Palenkės Biala

Pavadinimo kilmė

Miesto pavadinimas kildinamas iš miesto įkūrėjo LDK etmono Piotr Janowicz, pravardės Biały („baltas“). Vėliau miestas buvo vadinamas Biała Radziwiłłowska („Radvilų Biala“) ir Biała Książęca („Kunigaikščių Biala“).

Istorija

X a. pabaigoje šias žemes užėmė Kijevo Rusia. Žlugus Kijevo Rusios valstybei šios žemės atiteko Haličo-Volynės kunigaikštystei, kuriai žlungnat XIII-XIV a. dėl šių žemių kovojo LDK, Lenkijos karalystė ir kryžiuočiai. XIV a. pabaigoje šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji kunigaikštystė ir prijungė prie Trakų vaivadijos, kur 1566 m. buvo įkurta Bresto vaivadija, egzistavusi iki 1795 metų.
Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose gyvenvietė paminėta 1481 metais. Manoma, kad gyvenvietę įkūrė LDK etmonas, Iljiničių šeimos atstovas Piotr Janowicz. 1569 m. miesto valdytojais tapo Radvilos, su kurių valdymo pradžia prasidėjo ir miesto plėtra.
1622 m. pastatyta Palenkės Bialos Radvilų pilis, kurios statybas finansavo miesto valdytojas Aleksandras Liudvikas Radvila. 1628 m. įkurta Palenkės Bialos akademija, kuri nuo 1633 m. veikė kaip Krokuvos universiteto filija. Tai buvo antroji aukštoji mokykla LDK žemėse (po Vilniaus universiteto). Šiuo požiūriu Biala buvo svarbus LDK švietimo centras. Ekonominiu požiūriu Biala irgi buvo išskirtinė – per miestą ėjo pagrindiniai keliai, vedę iš vakarų Europos ir Lenkijos į LDK gilumą ir Maskvą.
Miesto augimą sustabdė 1655–1660 m. vykęs švedų tvanas, miestą niokojo kazokų ir Transilvanijos kunigaikščių kariuomenių antpuoliai. Didiko Mykolo Kazimiero Radvilos rūpesčiu 1670 m. gyvenvietė buvo atstatyta, suteiktos Magdeburgo teisės ir Palenkės Bialos miesto herbas. XVIII a. mieste įkurtos Palenkės Bialos Naujosios žydų kapinės.
Nuo 1795 m. iki 1809 m. šios žemės priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijai. 1795–1803 m. miestas buvo Palenkės Bialos cirkulo centras. 1809–1816 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui. 1816–1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai. 1837–1844 m. priklausė Palenkės gubernijai, kuri 1844 m. prijungta prie Liublino gubernijos.
1867 m. miestas prijungtas prie naujai sukurtos Sedlcų gubernijos, kuris jai priklausė iki 1912 metų. XIX a. pabaigoje mieste įsikūrė carinės Rusijos garnizonas. 1883 m. galutinai nugriauti Radvilų rūmai. 1912–1915 m. priklausė Chelmo gubernijai. 1915–1919 m. priklausė Oberostui. 1919–1939 m. priklausė II Lenkijos Respublikos Liublino vaivadijai. Tarpukariu Palenkės Bialoje veikė lėktuvų gamykla ‘’Podlaska Wytwórnia Samolotów’’. Iki II pasaulinio karo mieste veikė Palenkės Bialos Senosios žydų kapinės.
1939 m. rugsėjo 13 d. miestą užėmė vokiečių kariuomenė, bet jau rugsėjo 26 d. pagal Molotovo-Ribentropo pakto susitarimą perdavė miestą sovietams, kuriems šis priklausė iki spalio 10 dienos, kai sovietai miestą vėl perdavė vokiečiams. Sovietų trumpos okupacijos metu buvo išvogta visa lėktuvų gamyklos technika, o pati gamykla paversta griuvėsiais. 1939–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho Generalgubernijai. 1945–1975 m. priklausė Lenkijos Liaudies Respublikos Liublino vaivadijai. 1957 m. įkurtas Podlasie Biała Podlaska futbolo klubas. 1975–1998 m. priklausė Palenkės Bialos vaivadijai.

Stačiatikiai

Mieste įsikūręs Palenkės Bialos stačiatikių dekanatas, kuriam priklauso mieste veikianti Palenkės Bialos Šv. Kirilo ir Metodijaus parapija ir jai priklausanti Palenkės Bialos Šv. Kirilo ir Metodijaus cerkvė.