google/wiki40b huggingface dataset:
Daiva Budrienė

Biografija

2007 m. Lietuvos žemės ūkio universitete baigė vadybą, 2009 m. – edukologiją.
2009 m. Skuodo rajono savivaldybės administracijos Kultūros ir turizmo skyriaus specialistė – jaunimo koordinatorė, Skuodo rajono nevyriausybinių jaunimo organizacijų sąjungos pirmininkė.
Naujosios sąjungos Skuodo rajono skyriaus pirmininkė.
2003–2007 m., 2007–2009 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Skuodo rajono savivaldybės tarybos narė. 
Sutuoktinė Remigijus, vaikai Monika, Tadas.
Trakų istorinis nacionalinis parkas

Gamta

Lygiagrečios ledyno suformuotos kalvų bei gūbrių grandinės kaitaliojasi su siaurais ir giliais arba plačiais ir plokščiais ežeringais tarpgūbriais. Parke yra 32 ežerai. Galvės, Skaisčio, Totoriškių, Lukos ežerai jungiasi protakomis ir sudaro vientisą sistemą. Pats didžiausias iš ežerų – Galvės ežeras su 21 sala (žinomiausia Pilies sala), o švariausias – Akmenos ežeras.
Įdomi Kudrionių giria ir Plomėnų bei Varnikų pelkynai, kuriuose prieglobstį randa daug žinduolių ir paukščių rūšių. Plomėnų pelkėje didelė vandens paukščių kolonija, gausu saugojamų augalų rūšių. Plomėnų ežere įsikūrusios didelės rudagalvių kirų kolonijos. Su Varnikų draustinio gamta galima susipažinti pažintiniame pėsčiųjų take.
Parkas žymus regyklų skaičiumi ir vaizdų patrauklumu. Galvės ežero šiaurinėje pakrantėje yra kalvos viršūnė, atverianti estetinį vaizdą ir puikias apžvalgos galimybes.

Kultūros vertybės

Nedidelėje parko teritorijoje sutelktas didžiulis Lietuvos kultūros paveldo potencialas. Čia yra Senųjų Trakų piliavietė, kur didysis kunigaikštis Gediminas įkūrė senąją Lietuvos sostinę ir kur apie 1350 metus gimė Vytautas Didysis. Su Trakais susiję žymiausi XIV–XV a. ir vėlesni Lietuvos istorijos įvykiai: Bražuolės sutartis 1382 m., Vytauto krikštas 1384 m., Vytauto mirtis 1430 m., paskutiniojo Kęstutaičio – Žygimanto žūtis 1440 m., įnirtingi mūšiai su Teutonų ordinu. Nuo XVII a. čia rusena Trakų Madonos – visos Lietuvos globėjos, pirmojo Lietuvoje popiežiaus karūnuoto paveikslo, garbinimo kultas.
Kultūros paveldo objektų skalė Trakų istoriniame nacionaliniame parke plati: nuo pavienių itin reikšmingų dailės, istorijos, archeologijos, architektūros objektų iki didžiulių ir nepaprastai vertingų sukultūrintų kraštovaizdžių. Didžiausia Trakų istorinio nacionalinio parko vertybė – buvusios Trakų kunigaikštystės, o vėliau vaivadijos centro – vieno iš Lietuvos valstybingumo lopšių – Trakų miesto kultūros paveldas.
Parkas garsėjo trimis pilimis – Senųjų Trakų, Pusiasalio (išlikę griuvėsiai Trakų miesto centre) ir Salos pilis. Pastarojoje įrengtas muziejus yra vienas populiariausių turistinių objektų. Tarp Galvės ir Akmenos ežerų yra 48 ha Rėkalnio parkas, o prie Galvės ir Skaisčio ežerų – Užutrakio dvaras ir parkas (XIX a. pabaiga).

