Rodas

Geografija

Rodo sala yra arčiau Mažosios Azijos nei Graikijos žemyninės dalies.
Sala yra strėlės antgalio formos, 77 km ilgio ir 37 km pločio. Salos plotas – 1401 km², o pakrantės ilgis – 253 km. Rodo miestas yra įsikūręs salos šiaurėje. Paradisi mieste (maždaug 14 km nuo Rodo miesto) yra tarptautinis oro uostas (RHO).
Saloje yra išsibarstę miesteliai ir kurortai, tarp kurių: Falirakijas, Lindas, Kremasti, Haraki, Pefkos, Archangelos, Afantou, Koskinou, Embona (Atavyras), Paradisi ir Trianta (Jalisas).
Salą charakterizuoja ir aukščiausi kalnai: Atavyras (1210 m), Artamyti (825 m) ir Prophet Ilias (800 m).
Rodo sala yra nutolusi apie 460 km į pietryčius nuo Atėnų, 380 km į vakarus nuo Kipro ir 18 km į pietvakarius nuo Turkijos.

Flora

Sala yra kalnuota ir retai gyvenama. Ji apaugusi uolinėmis pušimis (Pinus brutia) ir kiparisais (Cupressus sempervirens). Nors pakrantės yra uolingos, saloje yra siaurų žemės juostų, kur auginami citrusiniai vaisiai, vynuogės, daržovės ir kiti pasėliai.

Fauna

Rodo salos danielių populiacija išnyko 2005 m. Petaludes (išvertus iš graikų kalbos – drugelių) slėnyje vasarą gausu baltajuosčių meškučių (Euplagia quadripunctaria).

Žemės drebėjimai

226 m. pr. m. e. įvyko žemės drebėjimas, kuris sunaikino Rodo kolosą. 1481 m. žemės drebėjimas sugriovė didžiąją Rodo miesto dalį. Dar vienas žemės drebėjimas įvyko 1926 m. O 2008 m. įvyko žemės drebėjimas, kuris nesmarkiai apgadino keletą senų pastatų.

Viduramžiai

395 m. Rodui prasidėjo ilgasis Bizantijos periodas.
654 m. Rodas buvo okupuotas Muavijos I musulmonų Omejadų pajėgų. Musulmonai pagrobė Rodo koloso griuvėsius. Arabai okupavo salą 674 m., puldami Konstantinopolį. Kai jų laivynas buvo sunaikintas audrų ir graikiška ugnimi, sala buvo evakuota. 715 m. Bizantijos laivynas sukėlė maištą Rodo saloje, dėl to Teodosijus III tapo Bizantijos imperatoriumi.
VIII–XII a. Rodas priklausė Bizantijos imperijai ir buvo laivų statybos ir prekybos centras. Maždaug 1090 m. salą okupavo tiurkai seldžiukai. Pirmojo kryžiaus žygio metu sala grąžinti Bizantijos imperatoriui Aleksijui I Komninui.
1248–1250 m. Rodą okupavo Genujos respublika.
1309 m. salą užėmė karinis hospitaljerų ordinas, persivadinę „Rodo riteriais“. Miestas buvo atstatytas ir tapo europietišku viduramžišku modeliu. Šiuo laikotarpiu buvo pastatyta daug žinomų monumentų, tarp jų – Didžiojo magistro rūmai.
Stiprios miesto sienos atlaikė Egipto sultono (1444 m.) ir Mehmedo II (1480 m.) užpuolimus. Tačiau 1522 m. gruodį Rodas pralaimėjo didžiulei Suleimano Didžiojo kariuomenei. Rodo riteriai išsikėlė į Maltą. Sala priklausė Osmanų imperijai beveik keturis šimtmečius.

Naujieji laikai

Italija užėmė Rodą 1912 m. Italijos-Turkijos karo metu. Lozanos tarptautinėje konferencijoje sala kartu su visu Dodekanesu oficialiai atiteko Italijai.
1943 m. Vokietija okupavo Rodo salą. 1944 m. liepos 19 d. Gestapas apsupo beveik 2000 žydų gyventojų ir norėjo juos išsiųsti į eksterminacijos stovyklas. Maždaug 160 iš 600 Graikijos žydų išgyveno. Be to, apie 200 asmenų, turėjusių Turkijos pilietybę arba buvusių Turkijos pilietybę turinčių asmenų šeimų nariai, taip pat išgyveno.
1947 m. Rodas ir kitos Dodekaneso salos prijungtos prie Graikijos.

Archeologija

Antikos laikais Rodas buvo vieno iš septynių pasaulio stebuklų – Rodo koloso – namai. Ši milžiniška bronzinė skulptūra stovėjo uoste. Jos statybos baigėsi 280 m. pr. m. e., tačiau žemės drebėjimas, įvykęs 224 m. pr. m. e. sunaikino skulptūrą. Šiandien nėra jokių skulptūros pėdsakų.
Saloje yra nemažai kitų istorinių vietų.

Religija

Vyraujanti religija yra Graikijos stačiatikių. Saloje yra reikšminga katalikų mažuma, daugelis jų – italų, kurie liko po Italijos okupacijos, palikuonys.  Rodo saloje taip pat yra musulmonų mažuma, kuri liko po Osmanų imperijos okupacijos.
Žydų bendruomenė Rode gyvena nuo I a. 1480 m. žydai gynė miesto sienas nuo turkų. Kahal Shalom, pastatyta 1557 m., yra seniausia sinagoga Graikijoje ir vis dar stovi žydų kvartale, Rodo senamiestyje. 1920 m. žydų bendruomenė sudarė trečdalį visos miesto populiacijos. Kahal Shalom buvo renovuota, tačiau tik keletas žydų Rode gyvena ištisus metus, tad sinagoga nėra atidaryta visą laiką.

Ekonomika

Ekonomika yra orientuota į turistus, o labiausiai išplėtotas sektorius yra paslaugų. Mažos įmonės apdoroja žaliavą vietinei prekybai, taip pat gaminamos žemės ūkio prekės, užsiimama gyvulininkyste, žvejyba ir vynų gamyba.