Rokas Žilinskas

Biografija

Užaugo vaikų lopšelio auklėtojos ir plaukimo trenerio šeimoje. Lankė A. Vienuolio vidurinę mokyklą, baigė Vilniaus 27-ąją vidurinę mokyklą. Paskatintas geografijos mokytojos, itin susidomėjo geografija, vėliau politologija, politika. Kartu su mokytoja įkūrė pirmą tuometinėje SSRS jaunųjų lektorių tarptautininkų klubą, pirmasis jo prezidentas. Skaitė paskaitas jaunesnių klasių moksleiviams savo ir kitose Vilniaus mokyklose.
Pirmasis Lietuvos parlamentaras, pripažinęs savo netradicinę seksualinę orientaciją. Dalyvavo 2010 m. gegužės 8 d. Vilniuje vykusiose pirmose gėjų eitynėse.
Skandalingai pagarsėjo po incidento, kai 2007 m. gruodžio 4 d. būdamas neblaivus susikivirčijo su taksistu ir išplūdo iškviestus policijos pareigūnus. Už tai patrauktas baudžiamojon atsakomybėn ir nuteistas, 2011 m. LAT atmetė R. Žilinsko skundą ir nustatė, kad jis buvo pagrįstai nuteistas dėl pareigūnų įžeidimo.
Nuo 2017 m. balandžio 20 d. nedalyvavo Seimo plenariniuose posėdžiuose, kuomet buvo nustatytas sunkus plaučių uždegimas. 2017 m. gegužės pradžioje buvo paguldytas į ligoninę.

Žurnalistika

Įstojęs į VU Žurnalistikos institutą, ėmė dirbti žiniasklaidoje – spaudoje, paskui radijuje, televizijoje. V kurse eksternu išlaikęs paskutinę sesiją, 6 mėnesius studijavo Indijos masinės komunikacijos institute (IIMC) Delyje, ten baigė studijas, gavo diplomą. Vilniaus universitete už diplominį darbą gavo aukščiausią įvertinimą.
Baigęs studijas, R. Žilinskas 1991–1992 metais dirbo užsienio naujienų redaktoriumi „Vilniaus laikraštyje“, 1992–1998 metais dirbo Lietuvos televizijoje. 1998–2008 metais jis buvo žinių vedėjas ir užsienio naujienų redaktorius LNK žinių tarnyboje. Stažavosi JAV informacijos tarnybos kursuose Vašingtone, dalyvavo Europos žurnalistikos centro seminaruose Europos šalyse. Žiniasklaidoje išdirbo 18 metų.

Politinė karjera

2008 m. spalio 12 d. LR seimo rinkimuose R. Žilinskas kandidatavo Vilniaus Justiniškių vienmandatėje apygardoje, kur nesurinko reikiamo balsų skaičiaus. Išrinktas į LR Seimą daugiamandatėje apygardoje pagal Tautos prisikėlimo partijos sąrašą.
Po Seimo rinkimų I turo buvo sulaikytas Vilniaus policijos vairuojant neturint tam teisės ir be automobilio dokumentų. Būsimoji „Tautos prisikėlimo partijos“ (TPP) parlamentinė frakcija pasmerkė šį poelgį.
Nuo pat Seimo kadencijos pradžios 2008-aisiais Rokas Žilinskas buvo Atominės energetikos komisijos nariu ir jos pirmininku nuo 2009 08 01. Komisija parlamentinės kontrolės teisėmis prižiūrėjo Ignalinos atominės elektrinės uždarymą ir su juo susijusius projektus, naujosios Visagino atominės elektrinės projekto plėtrą. 
2009 m. rudenį R. Žilinskas paliko Tautos prisikėlimo partijos frakciją seime ir prisijungė prie opozicinės Krikščionių partijos frakcijos.
2011 m. balandžio 14 d. R. Žilinskas pašalintas iš Krikščionių partijos po to, kai naujienų portalas lrytas.lt paskelbė vaizdo medžiagą, kurioje skelbiama, kad R.Žilinskas būdamas neblaivus vedė Seimo Atominės energetikos komisijos posėdį.  
Po pašalinimo iš Krikščionių frakcijos seime R. Žilinskas apie mėnesį laiko priklausė Mišriajai grupei, po to 
2011 m. birželio 23 d. buvo priimtas į Tėvynės sąjungos - Lietuvos krikščionių demokratų frakciją.
2011 m. tapo Tėvynės sajungos - Lietuvos krikščionių demokratų partijos nariu. 2012 m. Seimo rinkimuose buvo išrinktas daugiamandatėje apygardoje.  
2012−2016 m. Seimo kadencijoje dirbo ekonomikos komitete. Buvo alkoholizmo ir narkomanijos prevencijos bei energetikos komisijų narys.
2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose buvo išrinktas trečią kartą seimo nariu pagal Tėvynės sąjungos - Lietuvos krikščionių demokratų partijos sąrašą.

Sodininkų bendrijų ir skirstomųjų tinklų konfliktas

Nuo 2008 m. Seimo kadencijos pradžios Rokas Žilinskas dalyvavo sprendžiant sodininkų bendrijų ir skirstomųjų tinklų konfliktą, siekė panaikinti bendruomenėms taikomą elektros galios dedamosios mokestį, taip pat buvo vienas iš seimo narių, pasiūliusių Energetikos įstatymo pataisą, kuria siekiama įtvirtinti sodininkų interesus ginančias įstatymo nuostatas.
Remdamasis bendrijų „Baldininkas“, „Skardis“, „Dituva“, „Atletas“, „Vieversėlis“, „Giluma“, Gija“, „Beržas“, „Ąžuolėlis“, „Lagūna“ pateiktais duomenimis, Seimo narys dar 2010 m. pradžioje apytiksliai paskaičiavo, kad bendrovė VST iš šių bendrijų už nesuteiktas paslaugas per 2007 m. ir 2008 m. gavo beveik 900 tūkst. litų.