Lietuvos tinklinio federacija

Tinklinio Istorija Lietuvoje

Lietuvoje „orasvydžio, „orinio“ (taip anksčiau buvo vadinamas tinklinis) pradžia reikėtų laikyti 1921–1923 metus.
1921 m. išleista knygelė „Kumčiasvydis“ (J. Eretas). 1923 m. Šiauliuose kūno kultūros mokytojų kursuose mokoma žaisti kumščiasvydį, kuris vėliau pavadintas „orasvydžiu“. Pradžioje buvo žaidžiama 15-20 m ilgio, 9-11 m pločio aikštėje, o vietoje tinklo dažnai ištiesiama virvė. Žaidimo technika ir taktika buvo paprasta ir nesudėtinga: kamuolio padavimas iš apačios, pavienė užtvara, stengiamasi kaip galima greičiau kamuolį gražinti į varžovo pusę. Vėliau komandos pradėjo žaisti dviem ir trimis lietimais, kamuolį paduoti „kabliu“. Pasirodė grupiniai, komandiniai veiksmai, galingesniais tapo puolamieji smūgiai. Labiausiai tinklinis paplito Kaune. Didelės įtakos žaidimo populiarinimui turėjo 1934 m. pastatyti Kūno kultūros rūmai.
1929 m. rugpjūčio 15-16 dienomis Kaune įvyko pirmos oficialios rungtynės su Rygoje gyvenusių lietuvių sporto klubo „Vytis“ tinklininkais. Kauną atstovavo Šančių šaulių klubo „Kovas“ moterų ir vyrų komandos. Abejas rungtynes rezultatu 2:0 laimėjo svečiai.
1934 m. į lietuvių kalbą išverstos tarptautinės tinklinio taisyklės ir surengti pirmieji teisėjų kursai, kuriuos lankė 51 dalyviai. 1935 m. Pasaulio lietuvių kongreso sportinės dalies programoje buvo „orasvydis“. Latvijos „Šviesa“ – Kaunas žaistas vienas setas 15:11 svečių naudai. KAŽO vadovybėje už tinklinį atsakingas J. Vencius, už teisėjus – P. Lukošiūnas.
1936 m. vasario 27 d. Kaune sužaistos pirmos tarptautinės rungtynės Lietuva – Estija (vyr.) 0:2 (9: 15, 15:17).
Žymiu įvykiu reikia skaityti 1938 m. liepos 23-27 d. Kaune vykusias pirmos Lietuvos tautinės olimpiados tinklinio varžybas, kuriose dalyvavo 16 moterų ir 16 vyrų komandų. Tais pačiais metais sudarytas atskiras KAŽO tinklinio komitetas. P. Lukošiūnas (CJSO), V. Šodė (LFLS), J. Karazija (Grandis), M. Staškevičius (ASK), S. Staškevičiūtė (Aušros mergaičių gimnazija).
1939 m, Lietuvai atgavus Vilniaus kraštą, įvyksta pirmasis Vilniaus ir Kauno rinktinių susitikimas. Vyrų ir moterų rungtynėse pranašesni buvo vilniečiai laimėję rezultatu 2:0.
1989–1995 m. Lietuvos rinktinėse žaidė geriausi tų metų žaidėjai (D. Vaitulionienė, N. Lokienė, A. Bakšytė, J. Karalevičienė, I. Staniulienė, I. Ratnikaitė, L. Paulauskienė, L. Sušinskytė, V. Rajeckytė, A. Krikščiūnienė, D. Jašinskytė, Ha. ir H. Čyvai, D. Matuševas, T. Donėla, R. Bitinas, M. Vasiliauskas, A. Bučinskas, D. Janbergas, E. Jonaitis, V. Nikiforovas, E. Kalvaitis, R. Barauskis, A. Tarabilda, G. Umantas, J. Kvedaravičius, M. Vasiliauskas, K. Galdikas, V. Dailidė, V. Kireilis).
Nuo 2007 m. Europos veteranų U-50, U-40 čempionatuose pradėjo žaisti Lietuvos vyrai.
2007 m. U-50 vyrų rinktinė laimėjo 3 vietą.
2000–2010 m. išaugo puiki jaunimo-nacionalinių rinktinių kandidatų pamaina. A. Zakarauskaitė, E. Kliokmanaitė, R. ir G. Tarnauskaitės, I. Sorokaitė, V. Petrauskaitė, M. Šalkutė, V. Makauskaitė, N. Gasytė, V. Mišeikis, A. Gudas, J. Rakickas, A. Gaidys, L. Adomovič, M. Kolodavičius. Dalis jų sėkmingai žaidžia užsienio ir Lietuvos komandose.
2009 m. gruodžio 7-8 d. Kaune iškilmingai buvo paminėtas Lietuvos tinklinio 80-metis.

Paplūdimio Tinklinio Istorija Lietuvoje

Lietuvoje pradedama žaisti paplūdimio tinklinį 2x2. Nuo 1992 m. rengiami Lietuvos čempionatai. 1993–1995 m. moterys dar žaidė 3x3. Pirmaisiais Lietuvos čempionais tapo L. Novikova ir K. Straupytė , A. Gargasas ir V. Krivelis. Atsirado didelio meistriškumo žaidėjų – J. Karalevičienė, D. Vaitulionienė, A. Bakšytė, V. Dailidė, M. Vasiliauskas, H. Čyvas, T. Donėla. Šio žaidimo populiarinimui daug pastangų skyrė tokie entuziastai kaip, V. ir K. Dailidės, A. Macius, V. Kirkliauskas, A. Zuoza. V. Jankus, M. Vasiliauskas. 1993 m. įkuriama Lietuvos pliažinio tinklinio draugija. Pirmininkas – A. Macius. Nuo 1992 m. mūsų šalies atstovai pradeda dalyvauti Europos ir Pasaulio atrankos etapuose, bet geresnių rezultatų pasiekė tik jauniai.