google/wiki40b huggingface dataset:
Juozas Šliažas

Biografija

1939 m. baigė Papilės pradinę mokyklą, mokėsi Šiaulių amatų mokykloje, Vilniaus politechnikume. 1944–1945 m. Vilniaus mobiliojoje elektros stotyje elektrotechnikas. 1946 m. įstojo į Kauno valstybinį universitetą ir po reorganizacijos 1951 m. baigė Politechnikos institutą, įgijo elektros stočių ir sistemų inžinieriaus kvalifikaciją.
1951–1964 m. Petrašiūnų elektrinės inžinierius, vėliau – turbinų cecho viršininkas. 1964–1980 m. dirbo Kauno Spalio 50-mečio dirbtinio pluošto gamykloje, nuo 1970 m. vyriausiasis specialistas. 1971 m. neatsitraukdamas nuo gamybos, apgynė technikos mokslų kandidato disertaciją.
Nuo 1980 m. dėstė Lietuvos kūno kultūros institute: 1980–1986 m. lengvosios atletikos katedros vedėjas, 1986 m. profesorius. 1982 m. technikos mokslų daktaras.  Pagrindinės mokslinių darbų kryptys – mažų ir didelių elektros parametrų matavimo prietaisai, jų įdiegimas gamyboje, cheminių siūlų-polimero struktūros tyrimai. 4 išradimai (iki 1986 m.). 
1992–2002 m. dėstė Lenkijoje, dirbo Ščecino universiteto Kūno kultūros institute profesoriaus, nuo 1996 m. tituluoto profesoriaus ir lengvosios atletikos katedros vedėjo pareigose. 2002–2005 m. Lietuvos kūno kultūros akademijos lengvosios atletikos katedros profesorius.

Sportinė veikla

1942 m. Vilniuje įgijo buriuotojo kvalifikaciją. 1947 m. įkūrė Kauno jachtklubą ir 1948 m. (padedant kitiems) paruošė pirmuosius 36 kvalifikuotus buriuotojus. 1948 ir 1949 m. žaidė ledo rutulį ASK (Akademinio sporto klubo), 1950 m. – „Kauno audinių“ komandoje. 1951 m. baigė lengvosios atletikos trenerių-instruktorių kursus. 1956, 1963, 1964, 1969 m. SSRS lengvosios atletikos treneris. 1967–1970 m. LSSR lengvosios atletikos federacijos pirmininkas. 1952–1992 m. auklėtiniai apie 90 kartų tapo Lietuvos čempionais.
Buvo Lietuvos „Sporto“ ėjimo taurės varžybų steigėjas, Lietuvos olimpinės akademijos įkūrimo iniciatorius (kartu su Janiu Grinbergu), Lietuvos studentų sporto asociacijos atkūrėjas (padedant Č. Garbaliauskui). Rūpinosi Lietuvos lengvosios atletikos bazių statyba. 1988 m. dalyvavo Lietuvos tautinio olimpinio komiteto atkūrime, buvo išrinktas į pirmos kadencijos LTOK Vykdomąjį komitetą.
Raimondas Grigaitis

Biografija

Alytaus Panemunės vidurinės mokyklos mokytojas.
1999 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Alytaus skyriaus narys, 2003–2006 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas.
Žmona Laima, vaikai Paulius, Eglė.
Šilalės Dariaus ir Girėno progimnazija

Istorija

1982 m. įsteigta mokykla, joje dirbo 29 mokytojai, mokėsi 666 mokiniai. 1993 m. suteiktas lakūnų Stepono Dariaus ir Stasio Girėno vardas. Nuo 2012 m. Šilalės Dariaus ir Girėno progimnazija.
Rimantas Rimkus

Biografija

1981 m. baigė Raseinių PTM-10, mechanikas-vairuotojas.
Partijos Tvarka ir teisingumas Šilalės rajono skyriaus narys. Nuo 2011 m. Šilalės rajono savivaldybės tarybos narys. 
Žmona Alma, vaikai Inga, Ugnė.
Iliustruotasis sportas

Iliustruotasis sportas – sporto savaitraštis, leistas 1928 m. Kaune.

