Beni departamentas

Pavadinimo kilmė

Departamentas pavadintas pagal jame tekančią Beni upę. Žodis „beni“ vietiniu pano dialektu reiškia upę .

Vėliavos reikšmė

Departamento vėliava yra žalios spalvos be jokių kitų spalvų ar raštų. Žalia vėliavos spalva simbolizuoja regiono peizažą . Vėliavai skirtas ir antras posmas Beni departamento himne: jame skelbiama, kad žalia vėliavos spalva simbolizuoja viltį ir didybę.

Istorija

Beni departamentas buvo įkurtas 1842 m. lapkričio 18 d., valdant José Ballivián.

Geografija

Šiaurės vakaruose departamentas ribojasi su Pando departamentu, šiaurės rytuose su Brazilija, pietuose su Kočabambos departamentu, pietryčiuose su Santa Kruso departamentu, vakaruose su La Paso departamentu.
Vyraujantis departmento reljefas – lyguma. Tik vakaruose tarp La Paso ir Beni departamentų yra Eva-Eva ir Pelado kalnai.

Hidrografija

Beni departamentas priklauso Amazonės upės baseinui. Pagrindinės upės: Mamorė (isp. Mamoré), ilgiausia Bolivijos upė, kuri prasideda kalnuose Kočabambos departamente pavadinimu Roča (isp. Rocha), taip pat Itenesas arba Guaporė, kuri sudaro natūralią sieną su Brazilija, Beni, kuri sudaro sieną su La Paso ir Pando departamentais. Kitos upės: Yata, Ivón, Machupo, Itomas, Baures, San Martín, San Miguel, San Simón, Negro, Sécure, Jakuma, Maniquí, Ibare ir Apere. Dauguma šių upių tinkamos laivybai.
Departamente yra daug nedidelių ežerų ir lagūnų, pvz.: Rogagua, Rogaguado, St. Louis, St. Paul, Huachi, Huatunas, Yusala ir kiti.

Klimatas

Beni departamentui būdingas gana drėgnas tropinis klimatas. Vidutinis kritulių kiekis svyruoja nuo 1000 iki 4000 mm per metus. Vidutinė metinė temperatūra 22-28 °C. Tam tikrais sezonais iš pietų papūtus šaltam vėjui, vadinamam surazos, būdingi staigūs temperatūros kritimai.

Demografija

Beni departamento gyventojų skaičius sudaro 4,35 % visų Bolivijos gyventojų. 68,73 % gyventojų gyvena miestuose, 31,27 % gyvena kaimuose. Beni departamento gyventojų tankumas (1,98 %) – vienas mažiausių visoje Bolivijoje.
32,75 % vyresnių nei 15 metų gyventojų (27,79 % miestuose ir 44,6 % kaimuose) priskiria save indėnų tautoms. Pirmykštės departamento etninės grupės: baure, canichana, caripuna, cayuvava, itonama, joaquiniano, mosetén, moxeño, pakawara, yuracaré ir kitos. Pagal 2001 m. gyventojų surašymo duomenis 97,41 % vyresnių nei 6 metai gyventojų moka ispanų kalbą (99,00 % miestuose ir 93,73 % kaimuose).

Ekonomika

Pagrindinė departamento veikla – gyvulininkystė. Kitos svarbios ekonomikos šakos: žemės ūkis, žvejyba ir miškininkystė. Kartu su gyvulininkyste šios šakos sudaro 33,04% departamento BVP. Departamento klimatas tinkamas visų tipų tropinėms kultūroms, auginamos grūdinės kultūros, daržovės, vaisiai. Apdirbimo pramonė sudaro 15,87% departamento ekonomikos. Čia pagrindinės šakos – maisto ir gėrimų pramonė. Taip pat yra tekstilės, odos apdirbimo, medienos pramonė. Gaminamas tabakas.
Pagrindinė departamento eksporto prekė – brazilinės bertoletijos riešutai (56,20%). Taip eksportuojama mediena ir jos gaminiai, oda ir jos produktai, maisto produktai, vaisiai. Pagrindinės eksporto šalys: Jungtinė Karalystė, JAV. Taip pat eksportuojama į Vokietiją, Olandiją, Italiją, Australiją. Pagrindinės importo prekės: kuras, tepalai, maisto produktai ir gėrimai.
Beni departamentas sukuria 3,04% Bolivijos BVP.

Turizmas

Pagrindiniai departamento turistiniai ištekliai gamtiniai, departamentas pasižymi švelniu klimatu, turtinga augmenija ir gyvūnija.