygos buvo išduodamos į namus be užstato, o retesniais bei vertingais informaciniais leidiniais naudotis buvo galima skaitykloje. Pradėti organizuoti pirmieji renginiai bei spaudinių parodos.
Nuo 1959 m. Kretingos rajoninė masinė biblioteka tapo rajono bibliotekų metodiniu centru. 1959–1976 m. bibliotekos statistiniai rodikliai sparčiai augo, praplėstos bibliotekos patalpos tame pačiame pastate (plotas 242 m²), dirbo šeši bibliotekininkai. Bibliotekos vedėja paskirta Lilijana Marija Šerpytienė.
1977 m. įvykdyta rajono masinių bibliotekų centralizacija, centrinė tapo Kretingos rajono centrine biblioteka. Kretingos rajone sukurta centralizuota bibliotekų sistema, kuriai vadovavo rajono centrinė biblioteka – ji tapo bibliotekų metodiniu centru. Plečiantis bibliotekos funkcijoms, pradėjo trūkti patalpų, todėl 1977 m. administracija ir metodikos skyrius perkelti į Vilniaus g. 2 (dab. Kretingos pranciškonų vienuolynas). 1985 m. skaitytojų aptarnavimo skyrius iškeltas į Vytauto g. 54. Nuo 1991 m. rajono centrinė biblioteka palaipsniui pradėjo kraustytis į pastatą Vilniaus g. 8 (buvęs LKP rajono komitetas), o 1992 m. pabaigoje čia jau buvo įsikūrę visi bibliotekos skyriai. 1996 m. – Kretingos rajono savivaldybės viešąja biblioteka, 1997 m. – Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešąja biblioteka.
2005 m. biblioteka pažymėjo savo veiklos 70-metį.

Filialai

Bibliotekos filialai - Salantų miesto, Baublių, Budrių, Darbėnų, Erlėnų, Grūšlaukės, Imbarės, Jokūbavo, Juodupėnų, Kalnalio, Kalniškių, Kartenos, Kūlupėnų, Kumpikų, Kurmaičių, Laivių, Laukžemės, Raguviškių, Rūdaičių, Senosios Įpilties, Šukės, Vydmantų.