Laisvalaikis ir pramogos

Trakai – viena mėgstamiausių trumpalaikio poilsio vietų. Čia puiku maudytis, galima pažvejoti, paplaukioti jachtomis, valtimis, platus įvairių kitų poilsio formų pasirinkimas. Buvusiame Totoriškių dvare yra vienas geriausių Lietuvoje kempingų. Įdomi ir informatyvi Trakų istorijos muziejaus ekspozicija Salos pilyje. Unikali karaimų etnografinė paroda, graži Užutrakio dvaro sodyba. Varnikų miške yra mokomasis takas. Prie ežerų nuomojamos valtys. Trakuose yra vandens sporto centras, čia vyksta irklavimo regatos (Galvės regata), o jachtų klubas įsteigtas dar 1934 m. Buriuotojai už tam tikrą mokestį plukdo poilsiautojus.
Pakunigė

Istorija

Kaime gimė ir augo Vyčio kryžiaus ordininkės seserys Anelė (1894–1986 m.) ir Kostancija (1903–1988 m.) Juozėnaitės. Vyčio kryžiumi apdovanotos 1928 m. gruodžio 9 d. už žygdarbį, atliktą 1919 m. birželio mėn., kai iš mūšio lauko išnešė sužeistus Lietuvos kariuomenės karius su jų kulkosvaidžiais.
Paberžinė (Biržai)

Aplinkinės gyvenvietės

BIRŽAI – 27 km
PAPILYS – 8,9 km
Skiltuvai – 1,9 km
Bogdalava – 2,3 km
Einoriai – 0,8 km
Naujikai (Pandėlys) – 5,1 km
Čečiškiai (Biržai) – 2,9 km
Šiekštininkai – 1 km
Dirvoniškis – 3,4 km
Terdžola

Istorija

Minima nuo XVII a., nors miesto teises gavo tik 1983 m.
Koriolio efektas

Koriolio efektas – matomas objektų nukrypimas nuo tiesaus judėjimo, stebint iš besisukančio atskaitos taško. Pavadinta Gasparo Koriolio (Gaspard-Gustave Coriolis), 1835 m. šį efektą aprašiusio prancūzų mokslininko vardu. Matematiniai šio efekto aspektai buvo nagrinėjami dar 1778 m. P. Laplaso.
Koriolio efektas sukelia akivaizdžius kūno, judančio tiesiaeigėje besisukančioje koordinačių sistemoje, kelio pokyčius. Iš tiesų kūno trajektorija nuo tiesios linijos nenukrypsta, taip atsitinka dėl paviršiaus judėjimo.
Įsivaizduokite, kad asmuo, esantis šiaurės ašigalyje, numetė kamuolį kitam, kuris nėra pusiaujyje. Kol kamuolys skrido, Žemė truputį pasisuko aplink savo ašį, ir gaudantysis suspėjo pereiti į rytus. Jeigu metantis, kuris taikėsi kamuoliu, neatsižvelgė į Žemės judėjimą, kamuolys nukrito kairiau gaudančiojo. Žvelgiant iš pusiaujo, atrodo, kad iš metančiojo rankų paleistas kamuolys iš pat pradžių skriejo kairiau, negu reikėjo – iki pat kamuolio nusileidimo.
Remiantis Niutono mechanikos metodu, kad kūnas judantis tiesiai nukryptų nuo užduotos trajektorijos, jį turi veikti kažkokia išorinė jėga. Reiškia, kad gaudantysis, kuris yra pusiaujyje, turi padaryti išvadas, kad numestas kamuolys nukrypo nuo tiesiaeigės trajektorijos, dėl kažkokios jėgos veikimo. Jeigu mes galėtume pažiūrėti į skrendantį kamuolį iš kosmoso mes pamatytume, kad iš tikrųjų jokia jėga kamuolio neveikė.
Nuokrypis nuo trajektorijos atsirado dėl to, kad Žemė suspėjo pasisukti po kamuoliu, kol jis skrido tiesiai. Tokiu atveju, ar veikia tokioje situacijoje kokia nors jėga ar ne, tai priklauso nuo atskaitos sistemos, kurioje yra stebėtojas. Ir panašūs reiškiniai neišvengiamai atsiranda tada, kai yra kokia nors besisukanti koordinačių sistema, pavyzdžiui, Žemė. Šio reiškinio aprašymui fizikai dažnai naudoja terminą – fiktyvi jėga, turėdami omeny, kad jėga realiai egzistuoja, tiesiog stebėtojui, besisukančioje atskaitos sistemoje, atrodo, kad ji veikia (kitas pavyzdys fiktyvios jėgos – išcentrinė jėga). Fiktyvi jėga, kuri veikia šiame pavyzdyje, vadinama Koriolio jėga – prancūzų fiziko, kuris pirmas aprašė šį efektą, garbei.
Vyturys (žurnalas)

Vyturys – vaikų laikraštis, vaikų žurnalas, ėjęs 1931 m. ir 1935–1940 m. Kaune.

