Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Istorija

1918 m. vasario 16 d. Lietuvos tarybai paskelbus apie nepriklausomos valstybės atkūrimą, jau nuo pat pirmųjų dienų imta galvoti apie transporto ir ryšių sistemų, kaip vienų iš svarbiausių savarankiškos šalies ūkio šakų, funkcionavimą. 1918 m. lapkričio 4 d. Valstybės Tarybos prezidiumas įpareigojo prof. A. Voldemarą suformuoti Ministrų kabinetą, kurio sudėtis patvirtinta lapkričio 11 d. Susisiekimo ministro pareigas apsiėmė vykdyti Finansų ministras Martynas Yčas, tuo pačiu įkurdamas ir Susisiekimo ministeriją. Iš buvusios carinės imperijos ir okupacinės kaizerininkų valdžios ministerijai atiteko gerokai suardyti keliai ir geležinkelio linijos bei negausios susisiekimo priemonės. Vos pradėjus darbą, jau 1919 m. sausio 2 d., bolševikams užėmus Vilnių, teko persikelti į Kauną.
Po keleto ministro V. Čarneckio prašymų 1919 m. spalio 21 d. ministerijai paskirtas pastatas D. Totorių gatvėje Nr. 17 (vėliau Kranto g.), kuriame ji veikė iki pat 1940 m. sovietų okupacijos. 1940 m. birželio 15 d. SSRS kariuomenei okupavus Lietuvą, sovietai netrukus ėmė galvoti apie Susisiekimo ministerijos likvidavimą. 1940 m. rugpjūčio 25 d. „Liaudies Seimo“ sudarytoje Liaudies komisarų taryboje (vyriausybėje) nebeliko Susisiekimo ministro posto. Netrukus dienraštis „Rytinė darbo Lietuva“ pranešė, jog nuo 1940 m. rugsėjo 16 d. ministerija likviduojama.
Pasibaigus Antrajam pasauliniam karui, Lietuva liko inkorporuota į SSRS sudėtį, o jos transportas tapo didžiulės SSRS transporto sistemos sudėtine dalimi. Padėtis ėmė gerėti 1956 m. Prijungus LSSR VRM plentų valdybą, Automobilių transporto ir plentų ministerijai tapo pavaldus visas pagrindinis Lietuvos kelių tinklas. Lietuvos specialistų vadovavimas lėmė tai, jog Lietuvos keliai ir automobilių transportas tapo vienais labiausiai išvystytų visoje buvusioje SSRS.
1990 m. kovo 11 d. atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, kovo 22 d. buvo suformuota nepriklausomos Lietuvos Respublikos Vyriausybė ir kartu atkurta Susisiekimo ministerija. 1991 m. pabaigoje buvo priimtas Transporto veiklos pagrindų įstatymas, kuris padėjo suformuoti visų transporto rūšių teisės aktų bazę. Atsižvelgiant į panašią ekonominę situaciją ir vienodas problemas modernizuojant transporto sektorių, 1992 m. prasidėjo nuolatinės Lietuvos, Latvijos ir Estijos transporto ministrų konsultacijos. Buvo sukurta Baltijos šalių transporto ministrų taryba.
1998 m. perėmė dalį funkcijų iš panaikintos Lietuvos Respublikos ryšių ir informatikos ministerijos.

Veiklos kryptys

Susisiekimo ministerija atlieka įstatymų ir kitų teisės aktų jai pavestų transporto (oro, vandens, geležinkelių, kelių), pašto ir elektroninių ryšių sričių valdymo funkcijas, įgyvendina šiose srityse valstybės politiką. Ministerija siekia sukurti transporto sistemą, atitinkančią Europos Sąjungos transporto politikos pagrindinius principus, tikslus ir kriterijus, modernizuoti transporto infrastruktūrą,  svarbiausias šalies magistrales integruoti į transeuropinius tinklus, sudaryti sąlygas transporto verslo plėtrai, skaidriai konkurencijai, gerinti transporto ir ryšio paslaugų kokybę, skatinti daugiarūšį transportą, viešųjų  logistikos centrų steigimą.
Susisiekimo ministerija ir jai pavaldžios institucijos aktyviai dalyvauja formuojant visų rūšių transporto, saugaus eismo, neigiamo poveikio aplinkai mažinimo politiką, rengia strateginius dokumentus Europos Sąjungos fondų paramai gauti, sprendžia dėl projektų finansavimo bei administruoja Europos Sąjungos struktūrinės paramos naudojimą.
Susisiekimo ministerija koordinuoja valstybės investicijų į transporto, pašto sritis programų rengimą, vertina jas ekonominiu ir finansiniu požiūriu, kontroliuoja jų įgyvendinimą.

