Vėžys (liga)

Požymiai, simptomai

Kol auglys nėra didelis simptomų dažniausiai nebūna, jie atsiranda navikui augant ar plintant (metastazuojant) į kitas organizmo vietas, audinius ir organus. Nė vienas iš simptomų nėra būdingas tik vėžiui, iš kitos pusės, daug vėžio simptomų yra būdingi kitoms ligoms, todėl neretai ligoniai iki vėžio diagnozės nustatymo būna aplankę ne vieną specialistą ir gydyti dėl kitų ligų. Pagal

Vietiniai simptomai

Vietiniai simptomai priklauso nuo pirminio auglio vietos organizme. Auglys veikia aplinkinius audinius ir organus juos tiesiogiai spausdamas ir peraugdamas, išopėjęs navikas gali sukelti kraujavimą. Šitaip storosios žarnos vėžys gali sukelti žarnyno nepraeinamumą, stemplės vėžiui būdingi rijimo sutrikimai, plaučių vėžys dažnai pasireiškia kosuliu, skrepliavimu ir dažnais plaučių uždegimais, prostatos vėžys sukelia šlapinimosi sutrikimus. Dėl spaudžiamų kraujagyslių sutrikus kraujo apytakai audinyje jis gali apmirti (formuojasi nekrozės), arba pažeistos kraujagyslės gali kraujuoti.

Sisteminiai simptomai

Šiai grupei priskiriamas svorio kritimas, karščiavimas be aiškios priežasties, padidėjęs prakaitavimas (vadinamieji B simptomai), anemija (mažakraujystė), kacheksija, blogas apetitas, nuovargis ir jėgų trūkumas. Paraneoplastiniai sindromai (pavyzdžiui, trombozės, embolijos, dermatomiozitas, neuropatija ar endokrininiai (hormoniniai) pakitimai) taip pat priskiriami sisteminiams vėžio simptomams.

Sergamumas bei mirtingumas

Tarptautinės vėžio tyrimų agentūros duomenimis 2000 metais visame pasaulyje tik 20% gyventojų buvo registruojami patikimi duomenys apie sergamumą vėžiu, tik 33% buvo registruojamos mirtys nuo vėžio. Iki 2008 metų duomenų šiek tiek padaugėjo, tačiau vistiek nepakako patikimai statistinei informacijai, todėl bendri duomenys apie sergamumą ir mirtingumą vėžiu pasaulyje yra išvestiniai, apskaičiuoti pagal turimus rezultatus. 2008 metais sergamumas vėžiu pasaulyje buvo 12,4 milijono, mirtingumas 7,6 milijono. Dažniausias vyrams diagnozuojamas piktybinis auglys buvo plaučių vėžys, moterims – krūties vėžys.
Lietuvoje vėžiu serga apie 70 tūkst. gyventojų, iš kurių kasmet miršta daugiau kaip 8 tūkst. pacientų. Kasmet šalyje užregistruojama apie 17 tūkst. naujų vėžio atvejų.

Suaugusiųjų vėžiai

Suaugusiems žmonėms dažniausiai diagnozuojamos karcinomos, rečiau leukemijos ir limfomos, dar rečiau sarkomos.
Kai kurie suaugusiųjų piktybiniai navikai: šlapimo pūslės karcinoma, kraujo vėžys (leukemijos, mieloma), limfomos (Hodžkino limfoma, ne Hodžkino limfoma), smegenų navikai, krūties vėžys, gimdos kaklelio vėžys, kolorektalinė karcinoma, gimdos vėžys, plaučių vėžys, mezotelioma, burnos ertmės vėžys, kiaušidžių vėžys, kasos vėžys, prostatos vėžys, inkstų vėžys, odos vėžys, skrandžio vėžys, sėklidžių vėžys, skydliaukės vėžys, kepenų vėžys.

Vaikų vėžiai

Sergamumas vėžiu didžiausias pirmaisiais gyvenimo metais. Beveik pusę visų vaikų piktybinių navikų (vėžių) sudaro leukemijos ir limfomos, toliau pagal dažnumą seka centrinės nervų sistemos navikai (pvz., meduloblastoma), inkstų (dažniausiai Wilmso navikas), kaulų, minkštųjų audinių, nervinio audinio (pvz., neuroblastoma) ir akių navikai (dažniausiai retinoblastoma). Mergaičių ir berniukų sergamumas praktiškai nesiskiria. Kai kurių tipų navikais (pvz., neuroblastoma) dažniau serga baltosios rasės vaikai.