Istorija

1931 m. leido Lietuvos skautų sąjunga, 1935–1940 m. „Lietuvos vaiko“ draugija. 1935–1938 m. mėnesinis, 1938–1940 m. dvisavaitis.
Skiepijo vaikams pilietinius idealus, praktiškąsias gyvenimo vertybes. Bendradarbiauti sutelkė daug moterų.
Žurnalui rašė Petras Cvirka, Danutė Čiurlionytė-Zubovienė, Vanda Daugirdaitė-Sruogienė, V. Griciūtė, K. Grigaitytė, V. Janavičienė, Kazys Jankauskas, Kazimiera Kymantaitė, J. Mackevičius-Nord, Marija Mašiotaitė-Urbšienė, Pranas Mašiotas, Monika Mironaitė, Kazys Papečkys, Antanas Poška, Vincas Ruzgas, Balys Sruoga, Teodoras Šuravinas, Vytautas Tamulaitis, Leonardas Žitkevičius ir kt.
Žurnalą iliustravo Jonas Martinaitis, Telesforas Kulakauskas, Vlada Stančikaitė, Domicėlė Tarabildienė ir kt.
Zavodovskio sala

Zavodovskio sala (angl. Zavodovski Island) – vulkaninė negyvenama sala Pietų Sandvičo salyne, Traversio grupėje, 350 km į pietryčius nuo Pietų Džordžijos. Plotas 25 km². Aukštis iki 551 m (Kurio ugnikalnis). Didelę dalį salos užima lavos laukas, susidaręs dėl ugnikalnio išsiveržimų (paskutinis 1830 m.).
Zavodovskio saloje yra viena gausiausių pasaulyje antarktinių pingvinų kolonijų.
Salą 1819 m. gruodžio 24 d. atrado rusų ekspedicija, vadovaujama Fadėjaus Belingshauzeno. Šis salą pavadino leteinato Ivano Zavodovskio garbei.
Jurbarko valsčius

Jurbarko valsčius buvo vakarinėje Lietuvos dalyje, dešiniajame Nemuno krante. Centras – Jurbarkas.
Gugių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 35x20 m dydžio, 1 m aukštesne rytine dalimi. Joje rasta akmeninių kirvių. Šlaitai vidutinio statumo - statūs, iki 20 m aukščio.
Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

Aplinkiniai piliakalniai

Antažiegės piliakalnis 7 kmMorkūnų piliakalnis 4,5 kmJatkūniškių piliakalnis 5 kmGasių piliakalnis 0,7 km
Skineikių piliakalnis 1,5 kmNarkyčių piliakalnis 5 kmZabičiūnų piliakalnis 8 kmVerslavos piliakalnis 7 kmVencavų piliakalnis 6 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
LKAL 2002–2003 m. sezonas

LKAL 2002–2003 metų sezonas – 9-as lygos sezonas, kuriame dalyvavo 10 ekipų. Pirmenybėse nugalėjo Kauno „LKKA-Žalgiris“ krepšininkai, bronzą pasidabino „Prienai“.
Freddie Mac

Verslo modelis

„Freddie Mac“ užsidirba pinigus apmokestindama išduodamas garantijas paskoloms, kurias įsigijo ir pavertė hipotekos pavidalo vertybiniais popieriais. „Freddie Mac“ klientai už užmokestį mainais perleidžia „Freddie“ Mac bendrovei būsto paskolų riziką. „Freddie Mac“ garantuoja, jog esama paskola ir palūkanos susietos su tais vertybiniais popieriais bus sugrąžinti, nepaisant to ar skolininkas įvykdys savo finansinius įsipareigojimus, ar ne.
Langeledo dujotiekis