Istorija

Pirmasis numeris išėjo 1928 m. kovo 18 d. Leidėjas ir redaktorius S. Matulevičius. Nuo 8-ojo numerio pakeistas leidinio formatas, apimtis, išėjimo diena. Spausdino spaustuvė „Menas“ Kaune. Išėjo 21 numeris.
Informavo apie svarbiausius sportinio gyvenimo įvykius Lietuvoje ir užsienyje, nagrinėjo Lietuvos sporto šakų problemas, jų raidos klausimus, nušvietė sporto reikšmę jaunimo gyvenime, naujas sporto šakas, sporto renginius, varžybas.
Šalia redaktoriaus S. Matulevičiaus nurodomas ir fotokorespondentas Mikas Pranckūnas.
Norvolkas (Konektikutas)

Istorija

1640 m. šioje vietovėje žemę įsigijo britų kolonistas Roger Ludlow. Įsigyta žemė apėmė plotą nuo Norvolko iki Sogeitako (Saugatuck) upių. 1651 m. Norvalkui suteiktas miestelio statusas. JAV nepriklausomybės karo metu 1779 m. įsiveržusios britų pajėgos sugriovė beveik visą miestelį. Po karo daugumai gyventojų kaip kompensacija už patirtus nuostolius buvo suteiktos žemės į šiaurę nuo Konektikuto (dab. Ohajas), kur vėliau buvo įkurtas naujasis Norvolko miestas. 1853 m. Norvolko apylinkėse įvyko geležinkelio tilto katastrofa; traukinys nuriedėjo nuo bėgių į Norvolko upę. Žuvo 63 ir buvo sužeista apie 30 keleivių. 1893 m. suteiktas miesto statusas. Nuo XIX a. pab. iki XX a. pr. mieste vyravo austrių auginimo bumas.
Uncharted 2: Among Thieves

Siužetas

Veiksmas prasideda sudužusiame traukinyje Himalajų kalnuose, iš kurio sužeistas Neitenas Dreikas turi išsigelbėti. Po to atskleidžiamos priešistorės detalės. Neiteną Dreiką bare sutiko profesionalūs istorinių lobių vagys Haris Flinas ir Chlojė Freizer. Jie atskleidė, kad yra pasamdyti pagrobti iš muziejaus Stambule senovinę lempą, kuri yra išlikusi iš po Marko Polo kelionių po Aziją. Neitenas Dreikas išsiaiškino, kad lempoje tikriausiai paslėpta Marko Polo žinia, apie tai, kur dingo jo laivų flotilė, gabenusi lobius iš Azijos 1292 metais. Neitenas Dreikas nusprendė prisidėti pavagiant lempą iš muziejaus...
Paulius Rabikauskas

Biografija

Gimė 1920 m. rugpjūčio 16 d. Gudžiūnuose. 1933 m. įstojo mokytis į Kauno jėzuitų gimnaziją. 1938 m. tapo jėzuitų ordino nariu. 1942–1944 m. Pagryžuvyje mokėsi filosofijos. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. Šalia Miuncheno esančio Pulacho miesto kolegijoje tęsė filosofijos ir teologijos studijas. 1948 m. liepos 25 d. buvo įšventintas į kunigus. Teologijos studijas baigė 1949 m. Büreno kolegijoje (Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė). 1951–1953 m. studijavo Bažnyčios istoriją Romos Popiežiškajame Grigaliaus universitete. Nuo 1953 iki 1955 m. Miuncheno universitete studijavo lotynų kalbą, diplomatiką ir paleografiją. Nuo 1954 m. iki 1994 m. Grigaliaus universitete dėstė paleografiją ir popiežių diplomatiką. Nuo 1970 iki 1973 m. ir nuo 1985 iki 1991 m. buvo Grigaliaus universiteto Bažnyčios istorijos fakulteto dekanas. Nuo 1975 m. iki 1978 m. universiteto vicerektorius. 1961 m. tapo profesoriumi. Nuo 1962 m. Lietuvių katalikų mokslo akademijos mokslinis sekretorius. Nuo 1975 m. tarptautinio mokslinio žurnalo Archivum Historiae Pontificiae redaktorius. 1992 m. popiežius Jonas Paulius II P. Rabikauską paskyrė Šventųjų skelbimo kongregacijos konsultantu. 1994 m. Vilniaus universitetas suteikė garbės daktaro vardą. Rašė mokslinius straipsnius apie jėzuitų veiklą, Vilniaus universitetą Lietuvoje enciklopedijoms, periodiniams leidiniams.
Mitėniškių parkas

