Jonas Rimantas Stonis

Mokslinė biografija

1984 m. baigė aspirantūros studijas TSRS mokslų akademijos Zoologijos institute Leningrade ir 1985 m. apgynė disertaciją. 1985 m. suteiktas biologijos mokslų kandidato laipsnis (dabar mokslo daktaro laipsnis, nostrifikuotas Lietuvos mokslo tarybos sprendimu 1993 m.). 1992 m. baigė antros pakopos (podoktorantūros) studijas ir apgynė antrąją disertaciją „The evolution and system of the Nepticulidae with a review of mining mode of life in Lepidoptera“ Rusijos mokslų akademijos Zoologijos institute Sankt Peterburge. 1992 m. suteiktas biologijos mokslų daktaro mokslo laipsnis (dabar habilituoto daktaro laipsnis, nostrifikuotas Lietuvos mokslo tarybos sprendimu 1993 m.). Nacionalinė Jungtinės Karalystės tarptautinių kvalifikacijų pripažinimo ir palyginimo agentūra („Naric“), veikianti JK vyriausybės vardu, pripažino abu J. R. Stonio mokslo laipsnius kaip Didžiosios Britanijos „PhD“ ir aukštesnį. 1996 m. suteiktas profesoriaus vardas.
Nuo 1985 m. dirba Lietuvos edukologijos universitete: nuo 1994 m. Biologijos katedros profesorius, Biotaksonomijos mokslo programos vadovas, 1989–1994 m. – Minologinių tyrimų laboratorijos vadovas, 1994–2013 m. – Biosistematikos tyrimų laboratorijos (arba centro) vadovas; 1994–2012 m. Lietuvos edukologijos universiteto Senato narys, Mokslo komiteto narys arba pirmininkas. Nuo 2015 m. Baltijos-Amerikos biotaksonomijos instituto (angl. Baltic-American Biotaxonomy Institute) vykdantysis direktorius, taip pat išrinktas šio instituto Direktorių valdybos pirmininku.

Profesinė veikla

Mokslinių interesų sritys: strateginių Žemės regionų fauna ir biologinė įvairovė, naujų mokslui organizmų rūšių ir kitų sisteminių rangų taksonų paieškos bei aprašymas; zoologinė sistematika bei strateginių Žemės regionų biologinė įvairovė; Centrinės ir Pietų Amerikos, Afrikos, Centrinės, Rytų ir Pietryčių Azijos bei Europos Nepticuloidea ir Tischerioidea (Insecta: Lepidoptera) fauna; taksonų evoliucijos tyrimai: Nepticulidae, Opostegidae ir Tischeriidae (Insecta: Lepidoptera) filogenetinio vystymosi kryptys, remiantis kladistiniu ir molekuliniu metodais; biogeografija, autochtoninės evoliucijos centrai.
Dalyvavo 41 ilgalaikėje entomologinėje ekspedicijoje Ukrainoje, Kaukaze (Gruzijoje, Azerbaidžane), Centrinėje Azijoje (Turkmėnistane, Tadžikistane, Kazachstane, Uzbekistane), Tolimuosiuose Rytuose (Rusija), Indijoje, Nepale, Belize, Kosta Rikoje, Meksikoje, Ekvadore, Kolumbijoje (Pietų Amerika: Andų kalnuose ir Amazonės baseine) ir kt.
Iš viso atrado ir aprašė apie 400 naujų mokslui organizmų taksonų (daugiausiai – rūšių) iš Europos, Kaukazo, Centrinės Azijos (Kazachstano, Uzbekistano, Turkmėnistano, Tadžikistano, Kirgizijos ir Mongolijos: Gobio dykumos ir Altajaus), Rytų Azijos (Japonijos ir Rusijos Tolimųjų Rytų), Pietryčių ir Pietų Azijos (Tailando, Malaizijos, Indonezijos, Nepalo, Indijos, Omano), Pietų Afrikos (PAR, Zimbabvės, Namibijos), Šiaurės Afrikos (Tuniso), Šiaurės Amerikos (JAV), Karibų salų, Centrinės ir Pietų Amerikos (Belizo, Meksikos, Kosta Rikos, Venesuelos, Kolumbijos, Brazilijos, Ekvadoro, Peru, Čilės ir Argentinos) ir kt.
Stažavosi įvairiose užsienio mokslo institucijose: Nyderlanduose, tyrimų centre „Naturalis“ (1991 m.); Didžiojoje Britanijoje, Gamtos muziejaus Entomologijos laboratorijoje ir Kembridžo universitete (1995, 1997–1999, 2008–2009, 2014 m.); Danijoje, Kopenhagos universitete (1995–1996 m.); JAV, Smithsonian institute (2002, 2011 m.) ir k.t.
Dalyvavo parengiant per 50 mokslo daktarų ir habilituotų daktarų (vadovavo doktorantams, buvo komitetų narys, oponentas). 2009–2014 m. Entomologijos ir augalų parazitologijos doktorantūros (LEU) vadovas. Skaitė (ir skaito) biologinės įvairovės, evoliucinių sistemų, bestuburių zoologijos, gamtotyros koncepcijų ir kitus kursus bakalauro ir magistro studijų studentams, Erasmus programos mainų studentams ir doktorantams.
Paskelbė apie 240 mokslo ir mokslo sklaidos straipsnių (iš jų 5 knygas ir 6 monografijas, publikuotas JAV, Nyderlanduose, Didžiojoje Britanijoje ir Lietuvoje).