Danijos mokymo sistema

Mokykla (Folkeskole)

Mokyklą sudaro vieni metai paruošiamosios mokyklos, 9 metai pagrindinės mokyklos ir aukštesnysis vidurinis mokymas, vieneri metai 10-oje klasėje. Mokymas Danijoje yra privalomas kiekvienam vaikui kurio amžius yra nuo 6-7 m. ir iki 17 metų. Nesvarbu kur tas mokslas bus įgytas ar valstybinėje, privačioje, ar namų mokymo sąlygomis, tai priklauso nuo individo pasirinkimo. Svarbiausia, kad priimti standartai būtų vykdomi ir mokiniai įgytų tinkamų žinių.

Klasės ir komandos

Mokiniai yra skirstomi į klases su vidutiniškai maždaug 20 mokinių skaičiumi klasėje. Klasėje mokinių skaičius neturi viršyti 28. Tam tikromis aplinkybėmis, savivaldybė gali suteikti malonę klasėje turėti iki 30 studentų. Dauguma visų šalies savivaldybių pradinio ir žemesniojo vidurinio mokyklų klases vidutiniškai turi 20 ar mažiau mokinių. Nėra egzaminų Danijos mokyklose. Pagrindinė dalykas yra tas, kad mokinys dalyvauja su to paties amžiaus mokinių klase. Danijos mokyklose nesėkmės beveik neegzistuojantis reiškinys. 12 klasėje mokyklos įstatymas leidžia galimybę – su vaiko tėvų sutikimu – pakartoti mokslo metus, t.y jei mokinys buvo išvykęs ar turėjo daug praleistų pamokų dėl ligos. Siekiant suteikti visiems mokiniams geriausią visapusišką plėtros galimybę ir mokytis, kiek įmanoma. Mokykla diferencijuoja mokymo principus. Mokymas organizuojamas tokiu būdu, kad jis stiprintų ir plėtotų mokinio interesus, kvalifikaciją ir poreikius.

Klasės auklėtoja/as

Klasės mokytojas planuoja ir organizuoja bendradarbiavimą tarpusavyje tarp mokytojų ir mokinių. Jis yra svarbiausias asmuo vertinime, kadangi jis padeda parengti kiekvienam mokytojui vertinimo sistemą pagal mokinių gebėjimus. Jis taip pat yra tarsi socialinis pedagogas, kuris padeda spręsti klasės problemas.

Įvertinimas

Įvertinimo sistema yra ganėtinai paprasta, kiekvienam mokinui yra nustatytas mokymosi lygis. Pagal mokinio lygį, mokytojas objektyviai vertina mokinį. Vertinimo pažymiai yra nuo -3 iki 12. Tokią vertinimo sistemą sugalvojo buvęs Švietimo ministras, tačiau po jo išėjimo niekas nepakeitė tokios tvarkos.

Mokymo programa

Mokymo programą parengia Švietimo ministras, jis turi užtikrinti, kad mokymo programos bus prienamos visiems ir ne per sunkios. Jis nustato kokios turi būti nuostatos ir tikslai. Jis turi įsitikinti, kad parengta mokymo programa užtikrins produktyvų mokymąsi ir kad studentai įgys naujų žinių, kurias galės pritaikyti ateityje.

Nacionalinis egzaminavimas

Testai yra sudaromi kompiuteriu mokiniams, o tai reiškia, kad jie bus nuolat pritaikomi prie kiekvieno mokinio gebėjimų. Jei mokinio atsakymas į klausimą atsakytas neteisingai, tada jie gauna lengvesnį klausimą, jei mokinys atsako į klausimą teisingai, tada jam yra pateikiamas sunkesnis klausimas. Tokiu būdu yra siekiama, kad pateikti tikslų vaizdą pritaikytą kiekvieno mokinio akademiniui lygiui. Nėra taip, kad mokiniai gautu tokį patį testą. Todėl neįmanoma atlikti vidaus lyginamuosius vertinimus per tam tikras klases. Testai yra vienas mokytojo pedagoginių priemonių mokymui. Kartu su mokymo rezultatais, kuriuos mokytojai taip pat naudoja, šios priemonės turi būti naudojamos ir tolesniame švietimo ir mokymo programos planavime. Rezultatai taip pat naudojami vertinant mokinius ir papildomai stiprinti bendradarbiavimą su tėvais. Todėl tėvai turi būti informuoti raštu apie testų rezultatus. Informacija apie testų rezultatus atskiriems mokiniams, studentų grupėms, komandoms, klasėms, mokykloms, savivaldybėms ir regionams, ir t. t., turi būti laikomas paslaptyje, išskyrus ataskaitinio nacionalinio lygio. Todėl testų rezultatai negali būti paviešinti pagal viešojo administravimo akto taisyklių dėl visuomenės prieigos prie informacijos teisių. Galiausiai, pratimai kurie bus įtraukti į testus, turi būti laikomi konfidencialia informacija.