Istorija

2003 m. paskelbta apie dujotiekio projektą. 2004 m. pradėti statybų darbai. Pirmasis vamzdyno etapas užbaigtas 2006 m. spalio 1 d., o dar po metų projektas užbaigtas pilnai ir pradėtas eksploatuoti pilnu pajėgumu. Dujotiekį atidarė britų premjeras Tony Blair ir norvegų premjeras Jens Stoltenberg.
2006–2011 m. buvo ilgiausias povandeninis dujotiekis pasaulyje.
Varšuvos tvirtovė

Varšuvos tvirtovė (lenk. Twierdza Warszawa, rus. Варшавская крепость) – XIX a. rusų tvirtovė Varšuvoje, Lenkijoje. Buvo viena iš trijų tvirtovių carinės Rusijos gynybinėje linijoje, nusidriekusioje Lenkijos karalystėje, šiaurės-pietų kryptimi, į kurią įėjo Varšuvos citadelė, Modlino tvirtovė ir tvirtovė Ivangorode (dab. Demblinas, Liublino vaivadija).

Istorija

Varšuvos tvirtovė Rusijos imperijos teritorijoje buvo viena iš keturių stipriausių, pirmosios klasės, karinių tvirtovių: 1896 m. iš 25 imperijoje pastatytų karinių tvirtovių, be jos, pirmos klasės tvirtovėms priklausė dar Modlino (Novogeorgijevsko), Bresto (Brest-Litovsko) ir Kauno tvirtovės.
Caras Nikolajus I nutarė pastatyti tvirtovę po lenkų sukilimo 1830 m. lapkričio mėnesį. Projekto pagrindu paimta tvirtovė Antverpene, kertinį akmenį padėjo Lenkijos karalystės namestnikas feldmaršalas Ivanas Paskevičius (Иван Фёдорович Паскевич). Statyboms vadovavo rusų inžinierius generolas Ivanas Denas (Иван Иванович Ден). 1832–1834 m. pastatyta tvirtovės centrinė dalis – Aleksandro citadelė (Александровская цитадель). 1835 m. priešais citadelę dešiniajame Vyslos krante pastatytas Slivickio fortas, pavadintas ten palaidoto pulkininko Slivickio garbei. Po 1850 m. aplink citadelę buvo pastatyta eilė gynybinių įtvirtinimų: Vladimiro, Aleksejaus, Pavelo, Georgijaus, Sergejaus. 1863 m. tvirtovė užėmė 36 ha plotą, turėjo 555 įvairaus kalibro patrankas, garnizone buvo 16 000 kareivių.
1881 m. caras patvirtino planą tvirtovės sustiprinimui. 1883 m. pradėti statyti pirmosios linijos, o 1886 m. – antrosios linijos fortai. Iki 1890 m. pastatyta apie 20 fortų su juosiančiais gynybiniais pylimais, grioviais, neskaitant daugelio kitų karinės paskirties objektų. Techninis Rusijos karo pramonės atsilikimas lėmė, kad, baigus tvirtovės fortų statybą, jie jau buvo gynybiniu požiūriu pasenę, neturėjo šarvuotos apsaugos elementų, negalėjo atlaikyti atsiradusios galingesnės artilerijos apšaudymo. Nuo 1890 m. atsisakyta mūrinių statinių, imta juos keisti betoniniais. 1895 m. fortai buvo perstatyti, atnaujinta jų ginkluotė, išplėstas atskirus objektus jungiančių kelių tinklas. Šiam laikotarpiui tvirtovė turėjo 29 fortus.
Po pralaimėjimo Rusijos-Japonijos kare, caras 1909 m. išleido potvarkį panaikinti Varšuvos tvirtovę ryšium su Rusijos imperijos pasikeitusiais strateginiais planais, ji buvo pradėta ardyti. Tik I Pasaulinio karo pradžioje suskubta tvirtovę atstatyti ir sutvirtinti. Puolant vokiečių kariuomenei, rusai ją paliko be kovos, suspėdami susprogdinti kai kuriuos infrastruktūros objektus, tiltus, geležinkelį. 1920 m. tvirtovės senųjų objektų pagrindu stiprintos gynybinės linijos ruošiantis atremti Rusijos kariuomenė puolimą. 2 Pasauliniame kare fortai daugiausiai pasitarnavo kaip sandėliai.

