google/wiki40b huggingface dataset:
Trakų rajono taryba 1990–1995 m.

Teisinis pagrindas

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Trakų rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.
Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.
Milvydai (Šiauliai)

Istorija

1881 m. liepos 29 d. Milvyduose mirė Laurynas Ivinskis. 1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Aplinkinės gyvenvietės

Paringiai – 3 km
KURŠĖNAI – 3 km
Medvalakė – 2,9 km
MICAIČIAI – 1 km
ŠIAULIAI – 25 km
Užlaukiai – 2,2 km
Ketūnai – 1,3 km
Šileliai – 1,3 km
Europa (2013 filmas)

Siužetas

Šeši astronautai nutaria dalyvauti privačiomis lėšomis remiamoje misijoje į Europą, vieną iš Galilėjo Jupiterio palydovų, su siekiu atrasti galimas gyvybės ištakas. Įvykus katastrofiškam erdvėlaivio techniniam gedimui ir žuvus vienam iš įgulos narių, likę komandos nariai netenka galimybės susisiekti su Žemėje esančiu misijos valdymo štabu. Visgi jie tęsia savo misiją, pasiekdami Europos orbitą ir nutūpdami ant mėnulio paviršiaus. Įgula nutaria išžvalgyti po ledu tyvuliuojantį mėnulio vandenyną. Jų paleistas zondas užfiksuoja didžiulius radiacijos kiekius vandenyno gelmėse, o vėliau atrandama čia estint gyvybės. Netrukus ima skilinėti po erdvėlaiviu esantis ledas ir aparatas pradeda grimzti. Prieš vandenyno vandeniui užtvindžius pilotų kabiną išnyra paslaptingas, radiaciją skleidžiantis padaras.

Įvertinimas ir atsiliepimai

Filmas „Europa“ iš kritikų susilaukė daugiausia teigiamų atsiliepimų. Tinklalapyje Rotten Tomatoes filmas įvertintas 80 %. Metacritic suvestinės duomenimis, filmo įvertinimas siekia 68 balus iš 100.
Justin Chang iš žurnalo „Variety“ pavadino filmą „gana įtikinančiu ir įspūdingai sustyguotu darbu.“ Tuo tarpu space.com teigė, kad „filme perteikiama viena labiausiai jaudinančių ir realistiškiausių kosmoso tyrinėjimo misijų nuo filmų Mėnulis arba 2001 m. kosminė odisėja.“
Diktatorius (filmas)

Siužetas

Vadija jau 14 metų valdoma diktatoriaus Aladino, kuris nusiteikęs prieš vakarus, žydus, kuria atominį ginklą ir yra saugomas sargybinių-amazonių. JTO saugumo tarybai pagrasinus karine intervencija į Vadiją, Aladinas išvyksta į JAV sakyti kalbos JTO rūmuose. Tačiau čia jis pagrobiamas, o Aladino dėdė Tamiras paskiria vaidinti Aladiną piemenį Efavadą. Tamiras siekia paskelbti demokratiją ir ja prisidengęs gauti pelną iš naftos eksporto. Tikrasis Aladinas išsigelbėja, bet netenka savo barzdos, todėl yra nebeatpažįstamas. Jis susipažįsta su feministe Zoja, o vėliau sutinka buvusį Vadijos branduolinės programos vadą Nadalį (kurį pasiuntė myriop, bet jis liko gyvas). Nadalis siekia padėti Aladinui grįžti į valdžią, kad toliau galėtų gaminti raketas. Aladinas įsidarbina Zojos parduotuvėje, kuri tiekia maistą „Lancaster“ viešbučiui, kur gyvena Vadijos delegacija, ir tikisi per ją patekti vidun. Su Nadalio pagalba Aladinas gauna barzdą ir ruošiasi pasirodyti JTO taryboje, tačiau Zoja, sužinojusi, kad bendrauja su diktatoriumi, nenori jam padėti. Patekęs į tribūną, Aladinas, priešingai nei visi tikėjosi (pagal Tamiro planą), paskelbė, kad diktatūra yra daug geriau, negu demokratija, tačiau vėliau išvydęs Zoją, persigalvoja, ir paskelbia įvesiąs demokratiją Vadijoje.
Vėliau vaizduojama, kad Vadijos „laisvuose rinkimuose“ visi balsavo už Aladiną. Po metų vyksta jo vestuvės su Zoja, tačiau paaiškėja, kad ji yra žydė.

