google/wiki40b huggingface dataset:
Karmėlavos Balio Buračo gimnazija

Istorija

Karmėlavos mokykla įsteigta 1924 m., 1957 m. tapo vidurine. Mokykla įsikūrė buvusios žemės ūkio mechanizacijos mokyklos patalpose. Pirmoji mokyklos abiturientų laida išleista 1962 m. 1952 m., kai miestelyje ėmė kurtis sovietų kariniai daliniai, įvesta dvikalbystė, rusų kalba mokėsi sovietų kariškių šeimų vaikai. Paskutinė rusakalbių abiturientų laida išleista 1993 m. 1965 m. pastatytas 15 klasių mokyklos priestatas. Mokyklą galėjo lankyti ir neakivaizdžiai mokslus baigti suaugusieji. 1968 m. išleista pirmoji neakivaizdinės vidurinės mokyklos abiturientų laida.
2007 m. gruodžio 22 d. Karmėlavos Balio Buračo vidurinė mokykla tapo gimnazija.

Gimnazijos himnas

Lietuviška gimnazija manoji,

Gerbiu Tave, didžiuojuos, kad esi.

Čia Balio Buračo dvasia plevena,

Čia trykšta džiaugsmas, meilė, išmintis.

Priedainis:

Klestėk, mokykla, šimtmečius švytėjus

Jaunatviška, tvirta, brangi, sava.

Tu tiek drąsių svajonių palydėjus -

Būk mūsų širdyse tyra versme.

Mokyklos suolas, mokytojas, klasė,

Moksleivių žvilgsniai vis internete.

Kaip tai kasdieniška… Save atrasi -

Kur viskas teka tik veržlia srove.

Priedainis:

Klestėk, mokykla, šimtmečius švytėjus

Jaunatviška, tvirta, brangi, sava.

Tu tiek drąsių svajonių palydėjus -

Būk mūsų širdyse tyra versme.
Žodžiai Irenos Mickuvienės, muzika Jūratės Baltramiejūnaitės
Falčionas

Falčionas (angl. falchion) – europietiškas vienrankis vienašmenis kalavijas tiesia geležte su skersinio formos garda. Buvo naudojami XI–XVI a. Vieni falčionai primena skramasaksus (scramasax – ilguosius kovos peilius), kiti – kardus, treti – mačetes. Manoma, kad dalies falčionų geležtės link smaigalio platėjo.

Geležtės sandara kito einant laikui, ji buvo skirtinga skirtingose šalyse. Tačiau ji visada buvo vienašmenė, o ašmenys – išlenkti. Efesas turėjo skersinio formos gardą, kaip ir to meto tikrieji kalavijai. Vienas iš išlikusių XIII a. Anglijos falčionų svėrė ~0,9 kg, buvo 95,25 cm ilgio (geležtė – 80 cm). Kitas išvaizda priminė stambią mačetę. Falčionas ilgai buvo papildomas anglų lankininkų ginklas, o XIV a. viduryje jį ėmė naudoti ir raiteliai, kadangi falčionai tiko kertantiems – pjaunantiems smūgiams. Kartais falčionus tvirtindavo prie trumpo (45-60 cm ilgio) medinio koto, ir falčionai virsdavo kotiniais ginklais, panašiais į japonišką naginatą ar trumpakotį gleivą (kovos dalgį).
Manoma, kad falčionai atsirado iš valstiečių ir skerdikų didžiųjų peilių. Falčionus kalviai kaldavo masiškai (iš geležies, su plieniniais ašmenimis), tačiau jų išliko labai mažai, žinoma tik apie tuziną egzempliorių. Manoma, kad to priežastis – jie buvo prastesnės kokybės, negu tikrieji kalavijai. Gali būti, kad falčionus iš tikrųjų naudodavo kaip darbo įrankius, kai jų nereikėdavo kaip ginklų. Benaudojami jie susidėvėdavo, ir juos perdirbdavo kaip metalo laužą. Spėjama, kad falčionai buvo valstiečių ginklai, nors kai kurie iš jų buvo labai puošnūs ir juos naudojo bajorai. Žinomas vienas 1560 m. auksuotas falčionas, įmantriai graviruotas, su Florencijos hercogo Kosimo de Mediči asmeniniu herbu.
Liucija Ragaišienė-Židonytė

Liucija Ragaišienė-Židonytė (1932 m. balandžio 17 d. Klovainių k., Pakruojo r.), chorvedė ir muzikos mokytoja.