Tvirtovės būklė

Pokaryje Varšuvos tvirtovės likimui daug įtakos turėjo miesto urbanistinės plėtros nuoseklaus plano nebuvimas. Daugumą objektų yra užėmusios Lenkijos ginkluotosios pajėgos. Kai kurie atskiri fortai pritaikyti rekreaciniams tikslams, kiti negrįžtamai sunyko, atsidūrė privačiose rankose. Citadelėje nuo 1963 m. veikia muziejus.
Antazavės Dievo Apvaizdos bažnyčia

Istorija

Spėjama, kad dar 1749 m. grafai Pliateriai galėję pasistatyti Dievo Motinos koplyčią. 1780 m. pastačius naujus dvaro rūmus ir juose įkūrus koplyčią, senoji tapo nereikalinga. Dvaro koplyčia Antazavėje minima 1782 m. Tačiau koplyčios aptarnavo tik dvarą, o valstiečiai lankydavosi Dusetų, Kriaunų ir Obelių bažnyčiose. Koplyčią retkarčiais aptarnaudavo Dusetų kunigai.
Tai, kad netolimoje Aleksandravėlėje buvo leista steigti parapiją ir statyti bažnyčią, priskiriant jai ir Antazavės dvarą su kaimais, ypač nepatiko grafienei, dvaro savininkei Kunigundai Valavičiūtei-Pliaterienei, kurios pastangomis 1789 m. spalio 22 d. popiežiaus nuncijus pripažino tiek Aleksandravėlės, tiek ir Antazavės parapines teises, taip pat leido statyti Antazavės bažnyčią. Bažnyčia pastatyta 1794 m. Dvaras bažnyčiai paskyrė 3 dešimtinių žemės sklypą. Jame pastatyti ūkiniai pastatai, medinė klebonija.
1827 m. išmūryta šventoriaus tvora. Greičiausiai tuo metu pastatyta mūrinė varpinė. XIX a. viduryje parapijai priklausė 40 dešimtinių žemės. 1908–1911 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės ir „Saulės" draugijų skyriai.
1910 m. bažnyčia restauruota. Per Pirmąjį pasaulinį karą vokiečiai bažnyčioje įsirengė karinę ligoninę (pamaldos laikytos kapinių koplyčioje). Į Rusiją išvežti 4 varpai. Tarpukariu įsigytas 1 varpas.
1922 m. parceliuojant Antazavės dvaro sodybą bažnyčiai duota 37 ha žemės. 1939 m. remontuota šventoriaus mūrinė tvora. Tada panaikintos sunykusios Kryžiaus kelio stočių koplytėlės (statytos 1889 m.). Bažnyčios sienos 1941 m. suveržtos ir ištiesintos, įdėti nauji pilioriai, pakeistos supuvusios dalys. 1943 m. suremontuoti šventoriaus vartai.

Architektūra

Bažnyčia turi baroko architektūros bruožų, bazilikinė, kryžminio plano, su trisiene apside, dvibokštė, su bokšteliais. Vidus 3 navų, įrengti 3 altoriai. Prie šventoriaus tvoros glaudžiasi akmenų mūro varpinė (1827 m.). Šventoriuje palaidotas nuo 1963 m. Antazavėje klebonavęs Antanas Mikulėnas (1919–1986). Varpinė ir šventoriaus vartai yra (1889 m., mūriniai) architektūros paminklai.
Medžiotojų arbata

