Kaledoninis naktikovis

Paplitimas

Paplitęs Australijoje, Brunėjuje, Kalėdų saloje, Kokosų (Kilingo) Saloje, Indonezijoje, Malaizijoje, Mikronezijoje, Naujojoje Kaledonijoje, Marianos Šiaurinėse Salose, Palau, Papua Naujojoje Gvinėjoje, Saliamono salose, Timore. Tikėtina, kad Japonijoje išnykęs. Introdukuotas Naujojoje Zelandijoje.

Suaugėlių išvaizda

Vidutinio dydžio garninis paukštis. Kūno ilgis 55 – 65 cm, atstumas tarp sparnugalių 95 – 110 cm, svoris – 810 – 1014 g. Patelė smulkesnė už patiną. Pakaušis ir sprandas pilkai juodas. Virš akių balta juosta. Veidas rudas. Snapas trumpas, juodas. Odos plotas tarp akių ir posnapio žaliai geltonas. Rainelė geltona. Kaklas trumpas, storas. Nugarinė kaklo dalis, nugara, uodega ir sparno išorė ruda, rusva arba kaštoninė. Kaklas ir pilvas baltos spalvos. Kojos ir letenos yra žalios arba oranžiškai geltonos.
Veisimosi apdaras: dvi – trys ilgos, baltos plunksnos pakaušyje, žydras odos plotas tarp posnapio ir akių, oranžinė rainelė, ryškiai rožinės arba raudonos kojos.

Jauniklių išvaizda

Jaunikliai rudi, išmarginti tamsiai geltonais ir baltais šlakais. Pakaušis juodas, išmargintas tamsiai geltonais dryžiais. Rainelė geltona. Odos plotas tarp posnapio ir akių geltonas. Antsnapis pilkai juodas, pakraščiai geltoni. Posnapis gelsvai žalias, galiukas su juodu kraštu. Smakras ir gerklės viršus balti. Kaklas tamsiai geltonas, išmargintas rudomis juostelėmis. Nugara ruda, išmarginta tamsiai geltonomis dėmelėmis. Pasturgalis baltas. Uodegos viršus rudas, plunksnos apkraštuotos tamsiai geltona spalva. Sparno viršus rudas, plunksnų viršūnėse tamsiai geltonos dėmės. Sparnų apačia balta, išmarginta pilkai rudomis juostelėmis. Plasnojamosios plunksnos rudos. Kūno apačia ruda, išmarginta kreminėmis juostelėmis. Kojos ir letenos žalios

Biologija

Naktinis paukštis. Dieną, didelėmis grupėmis, slepiasi tankioje augalijoje. Veisimosi metu maitinasi ir dieną. Biotopas – tankia augalija apaugę stovinčio arba lėtai tekančio vandens telkiniai. Laikosi pelkėse, paežerėse, drėgnose pievose, šalia nesraunių upių. Kartais aptinkamas šalia sūraus vandens telkinių.

Mityba

Minta vėžiagyviais, vabzdžiais, žuvimi ir varliagyviais, paukščių jaunikliais, smulkiais žinduoliais. Cherax ir Eustacus genčių vėžiai sudaro didžiąją maisto raciono dalį. Dažnai medžioja krevetes ir krabus. Minta gambuzijomis bei paprastųjų karosų genties žuvimis. Gaudo ne tik vandeninius, bet ir sausumos vabzdžius ir jų lervas: svirplius, vandens vabalus, vikšrus, vapsvas, skruzdėles, žirgelių lervas ir termitus. Geba sugauti varles, rupūžes, peles ir išsiritusius jūrinių vėžlių jauniklius. Kolonijinių paukščių (kormoraninių, ibių, girnovių) ir pavieniai perinčių paukščių (vieversių, ančių ir naminio žvirblio) jaunikliai. Grobio ieško lėtai braidydamas arba stovėdamas ir nejudėdamas stebi vandenį.

Dauginimasis

Veisimosi periodo pradžia priklauso nuo lietingojo sezono. Bendruomeniški paukščiai. Veisiasi 200 – 3000 porų paukščių kolonijose, kartu su girnovėmis, kitais garniais, kormoraniniais paukščiais.
Lizdavietės pelkėse, raistuose, salose. Dažniausiai lizdus krauna medžiuose su tankia laja, 20 m aukštyje arba išsikerojusiuose krūmuose. Salose lizdus krauna ant žemės. Lizdas kraunamas iš šakų, išklojamas lapais, yra 20 – 30 cm diametro ir 3 – 4 cm aukščio. Šakas lizdui renka patinas. Kartais šakas nurenka nuo kitų lizdų. Lizdą krauna abu partneriai.
Dėtyje 2 – 3 žalsvai žydri kiaušiniai. Inkubacija trunka 21 dieną. Peri abu tėvai. Išsiritę paukščiukų nugara apaugusi tamsiai rudais pūkais, o apačia – baltais. Snapas kreminės spalvos, kraštai pilkai juodi. Rainelė oranžinė. Odos plotas tarp snapo ir akių yra oranžiškai rožinis. Kojos ir letenos tamsiai žalios. Jaunikliais rūpinasi abu tėvai. Pirmosiomis dienomis jauniklius maitina atrydami maistą ir supildami jiems į burną, vėliau atrytą maistą supila į lizdą. 14 dienų jaunikliai į lizdą grįžta tik maitintis. 21 dienos jauniklius tėvai maitina ne lizde. Apsiplunksnuoja 6 – 7 savaičių.