Ole Nydahl

Gyvenimas iki budizmo ir susidūrimas su juo

Olė Nydalas savo gyvenimą iki susidūrimo su budizmu, patį susidūrimą ir susipažinimą su 16-uoju Karmapa aprašė knygoje Entering the Diamond Way [Karmapa yra Karma Kagju budizmo linijos galva. Taip pat žinomas kaip Juodosios Karūnos turėtojas]. Knygoje rašoma, kad 7 dešimtmečio pradžioje jis tarnavo Danijos armijoje ir boksavosi 4 metus. Tačiau baigiantis 7- ajam dešimtmečiui, jis tebuvo greitai užsiplieskiantis gatvės kovotojas iš Kopenhagos, pasinėręs į kontrabandinio hašišo gabenimu iš Nepalo. Olė Nydalas mokėsi Kopenhagos universitete, kur studijavo filosofiją, anglų ir vokiečių kalbas. Rašydamas savo doktorantūros darbą filosofijos tema, Olė Nydalas rėmėsi Aldous Huxley’io knyga Suvokimo durys(The Doors of Perception), kadangi tuo metu jis pats ir daugelis kitų jo kartos atstovų tikėjo, kad tokie narkotikai kaip veikiantys protą LSD padaro žmonėms daugiau naudos negu žalos. Po jų pirmosios kelionės į Katmandu 1968 metais, Hana ir Olė buvo areštuoti už hašišo kontrobandą į Kopenhagą ir todėl turėjo keletą mėnesių praleisti kalėjime. Knygoje Olė Nydalas pasakoja, kaip visi jo draugai iš vadinamosios hipių eros, kurie nenustojo vartoti narkotinių medžiagų, paliko šį pasaulį ir įspėja visuomenę apie narkotikų keliamą pavojų . Po to, kai Olė Nydalas ir jo žmona Hana susipažino su budizmu ir 1969 metais priėmė budistinį prieglobstį [Prieglobsčio priėmimas atveria žmonėms vartus į budistinę praktiką. Tai prieglobstis Budoje – Nušvitusiajame, Budos mokymuose(sanskr. – Dharmoje) ir praktikuojančioje bendruomenėje(sanskr. – Sanghoje)] iš 16-ojo Karmapos, jie pasuko į kitokį gyvenimo kelią. 16-ojo Karmapos jiems padaryta įtaka buvo tokia didelė, kad jie sugebėjo atsukti narkotikams nugaras. Pats Lama Olė prisimindamas savo pirmąjį susitikimą su Karmapa, pasakoja, jog atsistojo į eilę, susidariusią prie Karmapos, tik dėl tos priežasties, kad gautų palaiminimą. Jis nesitikėjo nieko daugiau – tik būti palaimintas. Bet kai jis priėjo prie Karmapos ir pažiūrėjo į jį, pamatė, kad „Karmapos veidas tapo toks didelis kaip saulė“ ir Olė Nydalas suprato, kad su Karmapa buvo susijęs jau prieš tai buvusiuose gyvenimuose ir suvokė, kad šį kartą gimė Vakaruose tam, kad skleistų mokymus. Tuomet Karmapa paprašė jo įsteigti budistinį centrą Kopenhagoje, nuo to laiko Olė Nydalas ir jo žmona Hana pradėjo labai daug keliauti ir stengėsi įsteigti kuo daugiau budistinių centrų Vakaruose(Deimantinio Kelio tinklalapyje teigiama, kad jie jau įsteigė daugiau negu 600 centrų).

Mokytojai

Pirmasis Olės Nydalo ir jo žmonos, Hanos Nydal, mokytojas buvo Drukpa Kagju meistras Lopon Tsečiu Rinpočė. 1969 metų gruodį Olė ir Hana sutiko Rangjunk Ringpe Dordžę, 16-ajį Karmapą, kuris žinomas kaip jogas ir pagrindinis asmuo Karma Kagju linijoje. Jie abu turbūt buvo pirmieji vakariečiai tapę 16-ojo Karmapos mokiniais ir palaikę su juo labai glaudų ryšį. Taip pat jie tapo Mipham Čioki Lodro, 14-ojo Šarmapos mokiniais. Jis yra Raudonosios Karūnos saugotojas ir taip pat priklauso Karma Kagju budizmo linijai]]. Iš 16-ojo Karmapos Olė ir Hana gavo Vadžrajanos budizmo ir Mahamudros mokymus. O 14-asis Šarmapa jiems perdavė Bodisatvos pažado ir Gampopos mokymus. Taip pat jiems abiem buvo perduoti mokymai ir įgaliojimai iš įvairių Tibeto lamų tarp jų ir Dalai Lamos.