Biografija

1948–1952 choro dirigavimo mokėsi Panevėžio muzikos mokykloje (dėst. M. Karka ir A. Belazaras), kartu lankė ir baigė suaugusiųjų vidurinę mokyklą.
Nuo 1953 rudens Pakruojo kultūros namų meno vadovė, suorganizavo moterų chorą. 1953–1956 muzikos ir dainavimo mokytoja Užvenčio vidurinėje mokykloje, moksleivių chorų vadovė. 1956 vėl grįžo į Pakruojį ir iki 1993 mokytojavo 1-ojoje vidurinėje mokykloje.
Nuolat vadovavo trims chorams ir vokaliniams ansambliams. Jaunučių chorą parengė 1964 I respublikinei moksleivių dainų šventei, jaunių 1970, 1975, 1980 ir 1990 respublikinėms dainų šventėms. Vyresniųjų klasių moksleivių mišrusis choras dalyvavo 1969 ir 1977 respublikinėse moksleivių dainų šventėse, sėkmingai pasirodė trijose mokyklinių chorų zoninėse varžybose.
Vokalinius ansamblius ir jaunuosius solistus parengė respublikiniams „Dainų dainelės“ konkursams – buvo ir laureatų. 1956–1981 L. Ragaišienė buvo Pakruojo vaikų lopšelio – darželio „Liepsnelė“ muzikos vadovė. 1994–1996 Pakruojo vaikų globos namų muzikos mokytoja, subūrė vokalinį ansamblį „Šypsenėlė".
Be pedagoginio darbo, L. Ragaišienė 1974 suorganizavo Pakruojo rajono mokytojų mišrųjį chorą, kurį parengė 1975 respublikinei dainų šventei, vėliau vadovavo rajono švietimo darbuotojų moterų chorui – parengė 1985 respublikinei dainų šventei. Daug metų buvo Pakruojo rajono dainų švenčių vyr. dirigentė, rajono muzikos mokytojų metodinės komisijos pirmininkė. 1969 mokytoja apdovanota Liaudies švietimo pirmūno ženkleliu.

Šaltinis

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999. Informacijos publikavimui gautas žodinis autoriaus leidimas.
Šumenas

Istorija

1950–1965 m. miestas vadintas Kolarovgradu bulgarų komunisto Vasilo Kolarovo (1877–1950), gimusio Šumene, garbei.
Aleksandras Abramovas

Aleksandras Ivanovičius Abramovas (rus. Александр Иванович Абрамов, 1900 m. Maskvoje – 1985 m.) – rusų tarybinis rašytojas prozaikas, kino scenaristas, žurnalistas, teatro kritikas.
Gimė Maskvoje, kur vėliau baigė Užsienio kalbų institutą ir V. Briusovo vardo Literatūros institutą. Dirbo žurnaluose „Internacionalinė literatūra“ (Интернациональная литература) ir „Teatras“ (Театр), laikraštyje „Vakarinė Maskva“ (Вечерняя Москва). Buvo TSRS Rašytojų sąjungos narys.
Pirmąjį mokslinį fantastinį kūrinį – apysaką „Šachmatų žūtis“ (Гибель шахмат) parašė 1926 m. Apysakoje pasakojama apie tobulos šachmatų mašinos sukūrimą, kas vos nepražudė šachmatų kaip žaidimo.

Po to fantastikos nerašė 30 metų, kol neėmė kurti kartu su savo sūnumi Sergejumi Abramovu.
Stavanger IF

Istorija

Klubas įkurtas 1905 m. Dabar tai mėgėjiško lygio komanda, žaidžianti žemesniuosiuose divizionuose.

