Vilniaus universiteto Medicinos fakultetas

Priešistorė

1579 m. balandžio 1 d. Stepono Batoro (1533–1586) suteikta privilegija už Vilniaus jėzuitų akademijos (VJA) ribų paliko teisės ir medicinos mokslus. Jėzuitai nuogąstavo, kad teisės ir medicinos studentai gali atsivežti „kenksmingų" („eretiškų“) knygų, o pasauliečiai dėstytojai, patys užsikrėtę „erezija“, gali ją propaguoti, o tai galėtų privesti Akademiją iki jos (su)žlugdymo (remiantis Pont-a-Mousson akademijos jėzuitus vizitavusio tėvo Jono Maldonato (SJ) nuomone, išsakyta 1579 m. balandžio 20 d. laiške Lotaringijos kunigaikščiui Karoliui III: …iš patirties žinome, kad viena dešimtis Teisės fakulteto studentų (kiek jų dabar yra Ponte) pridarė daugiau blogio ir nusižengimų per 1-erius metus kaip visi kiti studentai per 4-erius).
Taigi, Jėzuitų ordinas sąmoningai slopino iniciatyvas (Ordino generolas 1615–1645 metais Mucijus Vitelskis ir kiti), norėdami „veikti profesorių drausmingumą“ dėl kovos prieš Reformaciją Lietuvos didžiojoje kunigaikštystėje (be kita ko Jėzuitams nepatiko Lietuvos statutas, įtvirtinęs religijų toleranciją, vienodas evangelikų reformatų, stačiatikių ir Romos katalikų teises). Steigti Teisės ir Medicinos fakultetus taip pat delsta dėl Krokuvos universiteto interesų protegavimo. 1641 m. pagaliau buvo suteikta privilegija Vilniaus universitete be jau esamų Teologijos ir Filosofijos fakultetų įkurti dar 2: Teisės ir Medicinos. Tačiau buvo įsteigtas tik Teisės fakultetas (pradėjęs veikti tik nuo 1644 m.).

Pirmosios katedros ir Medicinos kolegija

1775 m. universitete įkurta pirmoji medicinos katedra – Anatomijos ir chirurgijos, įkūrėjas – Nikola Renjė, įkurta Pilies gatvėje. 1781 m. oficialiai atidarytas Medicinos fakultetas – Collegium medicum, jo pirmtakė buvo Gardino karališkoji medicinos mokykla, nes visi jos mokiniai perkelti būtent čia. Iniciatorius – universiteto rektorius Martynas Počobutas. Pirmuoju dekanu buvo Steponas Laurynas Bizis, dėstė anatomiją ir fiziologiją.
1832 m. uždarius Vilniaus universitetą, Medicinos fakultetas dėl gydytojų stokos tik pertvarkomas į Medicinos-chirurgijos akademiją, veikusią 10 metų. Joje veikė Medicinos, Farmacijos, Veterinarijos fakultetai. Dėstyta rusų kalba, studijavo tik vyrai, privalėjo dėvėti uniformą, buvo draudžiama vesti.
1922 m. buvo įsteigta Psichiatrijos katedra, jos įkūrėjas ir iniciatorius – prof. A. Mikulskis.
Šiuo metu fakultetas ruošia kvalifikuotus gydytojus Vakarų šalims (10-15 % absolventų), marketingo vadybininkus su medicininiu išsilavinimu (15-20 % absolventų) ir įvairaus kompetencijos lygio gydytojus vietinei rinkai.

Patologijos ir anatomijos muziejai

Patologijos muziejus veikia prie Patologijos, teismo medicinos ir farmakologijos katedros. Muziejaus kolekcijoje – daugiau nei 700 patologinės anatomijos preparatų rinkinys. Muziejaus ištakos – XVIII a. antra pusė.
Anatomijos muziejus pradėtas kurti 1777 m. iš Prancūzijos atvykus J. Briotei. Muziejus veikia prie medicinos fakulteto Anatomijos, histologijos ir Antropologijos (AHA) katedros. Įkūrimo metais muziejuje buvo 2769 eksponatai.
Šiuo metu muziejuje yra sukaupta didžiausia Baltijos šalyse antropologinė kolekcija – 10 000 iškastinių kaukolių ir 1500 skeletų. Seniausia kaukolė – Kirsnos žmogaus iš mezolito laikotarpio (5000–6000 m. pr. m. e.).

Medicinos istorijos muziejus

Siekiant kryptingai rinkti, kaupti ir sisteminti medicinos istoriją, 1989 m. buvo įkurtas Medicinos istorijos muziejus. Pirmasis jo vedėjas – Aurimas Andriušis. Po 2002 m. reorganizacijos muziejus priklauso Visuomenės sveikatos institutui. Muziejaus bibliotekoje saugoma daugiau nei 3000 knygų, viena vertingiausių – prieš 300 m. išleista P. Verheyven medicinos knyga „Corporis humani anatomia“ (lot. Žmogaus kūno anatomija).