Kosovas

Politinė sistema

Politinė sistema – demokratinis parlamentarizmas. Parlamente 120 narių. Iš jų 100 yra renkami rinkimuose, o likę 20 paskirstomi pagal grupes (iš kurių 10 vietų skiriama serbams). Kosovo parlamentas renka šalies prezidentą. Nuo 2011 m. balandžio 7 d. šaliai vadovauja pirmoji moteris prezidentė – Atifete Jahjaga. Šalies vyriausybei vadovauja ministras pirmininkas. Nuo 2008 m. šias pareigas eina Demokratų partijos lyderis Hashim Thaçi. Po 2010 m. parlamento rinkimų daugiausiai vietų priklauso šalies Demokratų partijai (34 vietos), Demokratų lygai (27) ir radikalių pažiūrų nacionalistinei Apsisprendimo partijai („Vetëvendosje!“, 11 vietų). 2017 m. birželio 11 d. įvyko pirmalaikiai parlamento rinkimai. Daugiausiai vietų (39 vietos) parlamente gavo Demokratų partija.

Geografija

Kosovas yra 10 905 kvadratinių kilometrų ploto ir turi 1,8 milijonus gyventojų („Liet. rytas“/Rytai-Vakarai, 2010-11-20, Nr.46/(891)).
Didžiausias miestas yra Priština, kuri turi apie 600 000 gyventojų. Antras pagal dydį yra Prizreno miestas, kuris yra šalies pietvakariuose. Vakaruose yra Pečas, turintis 154 000 gyventojų. Šiaurėje Kosovska Mitrovica su 110 000 gyventojų. Kitų miestų gyventojų skaičius yra mažiau nei 97 000.
Klimatas Kosove yra žemyninis, su šiltomis vasaromis ir šaltomis su sniegu žiemomis.
Kosovas turi dvi svarbiausias lygumas: Metohijos baseinas, esantis Kosovo vakarinėje dalyje, bei Kosovo lyguma esanti rytinėje dalyje.
Didžioji dalis Kosovo vietovės yra kalnuota. Šar Kalnai yra esantys pietuose ir pietryčiuose, kurie riboja Makedoniją. Tai yra vienas iš srities populiariausių turistinių ir slidinėjimo poilsio vietų, su Brezovica ir Prevalac kaip svarbiausi turistiniai centrai. Kalnuotoje srityje yra aukščiausias Kosovo kalnas – Džeravica, 2656 metrai virš jūros lygio, esantis pietvakariuose, ribojasi su Juodkalnija ir Albanija.
Kosove yra kelios žinomos upės ir ežerai. Svarbiausios upės yra Baltasis Drinas, tekantis į Adrijos jūrą, Sitnika, Morava, Golakas, ir Ibaras, kuris yra šalies šiaurėje.
Svarbiausi ežerai yra Gazivoda (380 milijonų m³) šiaurės vakarinėje dalyje, Radonikas (113 milijonų m³) pietvakarių dalyje, Batlava (40 milijonų m³) ir Badovakas (26 milijonai m³) šiaurės rytuose.

Kalbos

Kosovo albanai kalba savo albanų kalbos tarme, tačiau bendrinė albanų kalba yra plačiai vartojama kaip oficiali kalba. Serbų kalba kalba yra taip pat oficiali. Kitos plačiau vartojamos kalbos yra bosnių, romų ir turkų.

Religija

Dominuojanti religija Kosove yra islamas, kurį į regioną atnešė XV amžiuje teritoriją užkariavę osmanai. Didžioji dalis Kosovo musulmonų yra sunitai, taip pat yra bektaši pakraipos atstovų. Islamą išpažįsta daugelis etninių albanų, bosnių, goranių, turkų, ir kai kurie čigonai, egiptiečiai bei ašlakaliai. Vis dėlto, islamas yra nelabai įsišaknijęs į Kosovo visuomenę, kurios didelę dalį sudaro netikintieji. Maždaug 3 % Kosovo etninių albanų tebėra Romos katalikai, o dauguma iš maždaug 100 000 serbų yra stačiatikiai.

Ekonomika

Kosovo valstybė praėjus 9 metams patiria daug sunkumų – aukštas nedarbas, nusikalstamumas, todėl nepriklausomybės sprendimas yra radikalus siekis įveikti minimas negeroves integruojantis į ES ir NATO.

Sportas

Dauguma Kosovo sporto šakų federacijų buvo įkurta 2003 m. pagal tuomet išleistą „Sporto įstatymą“. Tais pačiais metais buvo įkurtas Kosovo olimpinis komitetas. Kadangi Kosovas nebuvo Tarptautinio olimpinio komiteto narys, jo sportininkai negalėjo dalyvauti Olimpinėse žaidynėse. Vienintelė šalies sportininkė, dalyvavusi 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, buvo dziudo imtynininkė Majlinda Kelmendi. Ji atstovavo Albanijos rinktinei. 2014 m. Kosovo olimpinis komitetas buvo pripažintas Tarptautinio olimpinio komiteto ir šaliai leista nepriklausomai dalyvauti olimpinėse žaidynėse.
Šalies futbolo klubai žaidžia nacionalinėje futbolo lygoje, įkurtai 1945 m. Lygoje žaidžia 12 komandų, o daugkartinis čempionas yra KF Prishtina klubas (10 čempionų titulų).
Kosovo krepšinio aukščiausioje lygoje žaidžia 9 klubai. Lyga įkurta 1991 m., o daugiausiai kartų čempionu tapo Sigal Prishtina klubas (8 kartus).