Pasiekimai

1930 m. žaidė taurės pusfinalyje.
SK Kairiai

Istorija

Kairių komanda žinoma nuo 1993 m. Dabartinis klubas įkurtas 2007 m., nuo 2008 m. jį rėmė UAB „Knituva“ baldų įmonė, nuo 2011 m. – UAB „Grafų baldai“.
Vindzoras (Anglija)

Istorija

Dėl vietovėje esančių apie anglosaksus bylojančių įrodymų, tikėtina, kad vietovėje jau buvo įsikurta dar prieš viduramžių pilies pastatymą.
Vindzoras pirmą kartą paminėtas Anglosaksų kronikoje. Pavadinimas kilo iš sen. anglų kalbos žodžio Windles-ore 'gervė prie upės kranto'. Vindzoro pilį po 1066 m. normanų Anglijos užkariavimo pastatė Vilhelmas I Užkariautojas. Kažkur po 1086 m., greičiausiai valdant Henrikui I, karališkoji šeima persikėlė į naujai pastatytą pilį. XII a. Vindzoras plėtėsi, ko pasekoje susikūrė Naujasis Vindzoras (buvo pastatyta parapijos bažnyčia, turgaus aikštė, raupsuotuojų ligoninė). Maždaug tuo pat metu pilis buvo perstatyta į akmeninę, nutiestas Vindzoro tiltas.
Naujasis Vindzoras viduramžiais buvo didis miestas, vienas turtingiausių šalyje. Suklestėjo iš glaudžių ryšių su karališkąja šeima. 1348 m. siautusi Juodoji mirtis ypatingai didelės žalos miesteliui nepridarė. XV a. tapo piligrimystės centru.
Prabėgus apie dešimčiai metų po reformacijos miestelį užklupo stagnacija. Ankstyvieji šiuolaikiniai laikai išryškino didžiulį kontrastą tarp viduramžius primenančio miestelio vaizdo ir modernėjančios Europos. XVI ir XVII a. Vindzoras garsėjo skurdumu, prastai išgrįstomis gatvėmis ir prastu apgyvendinimo lygiu.
Vindzoras atsigavo valdant karalienei Viktorijai, kuomet miestas buvo perstatytas iš pamatų nugriovus didžiąją dalį senamiesčio, ir tapo Britų imperijos centru.
Get Loose Tour

Transliacijos

2007 m. balandžio 4 d. Get Loose Tour buvo įrašytas Toronte Nelly DVD albumui „Loose: The Concert“. Taip pat šis įrašas išleistas ir CD formatu. 
Keli vaizdo klipai apie turą pasirodė Nelly oficialioje interneto svetainėje.
Kazys Baronas

Biografija

Lankė Mintaujos gimnaziją ir Saulės mokytojų kursus Kaune. 1907 m. atvyko į JAV, 1908–1911 m. bendradarbiavo laikraštyje „Vienybė Lietuvninkų“, 1909–1910 m. – „Kova“, 1911 m. – žurnale „Laisvoji mintis“. 1913–1914 m. „Šakė“ redaktorius. 1912–1914 m. redagavo leidinį „Kardas“. 1916–1938 m. „Naujienų“ redakcijos narys.
Akmenynų pagrindinė mokykla

Istorija

1918 m. įsteigta pradinė mokykla, 1949–1954 m. septynmetė, 1954–1962 m. vidurinė, 1962–1993 m. aštuonmetė, devynmetė, nuo 1993 m. pagrindinė mokykla.
Bačkininkėlių piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis – nupjauto kūgio formos kalva, stačių 15–20 m aukščio šlaitų. Aikštelė ovali, 20 x 15 m dydžio. Jo papėdėje buvo apie 1 ha ploto senovės gyvenvietė.

Aplinkiniai piliakalniai

Kauno pilis 22 km
Vainatrakio piliakalnis 10 kmSamylų piliakalnis 12 kmVarkališkių piliakalnis 3 km
Guogų piliakalnis 2 kmBūtkiemio piliakalnis 13 km
Migonių piliakalnis 7 kmPašventupio piliakalnis 5 km
Pagaršvio piliakalnis 11 kmPelekonių piliakalnis 8 kmPieštuvėnų piliakalnis 18 km
Paukščių piliakalnis 12 km
Jaunojo Verterio kančios

