Rytai-Rytai

Atsiradimo istorija

Bendrų Lietuvos ir Japonijos architektūros renginių sumanytojas ir pagrindinis koordinatorius – diplomatas, buvęs Lietuvos ambasadorius Japonijoje Dainius Kamaitis. Jis padėjo pamatus Lietuvos ir Japonijos mainams architektūros srityje, pasiūlydamas abiem pusėms užmegzti iki tol dar neegzistavusius ryšius. Ši idėja Kauno miesto savivaldybės ir Lietuvos architektų sąjungos Kauno skyriaus pastangų dėka buvo įgyvendinta 2002 m. vasarą Kaune ir susilaukė plataus atgarsio abiejose pusėse. Japonų architektūros elito atskraidinimas į Kauną įvertintas kaip D. Kamaičio dovana savo miestui. Bendradarbiaujant su Lietuvos architektų sąjunga ir Japonijos architektų institutu, D. Kamaičio iniciatyva įgyvendinti ir vėlesni Lietuvos ir Japonijos architektų dialogo etapai 2009 m., 2011 m. ir 2013 metais.
Už šią iniciatyvą, suartinančią Lietuvos ir Japonijos valstybių kultūras, Japonijos ambasada Vilniuje kartu su M.K. Čiurlionio fondu nominavo D. Kamaitį 2013 metų „Lietuvos šviesuolio“ apdovanojimui.

Pavadinimo kilmė

Pavadinimas „Rytai-Rytai“ sudarytas remiantis samprata, kad Lietuva yra Europos, o Japonija – Azijos žemynų rytuose. Jame užkoduotas abipusio supratimo, glaudaus bendradarbiavimo ir harmonijos siekis.

„Rytai-Rytai I“

Pirmasis renginys įvyko 2002 m. liepos 30 – rugpjūčio 1 d. Kaune, M. Žilinsko dailės galerijoje. Kartu su pasaulinio garso Japonijos architektu, 1993 m. prestižinės Prickerio premijos (kitaip dar vadinamos Nobelio premijos architektūroje) laureatu Fumihiko Makiu atvyko septyni žinomi Japonijos architektai: Taro Ašihara, Čiakis Arajis, Tecuo Furuičis, Džordžas Kunihiras, Ko Kitajama, Hidetošis Ono, taip pat pastaruoju metu pasaulyje išgarsėjęs Kengo Kuma.
Dėmesio centre buvo Japonijos delegacijos vadovo F. Makio, kuriam Lietuvos architektų sąjunga (LAS) suteikė garbės nario statusą, pranešimas su skaidrėmis apie savo kūrybą. Paskaitą apie Lietuvos architektūrą skaitė LAS Kauno skyriaus pirmininkas Linas Tuleikis.

Paroda

Renginio metu veikė bendra Lietuvos ir Japonijos architektų darbų paroda, kurios atidaryme apsilankė ir Lietuvos Respublikos Prezidentas Valdas Adamkus. Be jau minėtų Japonijos architektų, neakivaizdiniu būdu parodoje savo darbus eksponavo Nobuakis Furuja, Kazuo Ivamura, Acušis Kitagavara, Hirošis Naito, Tadasus Ojė ir Kenas Jokogava. Lietuvos pusei parodoje atstovavo šie architektai: Vilius Adomavičius, Audrius Ambrasas, Artūras Asauskas, Gintaras Čaikauskas, Darius Čiuta, Gediminas Jurevičius, Algimantas Kančas, Audrys Karalius, Šarūnas Kiaunė, Kęstutis Kisielius, Sigitas Kuncevičius, Saulius Mikštas, Gintautas Natkevičius, Rolandas Palekas, Saulius Pamerneckis, Kęstutis Pempė, Ramūnas Raslavičius.

„Rytai-Rytai II"

Antrasis renginys vyko 2009 m. birželio 30 – liepos 4 d. Vilniaus miesto savivaldybėje ir Šiuolaikinio meno centre. Kaip ir 2002 m., Japonijos delegacijai vadovavo pasaulyje žinomas architektas Rikenas Jamamoto, kurį lydėjo aktyviai „Rytai-Rytai I" dalyvavę architektai Taro Ašihara ir Džordžas Kunihiro, taip pat Kenas Jokogava, Nobuakis Furuja, Takaharus Tezuka, Taira Nišizava, Manabus Čiba ir Hirošis Sambuičis.
Pagrindiniu renginio pranešimu tapo R. Jamamoto paskaita apie savo kūrybą birželio 30 d. Vilniaus miesto savivaldybės Tarybų salėje.