Veikla, susijusi su mokymais

Susidūrimas su 16-uoju Karmapa ir jo prašymas padėti Vakaruose skleisti budizmą, tapo akstinu Olei ir Hanai Nydalams informuoti Vakarus apie budizmo tiesas ir mokymus. Tuomet jie pradėjo steigti meditacijos centrus, iš kurių pirmasis iškilo gimtojoje Danijoje, paskui Austrijoje, Vokietijoje ir tuomet jau kitose šalyse. Visi šie centrai priklauso Karma Kagju linijai ir yra vadovaujami Olės Nydalo, kuris taip pat suteikia sanghoms ir nemažai praktinių mokymų bei patarimų. 9-ojo dešimtmečio pradžioje buvo įkurtas Deimantinio Kelio budizmo organizacija kaip priemonė užkirsti kelią korumpuotiems Tibeto lamoms, siekiantiems įtakos Karmapos ginče. 2008-ųjų metų rugpjūčio mėnesio duomenimis, dabar visame pasaulyje yra apie 585 Deimantinio Kelio centrai, kurių daugiausia yra Europoje, Rusijoje ir JAV. Olė Nydalas keliauja iš vieno centro į kitą skaitydamas paskaitas, suteikdamas mokymus ir vesdamas meditacijos kursus. Jo kursai apima tokias temas kaip „mahamudra“ („Didysis Antspaudas“) ir „Phova“ („sąmoningo mirimo praktika“, arba „sąmonės perkėlimas mirties atveju“). Lama Olė keliauja jau maždaug 35 metus, kone kiekvieną dieną atsidurdamas vis kitame mieste ir skleisdamas mokymus.
Kartu su savo artimais mokiniais Olė Nydalas sukurė visiems prieinamą mokymų stilių ir centrus, kurie funkcionuotų nepriklausomai nuo kultūrinio bagažo ar barjerų.
„Deimantinio Kelio centrų veikla ir nehierarchinė struktūra yra paremta savanorišku darbu. Pakankamai akivaizdu tai, kad hierarchinės sistemos nėra priimtinos laisviems vakariečiams. Niekas nenori matyti oficialaus mokytojo ant pjedestalo ar milžiniškos organizacijos, užgulusios jiems ant pečių ir sakančios, ką ir kaip žmonės turėtų galvoti.“ Deimantinio Kelio budizmo centruose meditacijos, įvairios Budos formos ir būtybių vardai yra išversti į skirtingas vakarų kalbas, sekant Marpos darbu, kuris stengėsi atnešti budistinius mokymus iš Indijos į Tibetą. Olė Nydalas yra įsitikinęs, kad faktas, jog žmonės, gali suprasti ir skaityti meditacijas savo gimtaja kalba, yra esminis, kadangi tik tokiu būdu budizmas gali pilnai įsišaknyti Vakaruose. Jørn Borup (Aarhus universitetas Danijoje, Religijotyros skyrius) sako, kad „Olė Nydalas yra puikus pačios patvariausios įtakos budizmo praktikos scenoje pavyzdys Danijoje“, taip pat priduria, kad „Olė daugeliu atveju buvo Danijos budizmo egzistavimo simboliu“