Jaunojo Verterio kančios (vok. Die Leiden des jungen Werthers) – epistoliarinis Gėtės romanas, išleistas 1774 metais.
Romanas buvo vienas svarbesnių vokiečių Audros ir veržimosi judėjimo kūrinių, padaręs įtaką vėlesnės Romantizmo literatūros formavimuisi. Šis romanas Gėtę pavertė Švietimo amžiaus įžymybe. Romano kultinis statusas jaunimo tarpe išpopuliarino kūrinyje aprašytą Verterio aprangos stilių ir net paskatino savižudybes pagrindinio veikėjo pavyzdžiu.
IFK Norrköping

Istorija

Klubas įkurtas 1897 m. Daugkartinis Švedijos čempionas ir futbolo taurės nugalėtojas.
2017–18 m. UEFA Europa Lygoje, antrame etape IFK Norrköping keliai susikirto su "Trakų" futbolo klubu iš Lietuvos. Švedijoje nugalėjo 2:1 IFK Norrköping, o Lietuvoje tokiu pačiu rezultatu FK Trakai. Bendras rezultatas buvo 3:3, todėl pagal taisykles buvo mušami 11 metrų baudinių serija, kurije 5:3 taikliau mušė lietuviai ir pateko į kitą etapą.
Vyžuonų pagrindinė mokykla

Istorija

Pirmosios mokyklos įkūrimo metai nežinomi, tačiau 1772 m. ji čia jau buvo. 1777 m. mokėsi 25 vaikai, 1781 m. ją lankė 26, 1782 m. – 24, 1804 ir 1805 m. – po 20, 1828 m. – 10 mokinių. 1853 m. vyskupo Motiejaus Valančiaus inicityva ji atkurta. Tuomet mokėsi 19 mokinių. 1864 m. veikė parapijinė pradinė mokykla. 1880 m. rusų mokytojas P. Lebedevas įveisė sodą. 1899 m. mokėsi 50 moksleivių, mokytojavo St. Ostapkovičius. Buvo metų kai čia mokyta lenkiškai, rusiškai. Tikyba dėstyta lietuviškai. 1902 m. mokytojavo Trubač, po 1905 m. – Žakevičius, kartu dirbęs ir felčeriu. Jis iš dvarininko Meištavičiaus išrūpino 1 ha žemės ir ėmė statyti mokyklą, tačiau Pirmasis pasaulinis karas sutrukdė. 1909 m. špitolėje atidaryta „Saulės“ draugijos mokykla, joje mokėsi 60 mokinių. Mokytojavo Kazys Juška, Marija Vitaitė, vedėja – M. Zatautaitė. 1914 m. mokytojas Žakavičius pasitraukė į Rusiją.
1913 m. įsikūrė mergaičių mokykla, tačiau 1915 m. jos vietoje vokiečiai įsteigė pieninę. 1917 m. mokytojavo J. Matelis, 1918 m. – A. Karickas, po 1918 m. – P. Saladžius, M. Zaštautytė, O. Malinauskaitė. 1923 m. Vyžuonų pradžios mokyklą lankė per 100 vaikų. 1927–1933 m. mokyklos vedėjas M. Varnas, dirbo mokytojos Striškaitė ir Kazlauskaitė, 1933–1935 m. Vaškelis, Saladžius, S. Šileikienė. 1930 m. baigta statyti dalis mūrinės mokyklos, ji baigta tik 1935 m. 1935 m. atidaryti V ir VI skyriai. 1935–1940 m. mokyklos vedėjas J. Striška, mokytojai Masiulytė-Žiedienė, J. Striškienė, U. Saladžiūtė. J. Striška įveisė sodą. Nepriklausomybės metais buvo ir maža žydų mokyklėlė. 1941–1944 m. mokykloje dirbo Marcinkevičius ir Slapšys.
1944 m. įsteigta progimnazija, dirbo dvejomis pamainomis. 1948 m. mokyklai atiduota klebonija. 1949 m. atidaryta Vyžuonų septynmetė. 1954 m. Vyžuonų septynmetė mokykla perorganizuota į priaugančią vidurinę mokyklą. Atidarytos aštunta ir devinta klasės, į devintą klasę sugrįžo Utenos vidurinių mokyklų aštuntose klasėse mokęsi mokiniai. 1956 m. išėjo pirmoji 12 abiturientų laida. 1969 m. ji tapo vidurine mokykla. 1968 m. pavasarį pradėta statyti nauja vidurinė mokykla, o 1969 m. gruodžio 3 d. įvyko mokyklos atidarymas. 1997 m. pradėta dėstyti informatika, 1997 m. išrinktas pirmasis mokyklos prezidentas – dešimtokas Marijus Zaborskas. 1998 m. įsikūrė ikimokyklinė grupė, nuo 2000 m. Vyžuonų seniūnijos biblioteka, nuo 1998 m. veikia moksleivių įmonė „Tik jums“, nuo 1998 m. veikia muziejus. 2001 m. Vyžuonų vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą.
Jacopo Bellini