Gamyba ir reakcijos

Filmas filmuotas Maroke, Ispanijoje (Sevilijos „Plaza de España“ rūmuose, Fuerteventuroje), JAV (Niujorke). Filme panaudoti vaizdo įrašai iš viešų Barako Obamos, Hilari Klinton ir Deivido Kamerono kalbų, smerkiančių Muamarą al Kadafį. Filmo garso takeliui panaudota Panjabi MC, Souad Massi, Khaled, Ali Hassan Kuban ir kt. muzika.
Kritikų vertinimai buvo teigiami, bet konservatyvūs ir mažesni, nei už „Boratą“. Filmą uždrausta rodyti Tadžikistane, Turkmėnistane ir Baltarusijoje.
Kamajėliai

Istorija

Kamajėliai su aplinkiniais kaimais ir miesteliais  nuo 1690 m. priklausė Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės didikui, Braslavo teisėjui Tomui - Konstantinui Rudaminai, vėliau Mykolui Rudaminai. Palivarką su 130 ha žemės 1883 m. vasario 27 d. įsigijo iš Talovkos kaimo, Saratovo gubernijos, grįžęs 1863 m. sukilimo tremtinys Justinas Šutas (1858–1926) su žmona Rozalija Masiulyte. Po tėvo mirties palivarką valdė jo sūnus Justinas Šutas (1897–1943). Sovietams okupavus Lietuvą, 1941 m. birželio 14 d. ryte Šutai ištremti į Sibirą. Kelyje Justiną Šutą atskyrė nuo šeimos, nuvežė į Rešotų mirties lagerį, Krasnojarsko krašte. Žmona Vincenta Daunytė – Šutienė (1899–1972) su dukra Irena buvo ištremta į Altajaus kraštą.
Į Sibirą ištrėmus Justiną Šutą ir išblaškius jo seseris, Kamajėlių palivarkas liko tuščias ir sunyko.
Čiukiškiai

Istorija

Čiukiškiai minimi šaltiniuose nuo 1593 m. Tuomet kaimą sudarė 31 valakas. Ties Josvainių–Krakių ir atšakos į Čiukiškius sankryža yra senkapis. Rasti du senoviniai kirviai siaurėjančia pentimi.
Klavdija Koženkova

Biografija

Pirmasis treneris V. Štaras (1963-65), vėliau E. Vaitkevičius (1966-76). Irkluodama aštuonvietę valtį tapo Lietuvos čempione (1966, 1967, 1968, 1969, 1970). 1970 m. Lietuvos komandinio irklavimo čempionato laimėtoja. TSRS čempionė (1967, 1968), vicečempione (1969, 1970, 1971), bronzos medalininkė (1966), TSRS taurės laimėtoja (1970, 1971), Europos čempionė (1967), vicečempionė (1966), 1976 m. vasaros olimpinėse žaidynėse sidabro medalio laimėtoja. 1966–1968 m. mokėsi Maskvos liaudies dailės institute. 1989–1992 m. dirbo bendrovėje Vilniaus akmuo.
Albertas Laurinavičius

Albertas Laurinavičius (g. 1941 m. liepos 19 d. Reivyčiuose, Mažeikių valsčius) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

Biografija

1965 m. baigė Vilniaus universitetą. 1986 m. fizikos ir matematikos mokslų daktaras.
1966–1971 m. dirbo Vilniaus universiteto Radiofizikos katedroje. Nuo 1971 m. dirba Puslaidininkių fizikos institute, 1980–1988 m. Kietojo kūno plazmos laboratorijos vedėjas, nuo 1985 m. vyriausiasis mokslo darbuotojas. 1991–2000 m. dėstė Kauno technologijos universitete, nuo 1998 m. profesorius.
1996–2004 m. Tarptautinio elektrotechnikos ir elektronikos inžinierių instituto (IEEE) narys.