Mitėniškių parkas - parkas Vidurio Lietuvoje, Mitėniškiuose (Žeimių seniūnija, Jonavos rajonas). Plo­tas ~1,5 ha. Įveis­tas XIX a. pa­bai­go­je. Miš­raus ti­po. Au­ga apie 25 me­džių ir krū­mų rū­šys. Auga 1,2 m sker­smens ąžuolai, rau­don­la­pės for­mos kle­vai, bal­ta­žie­dės ro­bi­ni­jos, pil­ko­ji tuo­pa, apie 100 m il­gio šim­ta­me­čių lie­pų alė­ja. 1958 m. pa­skelb­tas saugomu. Vie­ti­nės reikš­mės gam­tos pa­min­klas .
Kjodža

Istorija

Kjodža ir Satomarina Antikoje daug nepasižymėjo, nors juos mini Plinėjus kaip fossa Clodia. Legenda teigia, kad miesto įkūrėjas buvo Klodijus.
Miesto pavadinimas laikui bėgant keitėsi: Klodija, Kluza, Klugija, Kjoca ir Kjodža. Seniausi dokumentai su Kjodžos vardu yra iš VI a., kai miestas priklausė Bizantijai. Miestą sugriovė Italijos karalius Pipinas (anksčiau vadinosi Karlomanu) IX a., bet jis greitai buvo atstatytas kai atsirado druskos gavimo tvenkiniai. Kjodža buvo vadinama Clugia major, o Clugia minor buvo smėlio juosta nutolusi 600 m į Adriją. Laisvas miestas ir vyskupystės centras nuo 1110 m., Kjodža suvaidino svarbų vaidmenį per Kjodžos karą tarp Genujos ir Venecijos. Genuja užėmė miestą 1378 m., o Venecija – 1380 m. birželį. Nors miestas išlaikė dalį savivaldos, buvo pavaldus Venecijai. 1381 m. kovo 14 d. Kjodža sudarė sąjungą su Zadaru ir Trogiru prieš Veneciją. Galiausiai Venecija sutvirtino Kjodžoje valdžią, kai Šibenikas 1412 m. tapo muitų ir druskos pirklių centru su druskos monopoliu Kjodžoje ir visoje Adrijoje.
Liuksemburgo herbas

Liuksemburgo herbas – vienas iš Liuksmeburgo Didžiosios hercogystės atributų. Horizontaliai juostuotame (10 baltų ir mėlynų juostelių) lauke raudonas šėlstantis dviuodegis liūtas su auksine karūna, aukso nagais, dantimis ir liežuviu.
Liuksemburgo herbo šaknys slypi viduramžiuose, jis kilęs iš Limburgo hercogystės (dabartiniai Belgija ir Nyderlandai), herbo.
Fasli kalendorius

Fasli (urd. فسلى‎, arab. فصلى‎‎, liet. derlius) kalendorius – vienas iš kalendorių, kuris naudojamas Pietų Indijoje. Kartu su vakarietišku ir musulmonišku kalendoriais jo laikomasi Andhra Pradešo, Karnatakos, Tamilnado valstijose leidžiant kai kuriuos vyriausybinius raštus.