Medžiotojų arbata (vok. Jagertee) yra karštas alkoholinis (12–15°) gėrimas, gaminamas maišant juodąją arbatą bei romą (pagaminta arbata turi būti karšta, pakankamai saldi). Tai tipiškas Austrijos bei kitų Europos šalių žiemos gėrimas, anksčiau plačiai vartotas medžiotojų, miškininkų, medkirčių ir kitų, kuriems šiuo metų laiku reikia daug dirbti šaltame ore. Šiais laikais jis daugiausiai siūlomas kalnuose turistams bei (po slidinėjimo dienos) kalnų slidininkams. Medžiotojų arbatą nesunku pagaminti, tačiau parduodami ir jau paruošti mišiniai. Per metus vien Austrijoje ir Vokietijoje išgeriama ne mažiau 1 000 000 litrų. Jagertee yra oficialus, įstatymu apsaugotas austriško šio gėrimo varianto pavadinimas, todėl Vokietijoje ir kitur jis gali būti siūlomas kitokiais panašiais pavadinimais (Wilderertee – „brakonierių arbata“, Förstertee – „miškininkų arbata“, Hüttentee – „kalnų trobelės arbata“ ir pan.)
Ruandos genocidas

Genocidas Ruandoje – 1994 metais Ruandoje vykdytos žudynės, kurių metu hutų radikalų iniciatyva buvo išžudyta 0,5–1,0 mln. tutsių ir nuosaikių hutų. Žudynės prasidėjo naktį iš balandžio 6 į balandžio 7 d. Per 100 d. buvo išžudyta apie 800 000 žmonių, daugiausiai tutsių. Genocido dingstis – Ruandos vyriausybės konfliktas su „Ruandos Patriotinio Fronto“ judėjimu.
Rokiškio psichiatrijos ligoninė

Rokiškio psichiatrijos ligoninė – psichiatrijos paslaugų ligoninė Rokiškyje. Įkurta 1974 m.
Vadovas Algimantas Liausėdas.
Adresas: Vytauto g. 47, LT-42100, Rokiškis.

Istorija

Iki Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo Lietuvos gyventojai, padarę visuomenei pavojingą veiką ir pripažinti nepakaltinamais, buvo gydomi Černiachvsko mieste, Rusijoje. Atgavus nepriklausomybę, Lietuvos Respublikos Vyriausybė 1991 m. gruodžio 17 d. nutarimu Nr.566 „Dėl specialiojo psichiatrijos skyriaus įsteigimo“, nutarė tokius ligonius gydyti Lietuvos respublikos teritorijoje. Šiuo tikslu Rokiškio psichiatrijos ligoninėje įkurtas specialaus režimo psichiatrijos skyrius. Šiame skyriuje nuo to laiko buvo gydomi nusikaltimus padarę psichikos ligoniai sustiprinto ir griežto stebėjimo sąlygomis. Tuo tarpu bendro stebėjimo sąlygomis ligoniai buvo gydomi paprastose bendro tipo psichiatrijos ligoninėse pagal gyvenamąją vietą. Pirmuoju jos vyriausiuoju gydytoju dirbo A. Judickas (1974–1978 m.). Po to šias pareigas ėjo K. Maselis (1978–1991) ir K. Mikučionis (1991–1996).
Daugėjant pacientų, 1993 m. įsteigtas priverstinio gydymo skyrius nebepatenkino šalies reikalavimų. 1997 m. ligoninę vizitavę Tarptautinės kalėjimų medicinos tarnybos ekspertai rekomendavo reorganizuoti priverstinai gydomų pacientų skyriaus veiklą.
2002 m. nutarta Rokiškio psichiatrijos ligoninėje sutelkti visus priverstinai gydomus respublikos pacientus, šiuo tikslu sudarytas ligoninės rekonstrukcijos investicinis projektas, kuris leis įrengti 270 vietų modernią priverstinai gydomų pacientų įstaigą. Nuo 2003 m. prasidėjo ligoninės rekonstrukcijos darbai.
Bodelės įduba

Bodelės įduba (pranc. Dépression du Bodélé) – tektoninė įduba Sacharos dykumos pietuose, Čado teritorijoje (Borku regionas), į pietus nuo Faja Laržo. Tai yra žemiausia Čado vieta; jos žemiausias taškas yra 155 m virš jūros lygio. Iš šiaurės įdubą supa Tibesčio ir Enedžio masyvai. Nuo šių kalnų link įdubos nuolat pučia vėjai, todėl joje daugiau nei 100 dienų per metus vyksta smėlio audros. Aktyviausiai vėjai siaučia spalio–kovo laikotarpiu. Iš įdubos dulkės nešamos vakarų kryptimi ir pasiekia net kitapus Atlanto esančią Amazoniją bei JAV pakrantes.
Bodelės įdubos dugne yra eilė laikinų ežerų, kurie yra seniau čia telkšojusio didelio ežero liekana.
MegaCharts