Mokslinė veikla

Svarbiausia tyrimų sritis: milimetrinio ilgio elektromagnetinių bangų sąveika su dielektrikais, puslaidininkiais, aukštatemperatūriais superlaidininkais. Remdamasis tyrimų rezultatais sukūrė automatizuotąjį puslaidininkinių medžiagų kokybės matuoklį. Daugiau kaip 150 mokslinių straipsnių ir 10 išradimų autorius.
Vila Realas

Istorija

Vila Realas įkurtas 1272 m.
Lwów i Wilno (laikraštis)

„Lwów i Wilno“ (liet. „Lvovas ir Vilnius“) – lenkų emigracijos politikos ir kultūros savaitraštis leistas 1946–1950 metais Londone, skirtas prieškario Lenkijos rytų teritorijų problemtiškumui (Kresy Wschodnie).
Pirmuoju savaitraščio redaktoriumi buvo S. Mickievičius.
Europos Parlamento rinkimai

Europos Parlamento rinkimai vyksta kas 5 metus visoje Europos Sąjungoje (ES) pagal visuotinę rinkimų teisę.

Istorija

Pirmieji Europos Parlamento rinkimai surengti 1979 m. Iki tol europarlamentarai buvo deleguojami iš valstybių parlamentų narių.
2009 m. Europos Parlamento rinkimai buvo surengti 27 ES šalyse tarp birželio 4 d. ir 7 d. (Lietuvoje – birželio 7 d.). Juose buvo išrinkti 736 parlamentarai, atstovaujantys apie 500 milijonų europiečių. Maždaug 375 milijonai žmonių galėjo balsuoti šiuose rinkimuose. Tai didžiausi istorijoje tarptautiniai rinkimai.
Daugelyje politikos sričių Europos Parlamentas turi lygias sprendimo galias kartu su ES Taryba – 28 Sąjungos šalių ministrais. Tuo tarpu kitose srityse – tokiose kaip žemės ūkis – Parlamento nuomonė yra patariamoji, o užsienio reikaluose jis tik informuojamas. Vis dėlto ir šiose srityse Parlamento debatai bei rezoliucijos daro įtaką ES Tarybos svarstymams bei sprendimams. Parlamentas taip pat turi plačias ES biudžeto sudarymo ir valdymo galias. Be to, jis vykdo kitų ES institucijų demokratinę kontrolę.

Dabartinis parlamentas

Šiuo metu Europos Parlamente yra 751 nariai iš 28 ES valstybių. 2009 m. birželio 4-7 d. buvo renkami 736 europarlamentarai. Daugumoje ES šalių (Austrijoje, Belgijoje, Bulgarijoje, Danijoje, Estijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Lietuvoje, Liuksemburge, Lenkijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje, Rumunijoje, Slovėnijoje, Suomijoje, Švedijoje, Vengrijoje ir Vokietijoje) rinkimai vyko sekmadienį, birželio 7 d. Kipre, Latvijoje, Maltoje ir Slovakijoje bus balsuojama birželio 6 d., Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose – birželio 4 d., o Airijoje – birželio 5 d. Dviejose šalyse rinkimai vyko 2 dienas: Čekijoje – birželio 5 d. ir 6 d., o Italijoje – birželio 6 d. ir 7 d.
Preliminarūs ES masto rinkimų rezultatai buvo pirmąkart paskelbti birželio 7 d. (sekmadienį), po 22 val. Vidurio Europos laiku. Naujos sudėties Europos Parlamentas pirmąkart susirinko liepos 14 d. Strasbūre.
Leonidai

Leonidai – kasmetinis meteorų srautas, kurio radiantas yra Liūto žvaigždyne. Tai periodinės Tempelio-Tutlio kometos paliktos dalelės, per kurių skriejimo trajektoriją reguliariai kartą į metus praskrenda Žemės planeta. 
Intensyviausi leonidai matomi lapkričio 17–18 d. Kartais virsta meteorų lietumi. 1966 m. vieno intensyviausių srauto maksimumo metu buvo matoma iki 40 meteorų per sekundę. Susiję su Tempelio-Tutlio kometa. Ryškiausi leonidų lietūs stebėti 1698 m., 1799 m., 1833 m., 1866 m., 1966 m. ir 2001 m.
The Amenta

The Amenta – Australijos death metal grupė.
Račiai

Istorija

Pirmą kartą Račiai paminėti 1568 m.