Istorija

Fasli eros chronologiją sumanė imperatorius Akbaras, siekęs išnaudoti žemę Šiaurės Indijoje, nes šiam tikslui musulmonų mėnulio kalendorius nebuvo patogus naudoti. Fasli („derlius“) yra kilęs iš arabiškos sąvokos „skyrius“, kuri Indijoje naudota skirstyti sezonus. Eros pradžia nustatyta nuo imperatoriaus valdžios pradžios metų, t. y. musulmonų 963–ųjų metų (1555–1556 m.e.). Tai atitiko indų Samvat eros 1612–uosius. Akbaras nurėžė 649 metus iš Samvat eros, kad jie taptų 963–aisiais Fasli metais: 1612–649=963. Tokiu būdu Fasli era atitiko Samvat kalendorių.
Šis laiko skaičiavimas prigijo įvairiose Indijos dalyse. Pietų Indijos Haidarabado regione 1630 m. jį įvedė Akbaro anūkas imperatorius Džahanšachas. Kalendoriaus buvo laikomasi vėliau valdant Asaf Jah dinastijai, kol paskutinis Haidarabado valdovas Asaf Jah VII (1886–1967) šios teritorijos neprijungė prie Indijos. Paskirtas gubernatoriumi jis tebesilaikė Fasli kalendoriaus savo raštuose ir potvarkiuose.
Luv 4 Dem Gangsta'z

Istorija

Daina buvo išleista 1994 m. ir buvo parašyta „Ruthless Records“ įrašų kompanijos draugo Dirty Red ir Doctor Jam, dainą taip pat prodiusavo Doctor Jam ir Eazy-E. Gitaros solo buvo atliktas įžymaus muzikanto Slash. „Luv 4 Dem Gangsta’z“ yra vienintelis singlas, kuris nebuvo išleistas „Ruthless Records“ įrašų kompanijos. Jis buvo išleistas įrašų kompanijos „MCA Records“. Daina pasiekė #1 vietą Bubbling Under R&B/Hip-Hop Singles ir #3 vietą Bubbling Under Hot 100 Singles.
Montana (Bulgarija)

Pavadinimo kilmė

Romėnai vietovę vadino Montanezijumi (lot. Montanesium). Ankstyvaisiais mūsų eros amžiais slavai gyvenvietę pavadino Kutlovica (vėliau įsitvirtinę turkai – Kutlofča, turk. Kutlofça). 1890 m. kunigaikštis Ferdinandas I (1861–1948) suteikė miesto teises ir pavadinimą Ferdinandas. 1945 m. pervadintas Christo Michailovu (bulg. Христо Михайлов) komunistų veikėjo Christo Popmichailovo (1893–1944) garbei, 1946 m. vėl pervadintas, tik šįkart Michailovgradu. 1993 m. pavadintas Montana netoliese senovės romėnų gyvenvietei atminti.
Bubių šešiakamienė eglė

Duomenys

Medžio kamienų skersmenys 0,2-0,4 m, aukštis - 23 m.
Serbai

Kilmė

Pagal vieną iš hipotezių, V a. serbų ir sorbų bendri protėviai atsiskyrė nuo kitų slavų, o po to pasidalijo į dvi dalis. Viena dalis, baltieji serbai, vedami vadinamojo Nežinomojo kunigaikščio, per Karpatus atkeliavo į Balkanus, kur tapo dabartiniais serbais. Antroji dalis apsigyveno Elbės vidurupyje ir tapo sorbais.
Bizantijos imperatoriaus Konstantino VII Purpurinio veikale De Administrando Imperio aprašyta, kad Nežinomojo kunigaikščio brolis su dalimi serbų liko krašte, kuris dabar vadinasi Lužica.
Kita hipotezė teigia, kad etnonimai serbai ir sorbai atsirado nepriklausomai.
Prūsinis begalis

Paplitimas

Rūšis aptinkama Rytų ir Vidurio Europoje, Balkanuose, Viduržemio pajūrio vakarinėje dalyje. Lietuvoje gana reta, randama įvairiose vietose, išskyrus šalies šiaurės rytinę ir šiaurės dalis.
Auga lapuočių ir mišriuose miškuose, žoliniuose pušynuose, pamiškėse, krūmynuose, šlaituose. Mėgsta gana šviesias šiltas augavietes.