Jakopas Belinis (it. Jacopo Bellini, apie 1400–1470/71 m.) – XV a. italų ankstyvojo renesanso dailininkas iš Venecijos, dailininkų Džentilės ir Džovanio Belinių tėvas.

Biografija

Jakopas Belinis gmė apie 1400 m. ar šiek tiek anksčiau Venecijoje. Jis tikriausiai buvo Džentilės da Fabriano mokiniu (tokiu pasirašė „Nukryžiavimo“ freskoje Veronoje) ir mokėsi Florencijoje (teismų dokumentuose minimas Džentilės mokinys Jakopas iš Venecijos, kuris sumušė berniuką, kuris mėtė akmenis į dailininko dirbtuves). 1424 m. Jakopas Belinis paminėtas tapytoju tėvo testamente. Jis buvo įtakotas Florencijos skulptorių Donatelo ir Giberčio renesanso natūralaus vaizdavimo stiliaus, paveiktas Mazačo ir Učelo dailės. 1430 m. jis gavo užsakymą Šv. Mykolo paveikslui bažnyčiai Padujoje. 1436 m. nutapė freską „Nukryžiavimas“ Veronos katedroje. 1441 m. Jakopas Belinis nutapė Feraros hercogo Lionelio d’Estės portretą. 1453 m. Jakopo duktė Nikolozija ištekėjo už Padujos dailininko Mantenjos. Taip Beliniai susigiminiavo su vienu iš reikšmingiausių ankstyvojo renesanso dailės kūrėjų. 1459 m. Jakopas su sūnumis dirbo Padujoje, vėliau − Venecijos Scuola di San Giovanni Evangelista ir Scuola di San Marco bendrijose, tačiau šie darbai išlikę tik menkais fragmentais. Jakopas Belinis mirė 1471 m. ar šiek tiek anksčiau (tais metais jo žmona paminėjo save našle). Be paveikslų, iš Jakopo Belinio kūrybos išliko dvi eskizų knygutės (viena Britų muziejuje, kita Luvre). Jakopo Belinio įtaką ir vietą dailės istorijoje užtvirtino jo sūnūs Džentilė ir Džovanis, kurie buvo abu garsesni už tėvą, o Džovanis Belinis laikomas vienu iš reikšmingiausių tapytojų ne vien tik italų, bet ir Europos dailės istorijoje.
Latveliškis

Aplinkinės gyvenvietės

Padaičiai – 1,4 km
Užubaliai (Biržai) – 1,4 km
BIRŽAI – 5,5 km
Pabiržė – 2,3 km
Balandiškiai – 1,4 km
Kojeliškiai (Biržai) – 0,8 km
Šaudymas iš lanko

Šaudymas iš lanko – taiklumo ir susikaupimo reikalaujanti sporto šaka. Tikslas – pataikyti strėles į tolimą taikinį.

Olimpinės žaidynės

Šaudymas iš lanko į olimpines žaidynės įtrauktas 1900 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. 1900 m. - 1920 m. olimpinėse žaidynėse sportininkai rungdavosi labai įvairiuose nuotoliuose ir rungčių specifikose. Po ilgos pertraukos 1972 m. vasaros olimpinėse žaidynėse šaudymui iš lanko vėl grįžus į olimpinę programą varžybos vyko FITA etapo principu. Nuo 1992 m. vasaros olimpinių žaidynių vyksta olimpinio (70 m) etapo varžybos.
Olimpinėse žaidynėse rungiamasi tik iš 70 m  distancijos. Individualioje rungtyje šūviams skirta 10 sekundžių, o komandinėje rungtyje 30 sekundžių. Iš viso išaunamos 72 strėlės, šešis kartus po dvylika strėlių, turint keturias minutes kiekvienai iš šešių šūvių serijos.