Alkakalnis

Kaime yra alkakalnis, vad. Aukos kalnu. Tai 15 m skersmens ir apie 3 m aukščio kalvelė, kurioje trykšta šaltinis. Šaltinis rytų kryptimi nuteka pakalnėn. Nurodoma, jog toliau šaltinis vadinamas Pūrupiu, įtekančiu į Šerkšnės upę. Ant kalvos stovi koplytėlė (anksčiau jų buvo trys). Šaltinį žmonės laikė šventu, jo vandeniu plaudavosi skaudančias akis. Apsiplaudavo ir veidą, nes nuo to, tikėta, dingdavę galvos skausmai. Vandens žmonės nešdavosi buteliais namo. Duodavo prie šaltinio įžadus, palikdavo ten pinigų, padėdavo gėlių, ant statulų koplytėlėse rišdavo įžadų kaspinėlius. Prie koplytėlių vakarais žmonės rinkdavosi giedoti gegužinių pamaldų.
Jonas Remeika

Biografija

1983 m. Lietuvos žemės ūkio akademijoje baigė studijas, diplomuotas agronomas.
1995–2004 m. Pasvalio rajono savivaldybės tarybos narys (1995–1997 m. LDDP ir Lietuvos Valstiečių Partijos sąraše, vėliau – LDDP sąraše), 1993 m. Kubiliūnų žemės ūkio bendrovės valdybos pirmininkas. Lietuvos žemės ūkio bendrovių asociacijos Revizijos komisijos pirmininkas. Be to, užsiima visuomeninė veikla, dirba Saločių bendruomenės taryboje.
Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pasvalio rajono skyriaus narys.
Našlys. Žmona Janina Remeikienė (Mikoliūnaitė). Vaikai: Virgijus, Brigita.
Martin Kakies

Biografija

Gimė 1894 m. gegužės 7 d. Juodkrantėje. Baigęs mokslus iš pradžių dirbo mokytoju, vėliau pradėjo dirbti Klaipėdos laikraščio Memeler Dampfboot redakcijoje. 1927 m. tapo šio laikraščio redaktoriumi, taip pat rašė knygas, fotografavo. Artėjant Raudonajai armijai pasitraukė į Vokietiją, kur 1950–1959 m. buvo Preußische Allgemeine Zeitung laikraščio redaktoriumi.
Sevilla FC

Istorija

2016-2017 m. La Liga pirmenybėse užėmė 4 vietą.
Linas Kunigėlis

Biografija

1979–1990 m. mokėsi Utenos 4-ojoje vidurinėje mokykloje, 1990–1992 m. studijavo VU Žurnalistikos institute.
1990–1992 m. laikraščio „Sportas“, 1992–1993 m. dienraščio „Lietuvos aidas“ korespondentas. Nuo 1993 m. laisvai samdomas televizijos (LTV, BTV, TV3, LNK, Lietuvos ryto TV) krepšinio komentatorius. 1994–2005 m. „Lietuvos ryto“ žurnalo „Krepšinis“ žurnalistas.  Krepšinio žurnalo „Mūsų krepšinis“ žurnalistas, redaktorius. 2008 m. Lietuvos vyrų olimpinės krepšinio rinktinės spaudos atstovas (Pekino olimpinės žaidynėse).
Žaidžia „FK Prelegentai Vilnius“.
Vedęs (2009 m.) ; žmona Kotryna Šniukštaitė, buvusi rankininkė, žaidusi Markrandstato (Vokietija) komandoje, gyvenusi Leipcige, nekilnojamojo turto agentūros „Re/Max Capital“ brokerė, turizmo ir paslaugų specialistė, gidė.
Jonas Dolskis