Aprašymas

Augalas – dvimetis, 40–120 cm aukščio, su ilga liemenine šaknimi. Stiebas briaunotai vagotas, pamate ir ties bambliais apaugęs stačiais arba žemyn palinkusiais šereliais, viršutinė dalis plika, šakota. Lapai ilgakočiai, lapalakščiai trikampiški, du arba tris kartus plunksniški; antros eilės lapeliai 10–33 cm ilgio, 2–9 mm pločio, lancetiški arba kiaušiniški, staigiai nusmailėjusiomis yliškomis viršūnėmis.
Skėčiai su 14-28 stipinais, stipinai 5–6 cm ilgio, plokšti, ties viršutine briauna apaugę šiurkščiais plaukeliais; skraistlapiai 7–9, lancetiški, smailiaviršūniai, 9–25 mm ilgio ir 3–6 mm pločio, žemyn nulinkę. Taurėlapiai smulkūs, kiaušiniški, trikampiški. Vainiklapiai balti, jų apatinė pusė plaukuota.
Žydi liepos–rugpjūčio mėnesiais. Vaisius – gelsvai rudas, kiaušiniškas, 4–5 mm ilgio, 3–4 mm pločio, plikas.

Apsauga

Į Lietuvos saugomų augalų sąrašus rūšis įrašyta nuo 1962 m. 
Rūšies išlikimui grėsmę kelia plynieji miškų kirtimai, krūmų sutankėjimas.
Antanas Butkus (1918)

Biografija

1939-1942 m. mokėsi žemės ūkio akademijoje Dotnuvoje. 1943 m. pasitraukė į Vokietiją. 1948 m. Bonos universitete įgijo agronomijos daktaro laipsnį.
1949 m. persikėlė į Naująją Zelandiją. 1951 m. įsteigė Dirvožemio tyrimo laboratoriją ir jai vadovavo. 1954-1962 m. dirbo mėsos pramonėje. 1958 m. išrinktas N. Zelandijos mėsos tyrimo instituto ir Vandens apsaugos tarybos nariu. Naujosios Zelandijos lietuvių bendruomenės steigėjas, jai kelerius metus vadovavo.
Nuo 1962 m. gyveno JAV. 1962-1984 m. Klyvlendo (Ohajo valstija) klinikų Lipidų tyrimo laboratorijos vedėjas. Tyrinėjo riebalų ir prostaglandinų metabolizmą, riebalų įtaką kraujagyslių ligoms. Dalyvavo JAV lietuvių bendruomenės veikloje, 1967 m. tarybos narys, 1968 m. Ohajo apygardos pirmininkas, 1979 m. valdybos pirmininkas. 1980 m. įsteigė JAV lietuvių bendruomenės Socialinių reikalų tarybą ir jai vadovavo. Nuo 1968 m. Pasaulio lietuvių bendruomenės valdybos narys, nuo 1969 m. valdybos vykdomasis vicepirmininkas. 1997 grįžo į Lietuvą.
Černigovo kunigaikščiai

Černigovo kunigaikščiai – Černigovo kunigaikštystės valdovai. Nuo 1054 m. jie su pertraukomis priklausė Riurikaičių dinastijos Černigovo atšakai, kuri kilo iš Sviatoslavo, Jaroslavo Išmintingojo sūnaus.
Liveta Kazlauskienė

