Ingrida Veliutė

Biografija

1997 m. baigė Telšių 5-ąją vidurinę mokyklą (nuo 1997 m. – Telšių Džiugo gimnazija). 2003 m. Vytauto Didžiojo universitete Humanitarinių mokslų fakultete baigė istorijos magistro studijas, 2012 m. apgynė disertaciją „Kauno tvirtovės istorinis bei architektūrinis paveldas ir jo animavimo galimybės“ ir įgijo humanitarinių mokslų srities Menotyros krypties mokslų daktaro laipsnį. 2002 m. gavo Stefanijos ir Mečislovo Leškių stipendiją, 2009–2012 m. laimėjo Lietuvos valstybinio mokslo ir studijų fondo, Švietimo mainų paramos fondo ir Lietuvos mokslų tarybos mokslines stipendijas stažuotėms Maskvoje, Varšuvoje ir Gimarainse.
2001–2007 m. dirbo Vilniaus Mokslo ir enciklopedijų leidybos institute Mažosios Lietuvos enciklopedijos ir Mokyklinių leidinių redakcijos grupės moksline redaktore (nuo 2010 m. – Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras). 2005–2010 m. dirbo mokslo darbuotoja Vytauto Didžiojo universiteto Karo istorijos centre. 2009–2015 m. kuravo miesto medinio paveldo duomenų bazę „Archimedė“. 2012–2019 m. kaip kviestinė lektorė dėstė Vilniaus dailės akademijoje, Varšuvos universiteto Meno istorijos institute,  Kauno technologijos ir Vroclavo gamtos mokslų universitetuose. 2019 m. dirbo Kauno miesto muziejaus Pilies skyriaus vadove. 2017–2019 m. – Lietuvos kultūros tarybos narė.
Nuo 2008 m. dėsto Vytauto Didžiojo universiteto Menų fakultete.

Visuomeninė ir ekspertinė veikla

Nuo 2018 m. – UNESCO konvencijos dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo įgyvendinimo stebėsenos darbo grupės narė. Nuo 2018 m. – Europos Sąjungos programos Erasmus+ ir Solidarumo korpusas tarptautinė ekspertė. 2018–2019 m. – ICOMOS Lietuvos nacionalinio komiteto deleguota į „Integralios kultūros paveldo apsaugos politikos modeliui parengti darbo grupę“ prie Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos. 2017–2019 m. – Kultūros paveldo departamento Nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo tarybos (III) Kaune narė. Nuo 2015 m. – ICOMOS Lietuvos nacionalinio komiteto narė (2016–2019 m. – viceprezidentė). Nuo 2007 m. – Vytauto Didžiojo universiteto klasterio „Lietuvos meno ir kultūros paveldo tapatumo tyrimai“ narė.

Projektinė ir kultūrinė veikla

2015–2018 m. vykdė sociokultūrinės ir kūrybinės veiklas, mažinančias atskirtį, įgyvendino projektus: „(ne) LAISVAS menas“ (2016–2018 m.), „Re–Imagine our waste with Entrepreneurship“ (2017 m.), „Tu negali – menas gali“ (2016–2017 m.). 2015–2018 m. kartu su Italijos, Austrijos, Lenkijos dizaineriais kuravo tarptautines jaunųjų dizainerių kūrybines dirbtuves „NewIDeA“. Nuo 2013 m. įgyvendino paveldo populiarinimo projektus, įtraukiančius naująsias technologijas ir telkiančius virtualią geoslėptuvių bendruomenę Lietuvoje, dirbo įgyvendinant projektus: „(Ne)atrasta Lietuva: geoslėptuvių panaudojimas informacijos apie kultūros paveldą sklaidai“ (2013 m.), „Šiuolaikinių technologijų panaudojimas Lietuvos etnografinių regionų paveldo animavime“ (2014–2015]m.). 2009–2015 m. kuravo mokslinio, edukacinio ir taikomojo pobūdžio veiklas, susijusias su miesto medinės architektūros saugojimu ir dokumentavimu. Kartu su prof. dr. Nijole Lukšionyte-Tolvaišiene ir kolegomis sukūrė miesto medinės architektūros duomenų bazę „Archimedė“, įgyvendino mokslo projektus: „Miestietiškas medinis namas: praeities reliktas ar gyva tradicija“ (2016 m.), „Mediniai miestai" - architektūros duomenų bazė” (2014–2015 m.), „Istorinės atminties refleksija mediniuose miestiečių namuose ir jų išlikimo perspektyvos“ (2013–2014 m.), „ATVIRI NAMAI: praktinių seminarų ciklas apie miesto medinių namų tvarkybą, priežiūrą ir  prevenciją“ (2013 m.), „Archimedė“ – Kauno miesto medinės architektūros duomenų bazė (2012–2013 m.). 2015 m. buvo kolektyvinės parodos „Medis Lietuvos architektūroje“ Londone ir Lietuvoje bendraautorė kartu su Lietuvos architektų sąjunga.
2018 m. dienraščio „Kauno diena“ organizuotame konkurse už sociokultūrines veiklas išrinkta "Metų kauniete 2017".
Aktyvi keliautoja, kalnų žygeivė. Nuo 2012 m. – Lietuvos alpinizmo asociacijos narė, aplankiusi daugiau nei 40 valstybių, pasiekusi daugiau nei 30 valstybių aukščiausias vietas, tarp jų 2008 m. Grosgloknerį (3798 m), 2009 m. Kilimandžarą (5895 m), 2013 m. Tubkalį (4167 m), 2017 m. Elbrusą (5642 m), 2019 m. Demavendą (5610 m) ir kt.