Biografija

ATR su Švedija, Rusija ir Osmanų imperija karų dalyvis. 1656 m. dalyvavo mūšyje dėl Varšuvos ir kitose 1654-1667 m. karo veiksmuose.1666 m. ATR valdovui Jonui Kazimierui Vazai teikė karinę pagalbą prieš Jurgio Sebastijono Liubomirskio vadovaujamą rokošą. 1667 ir 1668 m. buvo renkamas pasiuntiniu į ATR seimus.1669 m. Jonas Karolis Dolskis pasirašė Mykolo Koributo Višnioveckio elekciją (išrinkimą į sostą). 1670 m. gavo Lietuvos didžiojo raikytojo pareigybę. 1673 m. lapkritį dalyvavo Jono Sobieskio vadovaujamajame Chotyno mūšyje prieš turkus. Kitais metais pasirašė Jono Sobieskio elekciją. 1676 m. buvo išrinktas pasiuntiniu į ATR seimą ir buvo paskirtas Lietuvos pataurininkiu. 1685 m. paskirtas Lietuvos dvaro maršalka, o 1691 m. tapo Lietuvos didžiuoju maršalka.
1690 m. iš ATR valdovo gavo žemių prie Pinsko, kurio priemestyje pastatė Karolino pilį. Įkūrė vienuolynus ir pijorų kolegijas Dubrovice 1684 metais ir Liubešove (Naujame Dolske) 1686 metais.
Gyvenimo pabaigoje gavo grafo titulą.

Šeima

Jonas Karolis Dolskis buvo vedęs du kartus. Pirmoji žmona Elžbieta Ostrorugė (m. 1684). Vaikai: Ana, Teodora, Ignotas, Tomas, Jonas, Mariana, Juozapas ir Katerina (1680–1725), Lietuvos didžiojo etmono ir Lietuvos didžiojo kanclerio Mykolo Servacijaus Višnioveckio (1680–1744) žmona nuo 1695 metų. 
Antroji žmona Ana Chodorkovska (m. 1711), Lietuvos pakamario Kristupo Chodorkovskio ir Anos Jablonovskos duktė, Konstantino Kristupo Višnioveckio našlė. Vaikai: Mariana, Stanislavas ir Janas. 
Septyni Jono Karolio Dolskio sūnūs ir trys dukterys mirė dar kūdikystėje. Pilnametystės sulaukė tik viena duktė iš pirmos santuokos - Katerina, kuri ištekėjo už kunigaikščio Mykolo Servacijaus Višnioveckio. 
Jonas Karolis Dolskis buvo paskutinis kunigaikščių Dolskių giminės vyriškos linijos atstovas. Po jo mirties visas Doslkių valdas paveldėjo Katerinos Dolskos vyras Mykolas Servacijus Višnioveckis.
Karlis Hūnas

Biografija

1852–1861 m. mokėsi Sankt Peterburgo dailės akademijoje, nuo 1868 m. akademijos narys; nuo 1871 m. profesorius. 1863–1871 m. tobulinosi Paryžiuje. Nuo 1873 m. Kilnojamųjų dailės parodų draugijos Rusijoje narys.

Kūryba

Nutapė akademistinių istorinių paveikslų („Baltramiejaus nakties išvakarės“) 1868 m., portretų („Moters portretas“) 1871 m., buitinių kompozicijų („Staliaus dirbtuvė“) 1865 m., peizažų („Vasara“) 1871 m., paveikslų religiniais siužetais („Kristus Getsemanės sode“), sukūrė sienų tapybos kūrinių, akvarelių, piešinių. Kūriniuose yra romantizmo ir realizmo bruožų.
FS METTA/Latvijas Universitāte