Biografija

Augo Taurų kariniame miestelyje. 1971–1979 m. mokėsi Tauragės 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1984 m. Tauragės politechnikume baigė žemės ūkio elektrifikaciją. 1983–1985 m. Tauragės skaičiavimo mašinų elementų gamyklos kontrolierė.
1991–1994 m. Kauno koncertinės agentūros „Litart“ solistė. Nuo 1994 m. estrados dainininkė, šeimyninio Livetos ir Petro Kazlauskų dueto vadybininkė, koncertų ir labdaros renginių organizatorė. 1994 m. konkurso „Dainuoju Motinai Tėvynei“ laureatė.
2000–2004 m. Kauno rajono Karmėlavos seniūnijos tarybos narė, 2004–2007 m. tarybos pirmininkė. Nuo 2002 m. Karmėlavos bendruomenės „Židinys“ tarybos ir valdybos narė. Labdaros ir paramos fondo „Algojimas“ valdybos narė.
2007–2010 m. Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos narė. 2007–2011 m. Kauno rajono savivaldybės tarybos narė. Nuo 2012 m. politinės partijos Tvarka ir teisingumas narė, partijos Kauno rajono skyriaus pirmininko pavaduotoja. 
Sutuoktinis Petras Kazlauskas (g. 1956), duktė iš pirmos santuokos Ingrida Kazlauskaitė (g. 1983).
Princesė Nora

Sportinė veikla

1982 m. Princesė Nora tapo Lichtenšteino olimpinio komiteto prezidente. Ji šioje pozicijoje išsilaikė iki 1992 m.
Nuo 1984 m – Tarptautinio olimpinio komiteto narė. 2002 m. tapo Lichtenšteino sportininkų su protine negalia komiteto prezidente.
Grūstuvas

Grūstuvų sandara

Grūstuvai būna vientisi ir sudedami iš dviejų ar kelių dalių. Grūstuvai paprastai nešiojami pačiame ginkle. Pvz., šautuvuose grūstuvai įstatomi specialiame kanale apsode po vamzdžiu. Vokiško šturmo šautuvo Stg-44 grūstuvas įstatomas labai egzotiškoje vietoje – dujų stūmoklio mechanizme.
Dabartiniai, valomieji kariuomenės ginklų grūstuvai paprastai gale turi sriegius, ant kurių užsuka valymo ir tepimo antgalius, kurie įeina į ginklo reikmenų komplektą.
Provanso žolės

Sudėtis

Tradiciškai šio mišinio pagrindą sudaro rozmarinas, čiobrelis, levanda, raudonėlis ir dašis, bet galimi ir kiti variantai. Derinant komponentus, fiksuotų proporcijų nėra.

Pateikimo formos

Šie prieskoniai gali būti sumaišomi šviežiai, pateikiami kaip gatavas džiovintas mišinys arba koncervuotu pavidalu - prieskoninis actas arba aliejus su žolelėmis.

Naudojimas

Pritaikomas kaip pagardas sriuboms, padažams ir salotoms, naudojamas gaminant karštus patiekalus, mėsos faršą ir žuvies patiekalus.
Šlaplė

Šlaplė (lot. urethra) – latakas, jungiantis šlapimo pūslę su išore. Moters ir vyro šlaplė skiriasi.
Moters šlaplė yra apie 3 cm ilgio, visa vienodos struktūros. Sienelė sudaryta iš storo išorinio raumeninio sluoksnio, vidinis gleivinis paviršius yra su išilginėmis raukšlėmis. Moters šlaplė atsiveria į vulvą.
Vyro šlaplė sudėtingesnė, ji yra apie 20 cm ilgio, jungianti šlapimo pūslę su varpos galvute. Vyrams šlapinantis iš šlapimo pūslės pro šlaplę išteka šlapimas, o sueities metu – sėkla. Skiriamos trys dalys: 1. Pars prostatica urethrae – dalis, einanti per priešinę liauką. Ji yra apie 3 cm ilgio, perveria prostatą. Į šią dalį atsiveria vyriškųjų lytinių liaukų ir priešinės liaukos ištekamieji latakai. Nuo šios vietos šlapimo ir lytiniai latakai sudaro bendrą urogenitalinį kanalą. Ši šlaplės dalis yra išklota dvisluoksniu epiteliniu audiniu, kuriame yra taurinių ląstelių. 2. Pars membranacea urethrae – plėvinė šlaplės dalis. Ji 1 cm ilgio, labai siaura (4-5 mm skersmens), perveria tarpvietę. Šią šlaplės dalį supa skersaruožis raukas, kurio susitraukimai valingi, priklausantys nuo sąmonės. 3. Pars spongiosa urethrae – akytkūninė dalis. Ji yra vingiuota ir pati ilgiausia šlaplės dalis, apie 20 cm ilgio, perveria šlaplės akytkūnį ir atsiveria varpos galvos gale.
Taleris (ATR)

