Va (tauta)

Tradicinė teritorija

Va gyvenama teritorija, vadinama Muang wax yra įsiterpusi tarp Salvino ir mekongo upių,  Šano kalnyno apylinkėse ir Taundžio kalnyno srityje. Jų teritorija nuo XX a. vidurio maždaug po lygiai padalinta tarp Mianmaro ir Kinijos. Mianmare ji administruojama kaip Va savivaldos rajonas (Šanų valstijoje), o Kinijoje apima pietvakarinį Junano provincijos pakraštį.
Pasak va ir jų kaimyninių tautų legendų, iki XIII a. jų teritorija buvo gerokai didesnė, ir taip pat apėmė derlingas žemumas pietuose. Vėlesnių migracijų metu tajų tautos išstūmė arba asimiliavo va šiose teritorijose, ir šiuo čia metu belikę tik paskiros salelės.  
Pagal va tautos  mitologiją žmonija kilo iš urvo  Žemėje va žemių centre. Dar ir šiandien pasakojama, kad pirmieji žmonės Žemėje buvo va, kurie apsigyveno pradiniame žmonijos istorijos taške. Bamarų (birmiečių),  kinų, šanų ir kitų tautų protėviai atsirado tik vėliau ir turėjo apsigyventi toliau nuo va apgyvendinto pradinio taško. Va tauta tiki, kad jų žemės yra pasaulio centras, o jų tauta yra "vyresnysis žmonijos brolis".

Kalba

Va tauta kalba va kalba, priklausančia palaungų-va kalboms, kuri priklauso monų-khmerų kalbų grupei, o ši –  austroazinių kalbų šeimai. Va kalboje yra šeši pagrindiniai dialektai – va lon, vu, kentun va, son, en ir la. Dėl artimų kultūrinių kontaktų jaučiama įtaka iš gretimų tajų kalbų, iš kurių va kalba yra pasiskolinusi 10 % žodžių. 
Prieš įkuriant  Kinijos Liaudies Respubliką 1949 metais va etninė grupė neturėjo savo rašytinės kalbos. Įrašams fiksuoti bei skaičiavimui jie naudojo medžio raižybą, bambuko atraižų graviravimą. Bambuko atraižų plotis buvo nuo pusės colio iki vieno colio. Žinioms perduoti buvo naudojami materialūs daiktai, reiškiantys tam tikras reikšmes ar jausmus. Pavyzdžiui, cukranendrė, bananas ar druska reiškė draugystę, aštrusis pipiras – pyktį, plunksna – skubumą, parakas ir kulkos – klano karinius ketinimus.
Kinijoje va žmonių alfabetinis raštas buvo sukurtas 1956 metais. Raštas paremtas lotyniška abėcėle.

Papročiai

Galvų medžiojimas buvo integrali va tautos religijos ir kultūros dalis. Kaukolės būdavo naudojamos laukų tręšimui. Buvo tikima, kad tai atneš gerą derlių ir sveikatą. XX amžiaus 3-iajame dešimtmetyje Europos misionierių įtaka užbaigė šį ritualą.
Ryžių alus yra mėgstamiausias va tautos troškulio malšintojas, kuris taip pat gali sumažinti alkį. Ryžių alus yra vadinamas bai – pagrindiniu žodžiu alkoholiniam gėrimui apibūdinti.
Ryžių alus yra neatskiriama bet kokio žmonių susitikimo dalis. Gėrimo procesas yra socialinis, apimantis bent du žmones: vieną svečią ir vieną šeimininką. Be šio gėrimo va žmonės negali apsieiti per ritualus, švenčių proga, per laidotuves, verbuojant šeimą ar draugus padėti ūkyje ar namų statyboje.

Santuoka

Va santuokos yra  monogaminės.  Giminystės linija paveldima iš tėvo.

Religija

Tradiciškai dauguma va tautos žmonių yra  animistai. Jie tiki, kad visi kalnai, upės ir kiti gamtos objektai turi savo dievybes. Taip pat tarp va žmonių yra  budistų ir  krikščionių mažumų.

Dabartinė situacija

Dabar va tautos kultūrinį gyvybingumą palaiko švenčiamas Monihei karnavalas. Jo metu atliekamos tautos dainos, šokiai, vienas kito ištepimai purvu. Pastarasis ritualas, sakoma, atbaido piktąsias dvasias.