Klubo istorija

Klubas oficialiai įkurtas 2006 m. gegužės 2 d.
Futbolo mokykla „Metta“ nuo 2012 metų dalyvauja Latvijos aukščiausioje futbolo lygoje. 
Tai jungtinė futbolo mokyklos "Metta" ir Latvijos universiteto komanda.
Argentinos tarptautiniai santykiai

Narkotikai

Per Argentiną vyksta kokaino tranzitas iš Andų šalių į Europą, pinigų plovimas, narkotikų platinimas (didmiesčiuose ir Misionese).
Būdviečiai (Rasiai)

Aplinkinės gyvenvietės

   Aistiškiai – 4 kmAkmenynai – 3 km
Rygos laisvasis uostas

Rygos laisvasis uostas (latv. Rīgas brīvosta) – Latvijos uostas prie Baltijos jūros, išsidėstęs prie Rygos įlankos ties Dauguvos žiotimis. Veikia apskritus metus.
Rygos uostas Dauguvos pakrantėse driekiasi apie 15 km, jo teritorija užima 6 348 ha. Uosto terminalų krovos pajėgumai siekia 45 mln. t per metus. Laivavietės priima laivus su maksimalia grimzle iki 14,7 m.

Kroviniai

2010 m. apdorota 30,6 mln. t krovinių. 2010 m. uostą aplankė 4 040 laivų. Beveik 80 % krovinių sudarė tranzitiniai Nepriklausomų valstybių sandraugos šalių kroviniai. Uoste dirba 32 stividorinės kompanijos ir 35 laivybos agentūros. Pagrindiniai kroviniai: metalai, naftos ir jos produktai, anglies, kokso, mediena, mineralinės trąšos, maisto produktai, cheminės medžiagos.
Saranskas

Istorija

Miestas įkurtas 1641 metais kaip tvirtovė rus. Саранский острожек tuometiniame Rusijos valstybės pietrytiniame pakraštyje. Tvirtovėje gyveno rusai, mordviai ir totoriai. 1651 m. suteiktos miesto teisės, iš pradžių miestas vadintas Saranesku (rus. Саранеск). XVIII a. karinę svarbą prarado ir tapo prekybos ir pramonės centru, kadangi buvo geroje geografinėje padėtyje – tarp Astrachanės, Maskvos, Krymo ir Kazanės. XIX a. pabaigoje nutiesta geležinkelio linija Maskva–Kazanė, todėl miesto ekonominė ir politinė svarba dar labiau išaugo. Po Spalio perversmo miesto pramonė taip nukentėjo, kad atsigavo tik 1928 m. 1934 m. Saranskas tapo Mordovijos ATSR sostine.
Arnoldas Aleksandravičius

Arnoldas Aleksandravičius (g. 1966 m.) – buvęs Lietuvos futbolininkas.

Biografija

Žaidė Geležinis vilkas Vilnius (1990), Neris Vilnius (1991–1992), Andas Vilnius (1995–1996), FK Visaginas (1997) komandose. Su „Nerimi“ (vadinosi ir „Lietuvos Makabi“) 1991 m. laimėjo Lietuvos pirmenybių sidabrą, o 1992 m. – Lietuvos taurę. 1991 m. sužaidė 1 rungtynes už Lietuvos rinktinę.
Šiuraičiai (Rietavas)

Istorija

1923 m. kaime buvo 7 sodybos, jose gyveno 50 žmonių. 1959 m. kaime gyveno 114 gyventojų. 2002 m. gyveno 73 žmonės.
1970 m. kaime buvo atidaryta Šiuraičių pradinė mokykla.
Kagavos prefektūra

Istorija

Kagava seniau buvo žinoma kaip Sanuki žemė.
Oksfordo universitetas

Istorija

Tiksli universiteto įkūrimo data nežinoma, tačiau manoma, kad jo kūrimosi pradžia siekia XI amžių. Legenda pasakoja, kad 1209 m. Oksforde kilo riaušės tarp mokslininkų ir paprastų miestiečių, todėl dalis Oksfordo akademikų pabėgo į Kembridžo miestelį ir ten įkūrė Kembridžo universitetą. Oksfordas ir Kembridžas nuo seno konkuruoja ir yra vieni prestižiškiausių universitetų pasaulyje.
Universitete įkurtas seniausias Ešmolio muziejus.
Rapolas Skipitis