Raida

Pirmasis taleris Lenkijoje nukaldintas 1533 m., nusižiūrėjus į tuo metu Europoje plačiai kursuojantį Bohemijos joachimstalerį (šio sidabro kiekis buvo 27,2 g), o 1547 m. taleriai pradėti kaldinti ir LDK. Reguliari talerių kalyba ATR prasidėjo tik po Stepono Batoro (1576–1586) piniginių reformų. Tokio talerio sidabro kiekis buvo 24,3 g, o pati moneta svėrė 28,5 g.
XVI a. I pusėje sidabrinis taleris savo verte prilygo 30 Lenkijos grašių, taigi, kurį laiką atitiko vieną nominalų sidabrinį zlotą. Kadangi talerio vertė išliko beveik nekintanti, o kitų sidabrinių ATR monetų (grašių) kokybė nuolat prastėjo, santykis tarp talerio ir grašio kito. Jau Stepono Batoro laikais už talerį buvo galima gauti 36 grašius, 1632 m. – apie 90 grašių, 1663 m. – apie 105 grašius, o 1753 m. buvo nustatytas kursas 1:240 (nors rinkoje buvo galima už talerį gauti 580 grašių). Dėl šios nuolatinės kitų sidabrinių monetų infliacijos XVIII a. viduryje taleris tapo viena iš pagrindinių ir stabilesnių atsiskaitymo monetų ATR.
1766 m. piniginės reformos metu Stanislovas Poniatovskis dar labiau stabilizavo talerio vertę: prilygino ją 1/10 Kelno markės sidabro (t. y. 23,38 g). Prie talerio buvo pririštas ir sidabrinis zlotas, kurių kursas nustatytas 1:8. Buvo bandymai stabilizuoti ir talerio kursą su auksine moneta zlotu: 1783 m. nustatytas, kad auksinis zlotas lygus 2 taleriams ir 2 sidabriniams zlotams.
Paskutinieji ATR taleriai nukaldinti 1794 m. Gardine. Talerį 1814 m. nukaldino ir Varšuvos kunigaikštystėje.
2010 m. Smolensko aviakatastrofa