Paroda

Šį kartą buvo eksponuojama tik japonų architektų T. Tezukos, T. Nišizavos, M. Čibos, H. Sambuičio ir Šiuhėjaus Endo, kuris tik atsiuntė savo darbus, kūryba. Paroda, pavadinta „Naujoji Japonijos architektūros banga 2009“, buvo atidaryta Vilniaus miesto savivaldybėje.

Seminaras

Liepos 1 d. Šiuolaikinio meno centre buvo surengta architektūrinė diskusija, kurios metu pranešimus skaitė po du Lietuvos ir Japonijos architektus. Apie viešąją erdvę kaip miesto gyvybingumo židinį kalbėjo T. Ašihara ir T. Grunskis, tradicinio būsto filosofiją aiškino K. Jokogava ir G. Čaikauskas. Architektūrinės diskusijos buvo tęsiamos ir liepos 3 d. Vilniaus rotušėje vykusioje tarptautinėje konferencijoje tema „Architektūra: kultūros dalis (?)“, kurioje kartu su kolegomis iš Europos pasisakė Eugenijus Miliūnas, Dž. Kunihiro ir N. Furuja.

„Rytai-Rytai III“

Trečiasis architektūros forumas buvo pirmą kartą surengtas už Lietuvos ribų ir vyko 2011 m. gegužės 31 – birželio 4 d. Tokijuje, Japonijos architektų institute, Ginza TS Building ir požeminėje Gyoko-dori galerijoje. Lietuvos delegaciją sudarė dešimt architektų (Gražina Janulytė-Bernotienė, Gintaras Balčytis, Linas Tuleikis, Algimantas Kančas, Gintaras Čaikauskas, Linas Naujokaitis, Rolandas Palekas, Marius Šaliamoras, Donaldas Trainauskas, Gintautas Vieversys) ir tiek pat architektūros specialybės studentų:
Mykolas Svirskis, Antanas Šarkauskas, Ieva Bartkevičiūtė, Matas Šiupšinskas, Ieva Cicėnaitė, Vytenis Raugala, Rasa Marozaitė, Aistė Tarutytė, Mantas Gipas, Andrius Vilčinskas.
Japonijos architektūros mokykloms atstovavo:
Shogo Nagata, Eri Ohara, Kenta Sasaki, Hinako Hagino, Rei Yamaguchi, Masamitsu Tanikawa, Takeaki Yokoi, Masaru Iijima, Takahiro Idenoshita, Mayumi Suzumoto, Rei Koizumi.

Paroda

Visą birželį požeminėje Gyoko-dori galerijoje Tokijuje veikė bendra Lietuvos ir Japonijos architektų darbų paroda. Ji buvo atidaryta birželio 1 d. kaip sudedamoji dalis parodos „UIA2011 TOKYO 111 Days Before“, likus 111 dienų iki 24-ojo Pasaulinio architektūros kongreso (UIA2011) Tokijuje.
Skirtingai nuo japonų, daugumos eksponuotų Lietuvos projektų autoriai – ne atskiri architektai, bet architektų biurai:
Kančo studija, Ambraso architektų biuras, G.Natkevičius ir partneriai, E.Miliūno studija, R.Paleko Arch-studija, Architektūros estetikos studija, Vilius ir partneriai, Vilniaus architektūros studija, Laimos ir Ginto projektai, G.Janulytės-Bernotienės studija, 4PLIUS, Architektūros linija, Gečia, Dviejų grupė, Urbanistika,
arba kolektyvai:
Tadas Balčiūnas, Vytautas Biekša, Marius Kanevičius; Jūras Balkevičius, (a.a.) Vytautas Čekanauskas, Lina Masliukienė, Marius Šaliamoras, Algirdas Umbrasas; Kęstutis Pempė, Gytis Ramunis; Darius Čiuta, Gintaras Auželis; Alvydas Šeibokas, Gabrielis Malžinskas; Andrius Skiezgelas, Aleksandras Kavaliauskas, Martynas Nagelė.
Vienintelis Kęstutis Lupeikis pristatė individualų darbą.
Individualius projektus demonstravo ir šie Japonijos architektai:
Fumihiko Makis, Rikenas Jamamoto, Čiakis Arajis, Kazuo Ivamura, Tecuo Furuičis, Kenas Jokogava, Hidetošis Ono, Taro Ašihara, Ko Kitajama, Džordžas Kunihiro, Kengo Kuma, Nobuakis Furuja, Tadasus Ojė, Manabus Čiba, Šiuhėjus Endo, Makoto Yokomizo, Takaharus Tezuka+Jui Tezuka, Atelier Bow-Wow, Hirošis Sambuičis, Takenoris Naka, Masakacus Macujama, Kumiko Inui, Jošiakis Tanaka, Jukihidė Mizuno, Šiničiro Akasaka, Osamus Fudžita, Makoto Maeda, Riūičis Ašizava, Šiogo Aratanis, Jasutaka Jošimura, Kazuhidė Dojis, Koičis Furumoris, Cukasa Kindžio, Jukiko Nadamoto, Hirošis Nakamura, TNA Makoto Takejis+Čijė Nabešima, Keisukė Maeda, Jūo Mino, Kodžis Kimis, Kodžis Nakavatasė.