Biografija

1901–1904 m. mokėsi Palangos progimnazijoje, 1905–1909 m. Šiaulių gimnazijoje. Būdamas gimnazistu dalyvavo revoliuciniame judėjime, platino uždraustą lietuvišką spaudą. 1909–1910 m. socialistų aušrininkų organizacijos veikėjas, „Aušrinės“ redakcijos narys, aušrininkų moksleivių organizatorius.
1909–1910 m. Maskvos universitete studijavo mediciną, tačiau baigė teisės studijas Teisės fakultete 1916 m. Buvo Maskvos lietuvių studentų draugijos pirmininkas (1911–1915 m.). 1917 m. Petrograde su kitais įkūrė „Santaros“ partiją, laikraščio „Santara“ redaktorius.  1917–1918 m. Vyriausiosios lietuvių tarybos Rusijoje narys, vėliau Tarybos pasiųstas įgaliotiniu į Ukrainą, kur be diplomatinių pareigų, rūpinosi ir lietuvių pabėgėlių reikalais.
1918 m. gegužės mėn. grįžo į Šiaulius, mokytojavo, 1918 m. lapkričio 24 d. išrinktas Šiaulių miesto tarybos vykdomosios komisijos sekretoriumi, paskirtas taikos teisėju ir tardytoju bei Švietimo ministerijos įgaliotiniu Šiaulių miestui ir apskričiai. 1918–1919 m. dalyvavo kovose su bermontininkais.
1919–1920 m. taikos teisėjas Kaune, nuo 1919 m. kovo 6 d. iki 1920 m. birželio 18 d. valstybės gynėjas prie Kauno apygardos teismo, komisijos Steigiamojo Seimo rinkimų įstatymui paruošti narys. Nuo 1920 m. birželio iki 1922 m. vasario mėn. Lietuvos vidaus reikalų ministras. 1922–1940 m. dirbo prisiekusiuoju advokatu, 1932–1940 m. advokatų tarybos narys.
1923 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys, jos atstovas II Seime. 1925–1928 m. Ūkininkų partijos pirmininkas, laikraščio „Ūkininko balsas“ redaktorius. 1926 m. Ūkininkų partijos atstovas III Seime. 1927–1928 m. Šaulių sąjungos pirmininkas. 1932–1940 m. Draugijos užsienio lietuviams remti pirmininkas. 1937–1940 m. redagavo šios draugijos žurnalą „Pasaulio lietuvis“. Kartu 1937–1940 m. laikraščio „Namų savininkas“ redaktorius.  Bendradarbiavo laikraščiuose „Lietuvos žinios“, „Aušrinė“, „Naujienos“. 1926 m. apdovanotas Suomijos nacionalinės gvardijos kryžiumi.
1940 m. birželio mėn. emigravo į Vokietiją. Berlyno lietuvių sąjungos pirmininkas (1941–1945 m.). 1941 m. balandžio mėn. jam numatytas teisingumo ministro postas Laikinojoje vyriausybėje po vokiečių kariuomenės įžengimo į Lietuvą, tačiau po 1941 m. birželio 22 d. vokiečiai savo pažadus pamiršo.
1946 m. emigravo į JAV. Buvo Pasaulio lietuvių I kongreso iniciatorius, organizatorius ir jo pirmininkas.
Opstainys