2010 m. Smolensko aviakatastrofa – Lenkijos orlaivio katastrofa, 2010 m. balandžio 10 d. įvykusi Rusijoje, Smolensko apylinkėse.
Lenkijos prezidentinis lėktuvas Tupolev Tu-154 apie 10:39:40 Maskvos laiku (kaip skelbiama oficialiosiose pirmose Rusijos ir Lenkijos vyriausybių išvadose) nukrito ir sudužo esant tirštam rūkui nesėkmingai leisdamasis į Rusijos KOP aerodromą „Severnyj“. Jis kliudė medžių viršūnes , pasviro ant šono, apsivertė ir nukrito už 300 m nuo pakilimo tako . Lėktuvas sudužo į dalis ir užsidegė, tačiau didelio gaisro nekilo. Lėktuvu keliavo Lenkijos prezidentas Lechas Kačinskis ir kiti aukšti šalies pareigūnai.  Lenkijos valstybinė delegacija vyko į Katynės žudynių 70-mečio minėjimą. Skelbiamas žuvusiųjų skaičius – 97. Žuvo visi 89 keleiviai ir 8 įgulos nariai (anksčiau teigta, kad be 89 keleivių žuvo 7 įgulos nariai).
Lėktuvas nukrito apytikriai 19 km į rytus nuo Katynės miško, kuriame 1940 m. NKVD nužudyti ir palaidoti 21768 lenkų karininkai. Katastrofos aplinkybėms ištirti buvo sudaryta valstybinė komisija, tačiau Rusija nesuteikė visos informacijos ir neperdavė Lenkijai, nepaisant prašymo, lėktuvo nuolaužų. 2015 m. nauja Lenkijos vyriausybė tyrimą pradėjo iš naujo, kadangi ankstesnio oficialaus tyrimo išvadoms prieštarauja kiti Lenkijos ir užsienio aviacijos ekspertai, nagrinėję lėktuvo dūžio aplinkybes, atlikę eksperimentus. Tokiam sprendimui įtakos turi prieštaringi duomenys  apie įvykį (pvz., dėl įvykio laiko - 9.39 ar 9.41, Lietuvos laiku), katastrofos vietos vaizdą ir jos apžiūrą iš karto po įvykio. „Juodoji dėžė" rasta 12.02 (Lietuvos laiku, Rusijos - 13.02). Pirmieji vaizdai: https://www.youtube.com/watch?v=FEx7HL4H5yk
Lietuvos Vyriausybė, solidarizuodamasi su tragediją išgyvenančia lenkų tauta, balandžio 11 d., sekmadienį nutarė šalyje paskelbti trijų dienų gedulą.  Nuo balandžio 12 dienos 7 valandos ryto iki balandžio 14 dienos 22 valandos prie valstybės ir savivaldybės įstaigų, įmonių ir organizacijų, gyvenamųjų namų buvo keliamos Lietuvos valstybės vėliavos su gedulo ženklu.
Gruzija

Sportas

Populiariausios sporto šakos Gruzijoje – futbolas, krepšinis, regbis, imtynės, ledo ritulys ir sunkioji atletika.
Lerke Osterloh

Lerke Osterloh (g. 1944 m. rugsėjo 29 d., netoli Oldenburgo, Vokietija) – vokiečių teisininkė, teisėtyrininkė civilistė ir mokestininkė, buvusi VFR KT teisėja.

Biografija

Tėvas pastorius, vėlesnis Schleswig-Holstein kultūros ministras Edo Osterloh. Motina Gertrud Osterloh (merg. Wilmanns).
1969 m. išlaikė pirmąjį, 1975 m. – antrąjį valstybinį teisės egzaminą. Nuo 1972 iki 1978 m. Hamburgo universiteto mokslinė bendradarbė ir asistentė. 1978 m. apgynė disertaciją (tema Das Prinzip der Eigentumsopferentschädigung im Zivilrecht und im öffentlichen Recht) teisės mokslų daktaras.
Nuo 1979 iki 1989 m. Berlyno laisvojo universiteto (FUB) profesorė. 1989 m. apgynė habilitaciją tema „Įstatymo saistomumas ir tipizavimo diskrecija taikant mokesčių įstatymus“ (Gesetzesbindung und Typisierungsspielräume bei der Anwendung der Steuergesetze).
Iki 2010 m. VFR KT teisėja. Ją pakeitė Monika Hermanns.
Ištekėjusi. Vaikų neturi.
Alentaunas

Istorija

Miestas įkurtas 1762 m. pirklio Viljamo Aleno. Iš pat pradžių vadintas Nortamptontaunu, 1838 m. pervadintas Alentaunu.
San Felis do Šingu

Istorija

Vietovė apgyvendinta nuo XX a. pr. San Felis do Šingu savivaldybė sudaryta 1961 m., atskyrus nuo Altamiros savivaldybės.
Plastidė

Plastidė (gr. plastos, plastidos) – augalinių ląstelių organoidas, suformuotas tam tikros formos kūnelis. Augalinių ląstelių citoplazmoje randami forminiai kūneliai, nuo kurių priklauso augalų spalva. Jos aptinkamos ir dumbliuose. Spalvotosios plastidės dar vadinamos chromatoforais.
Šienas (Norvegija)

Žymūs žmonės

Šiene gimė rašytojas Henrikas Ibsenas (1828–1906). Čia 1958 m. įkurtas jo muziejus.