Seminaras

Birželio 4 d. Japonijos architektų institute vyko seminaras tema „XXI amžiaus grėsmės architektūrai ir miestams“. Diskusiją apie architektūros ateitį sąlygojo tokios šiuolaikinės grėsmės, kaip klimato kaita, gyventojų skaičiaus mažėjimas išsivysčiusiose valstybėse, ekonominė priešprieša tarp senųjų ir augančių industrinių valstybių, branduolinės energetikos saugumas ir pan. Šie pokyčiai prilygsta XIX a. pramoninei revoliucijai ir verčia iš naujo permąstyti žinių, ekonomikos ir visuomenės sampratą.
Seminare pranešimus skaitė po tris architektus iš Lietuvos ir Japonijos. G. Čaikauskas, L. Naujokaitis, L. Tuleikis, taip pat H. Ono, N. Furuja ir M. Čiba.

„Rytai-Rytai IV“

Ketvirtasis architektūros forumas buvo pirmą kartą surengtas kaip kito plataus renginio dalis ir vyko 2013 m. rugsėjo 23-27 d. Žalgirio arenoje Kaune, tarptautinio Kauno architektūros festivalio (KAFe) metu. Festivaliu siekta parodyti architektūros reikšmę šalies kultūrai bei ekonomikai, o Lietuvą ir Kauną padaryti labiau atpažįstamais Europos kontekste.
Vienas „Rytai-Rytai IV“ rėmėjų – Singapūre veikiantis Azijos-Europos fondas (ASEF), kuris kartu su Azijos menininkus vienijančiu tinklu „Arts Network Asia (ANA)“ ir Europos kultūros centrų tinklu „Trans Europe Halles (TEH)“ sukūrė programą „Creative Encounters: Cultural Partnerships between Asia and Europe“, skirtą remti kultūros ir meno mainus tarp Azijos ir Europos. Architektūros forumas Kaune buvo atrinktas kaip vienas iš paramos gavėjų 2013 metais pagal šią ASEF kuruojamą programą.
Į Kauną atvyko Japonijos architektai Manabus Čiba, Nobuakis Furuja, Kazuko Akamacu, Masahiro Harada, Koičis Jasuda, Tošikacus Ienaris, Akiko Mija ir Takešis Hosaka. Renginio kulminacija tapo pasaulinio garso Japonijos architektų dueto „Sejima and Nishizawa and Associates (SANAA)“, kuriam 2010 m. įteikta Prickerio architektūros premija, nario Riūje Nišizavos paskaita rugsėjo 27 d. Žalgirio arenos mažajame amfiteatre.

Paroda

Bendra Lietuvos ir Japonijos architektūros paroda Žalgirio arenoje atidaryta rugsėjo 24 d. ir eksponuota iki spalio 16 d. Kartu su forume dalyvavusiais Japonijos architektais savo darbus demonstravo ir SANAA, So Fudžimoto ir Kazuhiro Kodžima.
Lietuviškoje parodos dalyje savo darbus pristatė Šarūno Kiaunės projektavimo studija, R.Paleko Arch-studija, a.s.a. Sigito Kuncevičiaus projektavimo firma, Andrė Baldi,
Aketuri architektai, L&G projektai, G.Natkevičius ir partneriai, E.Miliūno studija, Kančo studija, G.Janulytės-Bernotienės studija, Baltas fonas,
Gintaras Kuginys, Darius Čaplinskas, Andrius Ciplijauskas, Gediminas Bulavas, Eventus Pro, Projektavimo ir restauravimo institutas, Darius Čiuta, 4PLIUS.

Seminaras

Siekiant sudaryti galimybę visuomenei labiau pažinti šiuolaikinę Japonijos architektūrą, pirmą kartą tradicinė diskusija bendrame seminare pakeista vien japonų architektų paskaitų ciklu. Rugsėjo 24 d. savo mintimis apie architektūrą dalinosi Tošikacus Ienaris, Akiko Mija ir Koičis Jasuda, o rugsėjo 27 d. – Nobuakis Furuja ir Manabus Čiba.