Astrologija

Astrologija – pseudomokslas, kurio šalininkai tiki, kad pagal dangaus kūnų padėtį ir judėjimą bei gimimo datą galima prognozuoti žmonių ir pasaulio likimą. Astrologiją praktikuojantys asmenys – astrologai – teigia, kad dangaus kūnai daro įtaką arba yra susiję su žmogaus asmenybės bruožais, svarbiais įvykiais jų gyvenime ar net fiziniais bruožais.

Istorija

Nuo neatmenamų laikų žmonės stebėjo dangaus kūnų judėjimą ir lygino jį su tuo, kas vyksta Žemėje. Pirmykščių žmonių supratimu, dangaus šviesuliai buvo dievybės, dariusios įtaką viskam, kas vyko Žemėje.
Astrologija atsirado Babilonijoje maždaug prieš 5 tūkstančius metų. Tai buvo mokslo, religijos ir tikėjimų sinkretizmas. Mokslinė astrologijos dalis tyrė dangaus kūnų judėjimo dėsningumus.

Radiniai

Seniausi astrologiniai piešiniai yra kilę iš Asirijos. Ninevijos griuvėsiuose, tuometinės karaliaus Ašurbanipalo (668–626 m. pr. m. e.) bibliotekos liekanose, buvo rasti dantiraščio tekstai, kurie laikomi seniausiais iki dabar žinomais astrologijos rašytiniais šaltiniais.

Astrologija Babilone, Egipte, Graikijoje

Dvylika zodiako ženklų (Avinas, Jautis, Dvyniai, Vėžys, Liūtas, Mergelė, Svarstyklės, Skorpionas, Šaulys, Ožiaragis, Vandenis, Žuvys) yra sukurti Babilono žynių 700 m. pr. m. e.
Apie 600 m. pr. m. e. Babilono astrologija išplito po Egiptą, Graikiją ir kitas Vidurio Rytų valstybes.
420 m. pr. m. e. Demokritas išpopuliarino astrologiją po visą Graikiją. Zodiako ženklams duoti graikiški vardai. Antikoje astronomijos ir astrologijos ribos buvo neaiškios.
Astrologija ir astronomija buvo verčiamasi ir senajame Egipte. Egipto astronomai visų pirma buvo užsiėmę laiko skaičiavimu: kalendoriniai metai visada prasidėdavo reguliariai užeinančiu Nilo potvyniu ir turėdavo 356 dienas, metai buvo skirstomi į 12 mėnesių, kurių kiekvienas turėjo trisdešimt dienų ir dar penkias papildomas dienas. Egipto astrologai jau sudarinėjo dienos horoskopus.
Astrologija taip pat buvo paplitusi ir senovės Graikijoje. Apie 150 m. e. m. Klaudijus Ptolemėjus parašė standartinį astrologijos veikalą „Tetrabiblos“. Jo Pasaulio modelis su Žeme viduryje ir aplink ją sferomis judančiomis (tuo metu žinomomis) septyniomis planetomis, prie kurių buvo priskiriamos Saulė ir Mėnulis, iki XVI šimtmečio buvo laikomas astronominiu dėsniu. 

Iki pat XVIII amžiaus astrologija buvo dėstoma universitetuose kaip rimtas mokslas. Po to ji dingo iš mokymo planų.

Astrologija Kinijoje

Paraleliai, bet savo keliu astrologija vystėsi ir Kinijoje. Kinai atrado 12 metų Saulės aktyvumo ciklą (iš tiesų Saulės aktyvumo ciklas susideda iš dviejų dalių ir trunka 22-24 metus), kuo ir paremta jų astrologijos sistema: 12 metinių ženklų ir 5 elementai sudaro 60 metų ciklą (tiek metų sulaukęs žmogus Japonijoje gali dėvėti raudoną kimono).

Astrologija Indijoje

Indų astrologija skiriasi nuo Babilono ir Kinijos sistemų. Indijos astrologijoje naudojama maždaug 100.000 kortelių sistema,-sukurti tipiniai žmogaus likimo aprašymai pagal jo gimimo datą ir vietą, iš anksto aprašomas visas jo gyvenimas ir galimybės.

Dabartis

Remiantis „Gallup“ apklausos duomenimis, 32 milijonai suaugusiųjų amerikiečių tiki astrologija. Du trečdaliai visos JAV spaudos reguliariai spausdina horoskopus. Milijonai žmonių visame pasaulyje pagal horoskopus tvarko savo asmeninį gyvenimą ir darbo reikalus. Buvęs JAV prezidentas Ronaldas Reiganas savo dienotvarkę taip pat sudarinėjo atsižvelgdamas į vieno astrologo iš San Francisko prognozes.
Sudarant horoskopus, remiamasi individualiais tyrimais, paplitusiomis senovės Asirijos, Egipto ir Babilono žynių idėjomis ar savais prasimanymais. Astrologija prisidėjo, tiriant Saulės sistemos sandarą, planetų fizinę prigimtį, visatos struktūrą ir evoliuciją. Astrologijoje naudojami planetų simboliai dažnai koduoja visai su tom planetom nesusijusius, bet amžių eigoje pastebėtus gamtos ritmų dėsningumus.
Sudarant horoskopus, nesiremiama fizikiniais dangaus kūnų dydžiais (kad Saulė yra įkaitęs dujų plazmos rutulys, Mėnulis ir planetos yra šalti kūnai, o Žemė ir kitos planetos sukasi aplink saulę, o Mėnulis – aplink Žemę).
Astrologai tebesiremia geocentrine sistema, kurią sukūrė Ptolemėjus mūsų eros pradžioje, surašė ir horoskopų interpretacijos taisykles, kurios nepakito iki šiol. Be to, Rytų šalyse egzistuoja ir kitos astrologinės taisyklės. Astrologijos „veiksmingumas“ paaiškinamas psichologiniu Barnumo/Forerio efektu.

Moksliniai tyrinėjimai

Psichologas Bernardas Silvermanas ištyrė beveik 2978 šeimų ir 478 išsiskyrusių porų: ar gimimo datos ir astologinių ženklų „suderinamumas“ turi įtakos. Paaiškėjo, jog „nesuderintos“ poros skirdavosi nei dažniau, nei rečiau už „suderintas“.
Fizikas Džonas Mak-Džervis išstudijavo 6000 politikų ir 17000 mokslininkų gimimo datas bei biografijas. Patikrinimas parodė, kad abiejų žmonių grupių gimimo laikas buvo visiškai atsitiktinis. Panašius tyrimus atliko ir M. Gauquelin, R. Culver bei daugelis kitų mokslininkų. Visų jų rezultatai tie patys: zodiako ženklai neturi įtakos profesijos pasirinkimui, sveikatai.
1987 m. G. Deanas išdalino 22 žmonėms jų horoskopus, prieš tai sumainęs juos su visiškai „priešingų“ ženklų horoskopais. Net 95 % apklaustųjų manė, kad jų charakteriai aprašyti teisingai.
Prancūzų mokslininkas Mišelis Goklenas išrinko vieno iš Prancūzijos žmogžudžių horoskopą ir išsiuntė jį 150-čiai žmonių. Laiškuose jis paprašė įvertinti, kiek tas horoskopas jiems tinka. Net 94 % apklaustųjų atsakė, kad šiame horoskope atpažįsta save.