MegaCharts yra oficialūs Nyderlandų muzikos įrašų topai. Mega Charts taip pat teikia informaciją Stichting Nederlandse Top 40 topui, kurio iniciatyva sudaromi Nyderlandų Top 40, Tip Parade ir t. t. MegaCharts priklauso Beniliukso „GfK Marketing Services“.

Single Top 100

Single Top 100 yra Nyderlandų muzikos įrašų topas, kuris renka informaciją iš Mega Top 50 ir Nyderlandų Top 40. Šiame tope nėra radijo stočių grojaraščių kaip kituose dviejuose. Šiame tope svarbiausi singlų pardavimai bei legalūs atsisiuntimai.

Mega Dance Top 30

Top 30 šokių muzikos įrašų.

Mega Airplay Top 50

Dažniausiai grojamos dainos per radiją ir televiziją.

Mega Ringtone Top 50

Daugiausiai atsiunčiami mobiliųjų telefonų tonai Nyderlanduose.

Mega Album Top 100

Geriausiai parduodami įvairių žanrų albumai Nyderlanduose.

Mega Verzamelalbum Top 30

Geriausiai parduodami kompiliaciniai albumai Nyderlanduose.

DVD

Geriausiai parduodami muzikos DVD albumai Nyderlanduose. Yra dvi kategorijos: muzikos ir filmų.
Pasaulio lietuvis (Kaunas)

Istorija

Leido Pasaulio lietuvių sąjunga. Spausdino V. Atkočiūno spaustuvė bei E. Norkienės spaustuvė Kaune. Išėjo 63 numeriai.
Rašė apie įvairiose pasaulio šalyse gyvenančius lietuviųs, puoselėjo lietuvių kalbos, kultūros tradicijas, spausdino straipsnius apie Lietuvos praeitį, lietuvių emigraciją, ekonomiką, kultūrą.
Bendradarbiavo Bernardas Brazdžionis, Adomas Jakštas, Kazys Inčiūra, Viktoras Jocaitis, Juozas Leimonas, Antanas Miškinis, Vladas Nagevičius, Petras Ruseckas, Kazys Pakštas, Antanas Steponaitis, Leonardas Šimutis, Vincas Vileišis, Juozas Žukauskas ir kt.
Redagavo Rapolas Skipitis. 
1963 m. Klyvlende Pasaulio lietuvių bendruomenė pradėjo leisti savo žurnalą „Pasaulio lietuvis“.
Gytis Kavaliauskas

Gytis Kavaliauskas (g. 1972 m. vasario 23 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas.

Biografija

Žaidė Viltis Vilnius (1990), Žalgiris Vilnius (1990) klubuose. Su „Žalgiriu“ žaidė Lietuvos taurės finale. Po 1990 m. Lietuvos komandose nežaidė.
Arvydas Jurevičius

Biografija

1989 m. baigė VRM Minsko aukštosios mokyklos Vilniaus fakultetą, teisininkas, 2007 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą, verslo administravimo magistras. UAB „Kaišiadorių šiluma“ direktorius.
Partijos Lietuvos krikščionys demokratai narys.
2000–2003 m., 2003–2007 m. ir 2007 m. (atsisakė mandato) Kaišiadorių rajono savivaldybės tarybos narys.
Sutuoktinė Angelė, vaikai Gintautas, Rita.
Mangystau sritis

Geografija

Vakarinė teritorijos dalis yra Pakaspijo žemumoje, kurioje yra gilios įdubos (Karagijė ir kt.). Ryškiai į Kaspiją išsikiša Mangyšlako pusiasalis, kurio centrinę dalį užima Mangyšlako plynaukštė. Rytinėje pusėje plyti Ustiurto plynaukštė. Pastovių paviršinių vandenų nėra. Driekiasi kiečių ir druskių dykumos, vietomis veši krūmokšniai.
Klimatas ryškiai žemyninis. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -3 °C, liepos mėnesio +26 °C. Per metus vidutiniškai iškrenta iki 150 mm kritulių.
Kvėdarnos Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia

Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta apie 1569 m., ji 1593 m. sudegė, 1609 m. pastatyta nauja medinė. Bažnyčiai dovanotas Visdžiaugų kaimas. 1609 m. įsteigta, 1782 m. atkurta parapinė mokykla. 1703 m. pastatyta kita bažnyčia, 1843 m. sudegė.
1845 m. pastatyta nauja bažnyčia. 1902 m. ji padidinta, iš šonų pristatytos 2 koplyčios. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 1915 m. bažnyčia sudegė. Jos vietoje pastatyta laikina.
Naujos bažnyčios statybai 1936 m. valstybė skyrė miško medžiagos už 300 000 litų.
1941 m. sudegė laikina bažnyčia, nudegė neseniai pašventintos naujos mūrinės bažnyčios (Romano Steikūno projektas, statyba rūpinosi klebonas J. Latvis) stogas. 1943 m. įrengta nebaigta statyti bažnyčia (liko be bokštų).

Architektūra

Bažnyčioje 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas nuo 1984 m. čia klebonavęs Alfonsas Klimavičius (1913–1991).
Kalnočių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnį iš trijų pusių juosia gilus buvusio upelio slėnis, šiaurės rytų pusėje yra laukai. Į slėnį besileidžiantys šlaitai statūs, iki 28 m aukščio, šiaurės rytų šlaitas nuolaidus, 2 m aukščio. Piliakalnio aikštelė ovali, apie 50 m ilgio ir apie 25 m pločio. Ilgą laiką ji buvo ariama.

Aplinkiniai piliakalniai

Papilių piliakalnis (Rokiškis) 6,5 km
Stasiūnų piliakalnis 5 km
Junkūnų piliakalnis 4 km
Alsetos piliakalnis 22 km
Arajų piliakalnis 26 km
 Dirdų piliakalnis 6 km
Mičiūnų piliakalnis 3 km 
 Petrešiūnų piliakalnis 11 km
Mielėnų piliakalnis 3 km 
 Bradesių piliakalnis 7 km
Maniuliškių piliakalnis 10 km
 Sviliškių piliakalnis 11 km
Gediminas Rečiūnas

Biografija

1997 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė teisę, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1993 m. studijavo Örebro universitete Švedijoje; 2000 m. Baigė kvalifikacijos kėlimo kursus Europos pinigų sistemos teisiniais klausimais Ketvirtojoje projektų finansavimo teisės mokykloje (Londonas, Jungtinė Karalystė), 2003 m. Finansavimo Europos Sąjungoje kursus Europos viešųjų reikalų centre (Briuselis, Belgija).
1995–1997 m. Pasaulio kredito unijų tarybos teisininkas. 1998–1999 m. JAV konsultacinės įmonės „The Pragma Corporation“, vykdžiusios Lietuvos kapitalo rinkos vystymo projektą, teisininkas. 2000–2001 m. Sampo banko (buv. Lietuvos plėtros bankas) Juridinio skyriaus viršininkas ir valdybos narys. Nuo 2001 m. gruodžio 19 d. iki 2004 m. birželio 10 d. Advokatų kontoros „LAWIN Lideika, Petrauskas, Valiūnas ir partneriai" advokato padėjėjas, nuo 2004 m. rugpjūčio 27 d. advokatas, nuo 2008 m. Finansų ir mokesčių praktikos grupės vadovas, nuo 2009 m. advokatų kontoros partneris.
Praktikos sritys: bankų ir finansinės veiklos reguliavimas; finansavimo sandoriai; investicinės paslaugos ir kapitalo rinkos; draudimas ir perdraudimas; restruktūrizavimas ir bankrotas; ginčai; aviacija.
Moka anglų, rusų kalbas.
Balskai

Aplinkinės gyvenvietės

Didkiemis - 0,5 kmVisbarai - 4 kmPagramantis - 5 kmŽygaičiai - 15 kmLengveniai – 11 km