Istorija

Kaimas ilgą laiką buvo Ryprūsiuose, jame buvo valsčiaus centras.
Boris Vian

Biografija

Gimė turtingoje liberalių pažiūrų šeimoje. Gavęs inžinieriaus išssilavinimą (baigė prestižinę École Centrale Paris) grojo džiazo grupėse, kūrė dainas, filmavosi filmuose, vertė iš anglų kalbos (taip pat ir Raymondo Chandlerio kriminalus).
Borisas Vianas – įvairialypė, įdomi asmenybė, dievinęs džiazą bei nekentęs karo. Vienas iš spalvingiausių pokario Paryžiaus veikėjų. Mirė būdamas 39-erių per filmo, pastatyto pagal jo romaną „Aš nueisiu nusispjauti ant jūsų kapų“, peržiūrą. 1946 m. parašytas Boriso Viano romanas „Dienų puta“ – garsiausias jo kūrinys. Antimilitarizmas ir nesitaikstymas su „teisingai bei dorai“ mąstančiais – svarbiausios Boriso Viano temos. Gyvenęs vos 39-erius metus, B. Vianas lyg meteoritas įsiveržė į XX amžiaus prancūzų literatūrą. Didžiulis jo kūrybinis palikimas išleistas 15 tomų raštų. B. Viano kūriniai nuolat kartojami Prancūzijoje, verčiami ir leidžiami daugelyje pasaulio šalių.
Laurynas Kasčiūnas

Biografija

2000 m. baigė Vilniaus „Ąžuolyno“ vidurinę mokyklą, 2006 m. – Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institutą. 2012 m. įgijo socialinių mokslų daktaro laipsnį.
2004–2016 m. dirbo analitinį darbą įvairiuose tyrimų centruose, 2007 m. buvo žurnalo „Veidas“ Europos Sąjungos ir NATO skyriaus redaktoriumi. 2007–2016 m. Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto dėstytojas.
2009–2012 m. Seimo Pirmininkės I. Degutienės patarėjas užsienio politikos klausimais. 2012–2016 m. Rytų Europos studijų centro direktorius.
Nuo 2016 m. Seimo narys.
2003 m. įstojo į Lietuvos nacionaldemokratų partiją ir tapo jos vadovo M. Murzos pavaduotoju. Dalyvavo judėjime, nukreiptame prieš Lietuvos narystę ES. Vėliau teigė, kad šis politinis etapas buvo "jaunatviškas entuziazmas".
Priklauso asociacijai Ronaldo Reigano laisvės centrui, Jauniesiems krikščionims demokratams.
Moka rusų, anglų, vokiečių kalbas. Pomėgiai: futbolas, knygos, žvejyba.
Kim Ir Senas

Palaidojimas

Kim Ir Seno kūnas balzamuotas ir palaidotas „Kumsysano“ memorialiniame komplekse – mauzoliejuje, kuris 1995 m. buvo įrengtas buvusioje Kim Ir Seno prezidentinėje rezidencijoje. Jis guli stikliniame sarkofage, jį gali lankyti ir turistai iš užsienio. Lankytojai eina nedidelėmis grupėmis, turi jam nusilenkti iš keturių sarkofago pusių. Kymsysano kieme saugomi kai kurie Kim Ir Seno daiktai, kaip automobilis ir asmeninis traukinys.
Laima Stankevičienė (1975)

Biografija

1996 m. baigė staigų administravimą Kauno aukštesniojoje ekonomikos mokykloje, 2002 m. Vilniaus universiteto vadybos ir verslo administravimo bakalauras, 2007 m. – tarptautinio verslo vadybos ir verslo administravimo magistras.
Seimo nario D. Jankausko padėjėja.
Partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai Kauno rajono skyriaus narė, Jaunimo bendruomenės Kauno rajono skyriaus pirmininkė. Nuo 2011 m. Kauno rajono savivaldybės tarybos narė.
Katauskių dvaras

Istorija

Dvaras žinomas nuo 1584 m., nors Raseinių žemės teismo knygose tada vadintas Padubysiu ir priklausė Stanislovui Kotovskiui (Katauskiui). Pagal savininką vėliau pradėtas vadinti ir dvaras, kad nebūtų painiojams su kitais Padubysiais, kurių Dubysos krantuose ne vienas. XIX a. jis jau minimas kaip Viktoro Korevo dvaro palivarkas. 1907 m. dvarą nusipirko Stanislovas ir Antanina Korzonai.
Gelnai

Istorija

XX a. pr. minimas Gelnų kaimas ir užusienis Babtų valsčiuje.