Istorija

Manoma jog lankas buvo išrastas vėlyvojo paleolito arba ankstyvojo mezolito laikotarpiu. Seniausi duomenys apie strėlių naudojimą Europoje aptikti Vokietijoje 10000 pr. - 9000 m. pr. m. e. Strėlės buvo pagamintos iš pušies su titnaginiais antgaliais. Tiesa šios strėlės galėjo būt naudojamos su ietisvaide, o ne lanku. Seniausias žinomas lankas rastas Holmegardo pelkėje Danijoje. Ilgainiui šaudymas iš lanko pakeitė svaidomąsias ietis.
Šaudymas iš lanko Egipto kultūroje jau buvo paplitęs dar priešdinastiniame Egipte. Antikiniu laikotarpiu įvairios tautos kaip asirų, persai, somaliečiai,  partai, indai, korėjiečiai, kinai, turkai ir japonai savo armijose turėdavo daug lankininkų. Sanskrito terminas Šaudymas iš lanko (dhanurveda) reiškia kovos meną. Azijos gentys ir indėnai savo armijose taip pat  turėdavo raitus lankininkus.
Paplitus šaunamiesiems ginklams lankų ir strėlių karuose nebeliko. Pirmieji šaunamieji ginklai buvo prastesni greito šaudymo aspektu ir jautriai reagavo į nepalankias oro sąlygas, bet jie turėjo ilgesnį veikimo diapazoną, buvo lengviau naudojami esant kliūtims, nereikalavo didelių įgūdžių ir lengviau pramušdavo šarvus. Šiomis dienomis tradicinė lankininkystė išliko tik kaip sporto šaka ir medžiojimo būdas.

Mitologija

Kai kurios mitologinės dievybės ir herojai apibūdinami kaip lankininkai, įskaitant graikų Artemidę ir Apoloną, romėnų Dianą ir Kupidoną. Anglų kultūroje vienas žinomiausių lankininkų yra baladžių herojus Robinas Hudas.
Lotynų Amerikos studijos

Lotynų Amerikos studijos – tarpdisciplininių studijų kryptis, nagrinėjanti Lotynų Ameriką. Studijos apima regiono istorijos, geografijos, sociologijos, politikos, ekonomikos tyrimus.
Kadangi Lotynų Amerikos terminas nėra aiškiai apibrėžtas, todėl ir studijos gali apimti skirtingus regionus, pvz., Karibų regioną, lotynoamerikiečius JAV.
Lotynų Amerikos tyrimai prasidėjo su 1492 m. Kolumbo Amerikos atradimu. Jau tada konkistadorai, dvasininkai aprašinėjo Naujojo Pasaulio gamtą, indėnų kultūras, tačiau profesionalios mokslinės studijos pradėtos vykdyti tik XVIII-XIX a. (pvz., Aleksandro fon Humbolto ekspedicija). Kaip atskira disciplina Lotynų Amerikos studijos atsirado XX a. pab. JAV ir Europoje.
Palūkanų normų skirtingomis valiutomis apsikeitimo sandoris

Palūkanų normų skirtingomis valiutomis apsikeitimo sandoris (angl. cross-currency swap, CCSW) – Palūkanų normų apsikeitimo sandoriui analogiškas susitarimas, pagal kurį periodiškai keičiamasi palūkanų mokėjimais skirtingomis valiutomis. Gali būti keičiami fiksuoti mokėjimai į fiksuotus, kintami į kintamus, arba fiksuoti į kintamus. Sandorio pradžioje ir pabaigoje apsikeičiama ir pagrindinėmis sandorio sumomis. Palūkanų normų skirtingomis valiutomis apsikeitimo sandoriui būdinga ta pati rizika kaip ir Palūkanų normų apsikeitimo sandorio, bet papildomai sandorio šalys gali patirti valiutų riziką. Palūkanų normų skirtingomis valiutomis apsikeitimo sandoris tinka investuotojams, kurie nori pakeisti palūkanų išlaidas ar pajamas viena valiuta į kitą, kartu prisiimdami galimą valiutos kurso riziką.
Šaula

