Europos komandinis šachmatų čempionatas

Europos komandinis  šachmatų čempionatas – tarptautinės  Europos šalių rinktinių, kurių šachmatų federacijos yra FIDE narės, čempionatas. Čempionate turi teisę dalyvauti ir ne Europos šalys, kurios įeina į vieną iš FIDE europinių zonų, ar į  Viduržemio jūros zoną: Izraelis ir dalis buvusios  Sovietų Sąjungos respublikų. Europos komandinį šachmatų čempionatą globoja Europos šachmatų Sąjunga (ECU).

Istorija

Kai 1950 m. atsirado didesnis tarptautinių komandinių šachmatų varžybų poreikis, iškilo idėja rengti  Europos  šachmatų komandų čempionatus. Siekiant užpildyti tarpus tarp  šachmatų olimpiadų buvo pradėta rengti, kas ketverius metus vykstančius, komandinių šachmatų Europos vyrų čempionatus. Vėliau, kai čempionatų reikšmė ir populiarumas išaugo, pradėta rengti atskirus moterų ir vyrų komandinius šachmatų čempionatus.

Pirmasis čempionatas

Čempionatas prasidėjo 1955 m. Jame dalyvavo 11 komandų suskirstytų į 4 pogrupius. Komandos sudėtis: 10 pagrindinių ir du atsarginiai žaidėjai. Komandų pasiekti rezultatai buvo vertinami pagal surinktus partijų taškus. Pogrupių nugalėtojos: SSRS, Vakarų Vokietija, Čekoslovakija ir Jugoslavija pateko į finalą.
Finalas vyko  Vienoje 1957.8.22-28. Čempionato prizininkėmis tapo : 1-a SSRS – 41 taškas, 2-a Jugoslavija – 27, 3-ia Čekoslovakija – 24½.

Tolesni čempionatai

Sekančius dvidešimt metų čempionatai, išskyrus čempionatą  Kapfenberge (1970), kai 1969 čempionatas buvo atidėtas vienus metus, vyko kas ketveri metai. 1977–1983 čempionatai vyko kas treji metai, 1986 m. čempionatas neįvyko. Sekantys čempionatai buvo surengti 1989 ir 1992. Kadangi buvo priimtas sprendimas čempionatus rengti nelyginiais metais ir kas dvejus metus, sekantis čempionatas turėjo būti 1995 m. bet jis neįvyko. Nuo 1997 čempionatas vyksta kas dveji metai. Moterų komandinių šachmatų Europos čempionatas pradėtas rengti nuo 1992  Debrecene ir vyksta kas dveji metai toje pačioje vietoje ir tuo pačiu laiku, kaip ir vyrų čempionatai. Kai sugriuvo SSRS ir Jugoslavija,  Europoje atsirado naujų  valstybių ir dalyvaujančių komandų skaičius žymiai išaugo.

Čempionatų vykdymo tvarka

Varžybų tvarka, augant komandų skaičiui, žymiai pakito. Pačiose pirmose varžybose finaliniame turnyre tebuvo keturios vietos, ir dalis komandų, kurios tikėjosi sėkmingai pasirodyti, nepatekdavo į finalą atrankinėse varžybose. Nuo 1973 varžybų tvarka buvo pakeista, padidinant finalo komandų skaičių iki 8, tad Bate vykusiame čempionate 21 šalies komandos pusfinaliuose kovojo dėl 6 vietų finale (dvi paskutiniojo čempionato prizininkės be žaidimo patekdavo į finalą). Tuo pačiu metu, siekiant sumažinti organizatorių ir dalyvių išlaidas, buvo sumažintas nuo 10 iki 8 lentų, prie kurių žaidžiami mačai, skaičius .
Nuo 1983 m. Europos čempionato pravedimas surištas ne su  olimpiadomis, o su asmeniniu pasaulio čempionatu. Tuo laikotarpiu, kai vykdavo FIDE atrankos į asmeninį pasaulio čempionatą zoniniai atrankos turnyrai, Europos čempionatai nevykdavo. Tik tais metais, kai vykdavo pasaulio čempionato tarpzoniniai turnyrai, vykdavo Europos komandininių šachmatų čempionato pusfinaliai, o kai vykdavo pretendentų mačai – finalas.
1989 m.  Haifoje vykusiame čempionate lentų skaičius buvo sumažintas iki 6. O nuo 1992 m. čempionato  Debrecene, kai buvo įvesta Šveicariškoji sistema, pusfinaliai panaikinti, lentų skaičius buvo sumažintas iki 4, o komandos sudėtis – iki 4 pagrindinių ir vieno atsarginio žaidėjo.
2003 metais  Plovdive buvo pakeistas komandų pasirodymo įvertinimo metodas. Pirmą kartą, tiek vyrų, tiek moterų komandų užimta vieta buvo nustatoma pagal komandos surinktus taškus, o ne pagal pagal partijų taškus. Nustatant vietą partijų taškai liko, kaip papildomas rodiklis, esant lygiam komandinių taškų skaičiui.
Čempionatai tapo populiarūs: 2005  Geteborge vyrų varžybose, įskaitant  Švedijos B ir Švedijos C, dalyvavo 40 komandų.
Pradžioje komandos žaidė dėl  Europos Taurės, bet šiandien, kaip ir  šachmatų olimpiadose, komandų nugalėtojų žaidėjai apdovanojami Aukso, Sidabro ir Bronzos medaliais, taip pat apdovanojami pagal lentas geriausiai pasirodę žaidėjai. 
Čempionatą laimėjusioji komanda įgyja teisę dalyvauti  pasaulio šachmatų komandiniame čempionate.

Lietuva Europos čempionatuose

Lietuvos rinktinė pirmą kartą  Europos komandiniuose šachmatų čempionatuose dalyvavo 1992. Komandą sudarė: Eduardas Rozentalis -1-oji lenta, Aloyzas Kveinys – 2-oji lenta, Vidmantas Mališauskas – 3-ioji lenta, Darius Ruželė – 4-toji lenta ir Virginijus Dambrauskas – atsarginis žaidėjas. Čempionatas prasidėjo sėkmingai: pirmajame rate rezultatu 3½:½ buvo įveikta Austrija. Toliau buvo žaista permainingai, tačiau Lietuva galutinėje įskaitoje, po pergalės 4:0 paskutiniame rate prieš  Italiją, surinko 20½ taško iš 36 ir tarp 41 dalyvavusių komandų užėmė aukštą 6 –ąją vieta. Individualiai sėkmingiausiai žaidė Vidmantas Mališauskas (3-ia lenta) – 7 taškai iš 9 galimų. Eduardas Rozentalis 1-oje lentoje surinko 5½ taško iš 9.