Vadovybė

Šiuo metu Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijai vadovauja ministras Rokas Masiulis. LR susisiekimo ministerijoje dirba du viceministrai Ričardas Degutis ir Paulius Martinkus.

ES parama transporto sektoriui

Šalies ūkio augimas, keliantis gyvenimo lygį, ir naujų darbo vietų kūrimas būtų neįmanomi be efektyvios transporto sistemos ir tinkamos jo infrastruktūros. Lietuvai 2004 metais tapus Europos Sąjungos nare, šalį pasiekė struktūrinių fondų parama.
Siekiant panaudoti ES finansinę paramą šalies transporto projektams, ypač regioninei plėtrai, 2004 m. patvirtinti pagrindiniai ES programiniai dokumentai finansinei paramai gauti (transporto sektoriuje – daugiau kaip 1,5 mlrd. Lt) ir pradėtos naudoti ES paramos lėšos. 2009 m. baigėsi pirmasis Europos sąjungos finansinės paramos panaudojimo 2004–2006 metų laikotarpis, kurio metu parama investicijoms į Lietuvos transporto sektorių įgyvendinant Bendrąjį programavimo dokumentą buvo teikiama pagal 1.1 priemonę „Transporto infrastruktūros prieinamumo ir paslaugų kokybės gerinimas“. Šiuo metu transporto sektorius naudoja 2007–2013 metų finansinio periodo ES paramos lėšas. 2007–2013 m. Lietuvos transporto sektoriui modernizuoti ir plėtoti numatyta skirti daugiau kaip 5,358 mlrd. Lt ES struktūrinės paramos lėšų. Šios lėšos yra skirstomos į dvi veiksmų programas: „Ekonomikos augimo“ ir „Sanglaudos skatinimo“.
Sanglaudos skatinimo prioritetas yra aplinka ir darnus vystimasis, kuris yra įgyvendinamas modernizuojant didmiesčių viešojo transporto paslaugų sistemą, įsigyjant ekologiškus autobusus ir troleibusus, atnaujinant dviračių infrastruktūrą.
Ekonomikos augimo veiksmų programa skirstoma į „Esminės ekonominės infrastruktūros“ ir „Transeuropinių transporto tinklų plėtros“ prioritetus. Esminės ekonominės infrastruktūros gerinimas įgyvendinamas gerinant vidaus ir regioninį susisiekimą, tobulinant saugų eismą ir mažinant neigiamą poveikį aplinkai. Transeuropinių transporto tinklų plėtra skirta transeuropinės reikšmės automobilių kelių infrastruktūros pralaidumo didinimui, techninių sąlygų gerinimui, transeuropinės reikšmės geležinkelio linijų modernizavimui ir plėtrai, Klaipėdos valstybinio jūrų uosto ir tarptautinių oro uostų plėtrai, saugaus eismo gerinimui.
Esminės ekonominės infrastruktūros įgyvendinimas vykdomas atliekant šiuos darbus: rekonstruojant pavojingas sankryžas, tiesiant pėsčiųjų ir dviratininkų takus. Asfaltuojant žvyrkelius, rekonstruojant gatves, krašto ir rajoninius kelius, modernizuojant esančius automobilių ir geležinkelių kelius.
Transeuropinių transporto tinklų plėtra vykdoma atliekant šiuos darbus: rekonstruojamos Lietuvą kertančios europinės magistralės, statomos estakados, viadukai, stiprinama ir platinama kelio danga, tiesiami miestų ir miestelių aplinkkeliai. Vykdomi projekto „Rail Baltica“ darbai, modernizuojamos geležinkelio linijos. Gerinama Klaipėdos uosto infrastruktūra, tarptautinių oro uostų terminalų statyba/išplėtimas, kilimo ir tūpimo takų modernizavimas.