Žvaigždė

Šaula yra trinarė žvaigždė, sudaryta iš trijų narių. Pirmoji, Lambda Scorpii A, yra B-tipo submilžinė. Penkiolikto ryškio Lambda Scorpii B nuo nario A yra nutolusi 42 arksekundžių kampu, o dvylikto ryškio Lambda Scorpii C nuo nario A yra nutolusi 95 arksekundžių kampu. Nėra žinoma, ar nariai B ir C yra fiziškai susiję su nariu A. Jei taip būtų, tada Lambda Scorpii A būtų nutolusi apie 7500 astronominių vienetų, o Lambda Scorpii B apie 17000 AV (0,27 šviesmečių) nuo Lambda Scorpii A. Žvaigždžių sistemos amžius yra apie 10-13 milijonų metų.
Gimtoji kalba (žurnalas)

Gimtoji kalba – mėnesinis bendrinės kalbos žurnalas, leidžiamas nuo 1933 m.

Istorija

Ėjo 1933–1941 m. Kaune kaip Lietuvių kalbos draugijos leidinys (nuo 1935 m.), buvo leidžiama 10 numerių per metus.
Po karo atnaujintas Amerikoje, Čikagoje, ėjo 1958–1968 m., leido JAV lietuvių bendruomenės kultūros fondas, išėjo 40 numerių.
Į žurnalo „Gimtoji kalba“ istoriją įtraukiamas ir kitu pavadinimu – „Mūsų kalba“ – 1968–1989 m. leistas dvimėnesinis leidinys, leido Paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos Respublikinė kalbos komisija.
Nuo 1990 m. atgaivinama „Gimtoji kalba“, eina kas mėnesį, nuo 2000 m. leidžia Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras.
Žaškivas

Istorija

Žaškivas kaip mažas miestelis, pirmą kartą paminėtas XVII amžiaus pradžioje. XVIII a. antroje pusėje buvo Rusijos imperijos sudėtyje.
Miestas nuo 1956 m.
Zenonas Bajoriūnas

Biografija

1955 m. baigė Vilniaus pedagoginio instituto Pedagogikos ir psichologijos fakultetą. 1972 m. Maskvoje, Pedagogikos mokslo tyrimo institute apgynė daktaro disertaciją „Socialinis – pedagoginis paauglio teisės pažeidėjo tyrimas“, 1994 m. habilituotas socialinių mokslų daktaras.
Dirbo Telšių, Klaipėdos pedagoginėse mokyklose. 1958–1961 m. Klaipėdos I profesinės technikos mokyklos direktorius. Nuo 1962 m. Vilniaus pedagoginio instituto (nuo 1992 m. Vilniaus pedagoginis universitetas) dėstytojas, 1975–1987 m. Vilniaus pedagoginio instituto Istorijos ir pedagogikos fakulteto dekanas, nuo 1998 m. profesorius. Nuo 1993 m. dėstė Klaipėdos universitete, nuo 1994 m. Lietuvos teisės universitete.
Kęstutis Kasparavičius

Biografija

1972 m. M. K. Čiurlionio meno mokykloje baigė choro dirigavimo specialybę, 1981 baigė dizainą Lietuvos dailės institute. Nuo 1988 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys.
Iliustravo apie 60 kitų autorių knygų, pats parašė ir iliustravo apie 10 knygų vaikams. Iliustracijų pagrindinė technika – pieštukas ir akvarelė. Jose perteikiama literatūros personažų charakterių įvairovė, dažnai sužmoginami gyvūnai, būdingi subtilūs pastelinių spalvų deriniai, pustoniai, detalizuoto realistinio piešinio ir fantastinių elementų derinimas. Pelnė įvairių apdovanojimų. Nuo 1982 dalyvauja parodose, iš jų daugiau, kaip 30 tarptautinių parodų, iš jų – 13 Bolonijos vaikų knygų mugių, 9 Bratislavos knygų bienalės ir kitos. Individualios parodos: Duisburgas 1997 m., Frankfurtas prie Maino 2002 m., Vilnius 2002 m., 2003 m., 2005 m.).
Fadaengo nacionalinis parkas