Asmeninės savybės

Olės Nydalo mokymo stilius yra įvairių lamos savybių ir jo paties išgyvenimų mišinys. Į jį Olė sutelkia gyvenimo patirtį, savo charizmą, sausą danišką humorą ir boksavimąsi. Olė Nydalas paskaitose nevengia seksualinio turinio juokelių ar politiškai nekorektiškų pareiškimų. Šito pavyzdį galime rasti jo kalboje pavadinimu „Atrask savo potencialą“, kur jis tvirtina, kad „tu gali vairuoti Audi markės automobilį, visą laiką savo prote jusdamas 400 arklio galių“.  Jis taip pat aiškina, kad „…asmuo visada turėtų reikalauti sveiko humoro jausmo ir tikrinti, ar padėjėjai ir pavyzdžiai atsirandantys kelyje nėra keisti bei nepriimti jų labai rimtai. Ypač svarbu, kad jie turėtų sveiką, nesužlugdytą požiūrį į seksualumą ir aklai nesektų politiškai korektiškomis srovėmis bei pasitikėtų savimi“.  Remdamasis savo asmeniniais potyriais, Olė Nydalas teigia „Mano receptas yra paprastas: pasakyk žmonėms, kad būtina rasti kažką, kas juos sergės sergančius, senstančius ar mirties atveju ir nesibaimink jiems papasakoti apie savo patirtą džiaugsmą. Pasakyk žmonėms, kad protas yra erdvė : atvira, aiški ir beribė. Kalbėk apie abu kelius ir tikslą.“  Tai jis demonstruoja šokinėdamas parašiutu ir vairuodamas ypač greitus motociklus. Deja, 2003 metų liepą 88 kartą šokdamas parašiutu, 63 metų Lama Olė buvo sunkiai sužeistas, nes savo laisvojo kritimo forma jis pasirinko sudėtingąją lotoso pozą, bet dabar jis yra visiškai išgijęs.

Vaidmuo Karmapos ginče

Kai didysis Tibeto lama, Karmapa, miršta, Tibeto budizmas turi tokią tradiciją: rasti kitą jo reinkarnaciją siekiant pratęsti pradėtą veiklą. Sakoma, kad Karmapa prieš mirtį savo mokiniams suteikia informaciją apie tai, kur ieškoti jo kitos reinkarnacijos. 1981 metais mirė 16-asis Karmapa, jo reinkarnacija taip pat turėjo būti atrasta. Rasti du kandidatai ir Olė Nydalas kartu su 14-uoju Šarmapa, vienu iš keturių linijos laikytojų, tuo metu paskirtu atpažinti Karmapos inkarnaciją, rėmė vieną jų – Trinlį Taję Dordžę. Iš tibetiečių kalbos išvertus, jo vardas reiškia: Trinlej (budos aktyvumas) Taje (beribis) Dordžė(nesikeičiantis). Tai buvo puiku, nes dėl Hanos ir Olės Nydalų nuopelnų, didžioji dalis Europos Karma Kagju linijos centrų galiausiai taip pat nusprendė remti Trinlej Taje Dordžę. 
Jørn Borup teigia „ Olė Nydalas ir jo Deimantinio Kelio organizacija šiandien išimtintai susitelkia ties sava budizmo linija ir tarptautine religine terpe. Jie nesusiję su jokia kita Danijos budistų grupe, skirtinga savo pagrindinėmis asmenybėmis, ir yra nelinkę sutikti su tokiu jų pasirinkimu. Šio susiskaldymo priežastis veda prie vadinamojo „Karmapos konflikto(ginčo)“ 9-ojo dešimtmečio pabaigoje, kuris prasidėjo kaip sektantų kova ir išsivystė į daugiašalius ginčus apie atstovavimą, dharmos perdavimą ir lamos titulo išskirtinumą visoje budizmo aplinkoje tiek Danijoje, tiek užsienyje.“
Kaip matome, 592 iš 856 arba kažkur 70 %, visų Trinlej Taje Dordžę remiančių centrų priklauso Deimantinio Kelio organizacijai. Kitas pretendentas, kuris buvo patvirtintas 14-ojo Dalai Lamos, vardu Ogijen Trinlej Dordžė. Dalai Lama patvirtino jį kaip 16-ojo Karmapos reinkarciją po to, kai šito buvo paprašytas dviejų kitų linijos laikytojų – Tai Situ Rinpočės ir Gyaltsap Rinpočės,  bet Trinlej Taje Dordžės rėmėjai sakė, kad Dalai Lama neturi teisės to daryti, nes niekada anksčiau taip pat to nedarė.
Olės Nydalo vaidmuo Karmapos konflikte(ginče) yra aprašytas knygoje „Sukčiai, apsisiautę mantijomis : Slapta kronika apie pastarąją kinų-tibetiečių intrigą Karma Kagju linijoje Deimantinio Kelio budizmo kontekste“(Rogues in Robes: An Inside Chronicle of a Recent Chinese-Tibetan Intrigue in the Karma Kagyu Lineage of Diamond Way Buddhism“ (2000))), parašytoje jo artimo draugo ir mokinio Tomek‘o Lehnert‘o.