Vieta

Parkas užima 1 154,92 km² plotą ir yra kalnuotoje vietovėje Mianmaro pasienyje. Aukščiausias parko kalnas – Pukfakka (Puk Phak Ka) 1 794 m (19°37′59.3″N 98°48′59.8″E).
USV Elinkwijk

Istorija

1970 m. profesionalų komanda prijungta prie FC Utrecht klubo.
Shayne Ward

Shayne Thomas Ward (g. 1984 m. spalio 16 d., Claytone, Mančesteryje) – airių kilmės anglų pop dainininkas. Išgarsėjo Jungtineje Karalysteje ir Airijoje prieš tapęs 2005 m. serijos talentų šou „The X Factor“ nugalėtoju.

Biografija

Pirmas singlas „That's My Goal“ išleistas Jungtinėje Karalysteje 2005 m. gruodžio 21 d. tapo Kalėdų „numeriu vienas“. Pirmąją pardavimo dieną parduota 313 000 kopijų.
Antrasis singlas „No Promises“ išleistas 2006 m. balandžio 10 d., pasiekė Nr. 2 Jungtinės Karalystės singlų tope.
Problematika

Problematika (gr. problematikos – susijęs su uždaviniu) – kurios nors srities problemų, neišspręstų uždavinių, visuma. Pati problemos sąvokos traktuotė gali būti susijusi ir su neapibrėžta, tačiau intuityviai jaučiama problema, ir su gan aiškiai suvoktu ar suformuluotu uždaviniu. Problemos objektyvus buvimas, paprastai, suponuoja dar vieną – jos sprendimo problemą. Problemų sprendimui kuriami teoriniai situacijų modeliai, besiremiantys atitinkamomis mokslinėmis kategorijomis, sudaromi planai ir programos. Problemų egzistavimui objektyvų pagrindą sudaro reiškinių, procesų prieštaringumas ir sudėtingumas pasireiškiantis realiai egzistuojančiose sistemose. Sistemų identifikavimo, poveikio joms, jų valdymo, kai siekiama sistemai pasiekti tam tikrą būseną, atitinkančią problemos sprendinį – modelius tiria kibernetika. Skiriamos sistemos vidinės problemos bei išorinės, kurios paprastai būna susijusios. Problemų sprendimą, kai konkuruoja bent keletas pusių, formaliai aprašo matematikos sritis – lošimų teorija. Neapibrėžtumas aprašyti naudojamos tikimybinės, arba neryškių aibių (fuzzy) logikos. Siekis spręsti problemą paprastai būna susijęs su tam tikru blogybės, pavojaus ar grėsmės konstatavimu, bei kelių jai įveikti numatymu. Problemas gali sukurti pati gamta – tada, paprastai, apeliuojama į jų objektyvumą, arba konkretus žmonės, ar jų grupė. Galimas ir mišrus variantas – pvz., ekologinės problemos. Problemos gali kilti mokslinėje, politinėje, ekonominėje, socialinėje, buitinėje, organizacinėje, asmeninėje plotmėse ir būti viena su kita susijusios į problemų seką, ratą ar sudėtingesnės konfigūracijos darinį.
Juodkalnijos turizmas

Pakrantė

Juodkalnijos Adrijos jūros pakrantė yra 295 km ilgio, tame tarpe 72 km yra pliažai. Čia taip pat yra keletas senų, gerai išsilaikiusių miestų.
Alytaus miesto stadionas

2013 m. Europos U-19 futbolo čempionatas

2013 m. Europos U-19 futbolo čempionate liepos 20 d. buvo sužaistos rungtynės tarp Gruzijos ir Prancūzijos (0-0), liepos 23 d. Nyderlandų ir Portugalijos jaunimo komandų (1-4). Liepos 26 d. vyks rungtynės tarp Nyderlandų ir Ispanijos U-19 komandų. Liepos 29 d. stadione bus žaidžiamas pusfinalis tarp A ir B grupės nugalėtojų.