Kritika

Kai kas klausinėja Olės Nydalo apie jo „kaip budistų lamos kvalifikaciją“, kritikuodami jį iš viso naudojant „lamos“ titulą, taip pat atsižvelgdami į tai, kad jis nepabaigė įprasto 3 metų atsiskyrimo, kuris yra būtinas, norint gauti tokį titulą. Jørn Borup, kuris parašė tiriamąjį mokslo darbą tema „Budizmas Danijoje“ sako, kad Danijoje „Olės Nydalo teigiamumas tapo kvestionuojamas po Karmapos konflikto(ginčo)“. 
Jo asmeninės savybės ir politinės pažiūros taip pat kelia pyktį kai kuriems budistams. Oliver‘is Freiberger‘is, asistuojantis profesorius Austino Teksaso universitete, 2000 metais pastebėjo, kad Olė Nydalas „išsako pažiūras ir dalyvauja įvairioje veikloje, kuri įžeidžia daugelį budistų, tvirtinančių, kad toks elgesys yra netinkamas budizmo mokytojui“.  Jis nurodo Vokiečių budistų sąjungos periodinį leidinį „Lotusblatter“, kuriame Olė Nydalas buvo apkaltintas kalbėjimu išdidžiai ir su militaristinėmis paskatomis, buvimu dešiniųjų pažiūrų, rasistu, seksistu ir priešišku svetimšaliams. Jo pavojingi pomėgiai tokie kaip greitų motociklų vairavimas ar šokinėjimas parašiutu yra traktuojami kaip netinkama veikla žmogui, turinčiam lamos titulą.
Laikraštis „Willamette Week“ Lamą Olę apibūdina kaip „draugišką asmenį, kuriam rūpi žmogus, su kuriuo jis kalbasi“ ir teigia, kad „lengvai suprantama, kodėl žmonės spiečiasi apie lamą“. Tačiau „kai kurie budistai nusigręžė nuo jo nutrūktgalviškos, seksualios, roko žvaigždės asmenybės, daugeliu atveju priešingos nusistovėjusiam budistų vienuolio paveikslui. Tipiškas budistų vienuolis atsisako pasaulio reikalų, pastraukdamas nuo jų į meditaciją vienuolyne. Kiti geba toleruoti jo pomėgį motociklams ir seksui, bet negali praleisti pro akis jo pastabų islamo religijos atžvilgiu“.
Pavyzdžiui, Olė Nydalas yra pasakęs, kad „Popiežius yra atsakingas už milijardą vaikų getuose“,, ir „Dvi baimės, kurias jaučiu dėl pasaulio ateities yra: gyventojų perteklius ir islamas. Šie du dalykai gali sugriauti pasaulį, kuris kitu atveju, gali būti visai puiki vieta gyventi“.  Taip pat viename interviu jis pasakė, kad „Alachas yra siaubingas dievas, kuris verčia žmonės daryti nusikalstamus dalykus“.

Atsakas į kritiką

Apie savo „politines idėjas“, Olė Nydalas, pabrėžia nekalbėjęs iš savo kaip lamos pozicijos. Olė teigia neišreikšiąs savosios kaip budizmo mokytojas. Jis sako „Aš ispėju islamą. Aš skaičiau „Koraną“, žinau Mahometo gyvenimo istoriją ir manau, kad mes juo negalime remtis šiandieninėje visuomenėje“. Taip pat jis neigia, kad budizmas vaidina kokį nors vaidmenį kovoje su islamu ir gyventojų pertekliumi : „Bet kokia politinė idėja atsiranda ne dėl budizmo įtakos. Tai yra kiekvieno piliečio atsakomybė. Mes kaip budistai nesiveliame į politikos sferą, bet kaip visuomenės nariai – mes tai darome, elgiamės kaip konstitucijos, moterų laisvės ir panašių dalykų globėjai.“
Paklaustas apie savo kritiką dėl gyventojų pertekliaus ir islamo, Olė atsako „tiesą sakant, aš paminėjau tokius dalykus todėl, kad turiu konstruktyvią mintį. Tai kartu paprasta ir humaniška : reikia mokėti vargingoms šeimoms visame pasaulyje, kad neturėtų daugiau nei vieno ar dviejų vaikų ir padėti jau esamiems gauti reikalingą išsilavinimą. Mechanizmai šiandien atlieka sunkų darbą ir gyvenimas gatvėje, kalėjime yra tai, kas laukia vis daugiau ir daugiau atitrūkusio nuo gyvenimo jaunimo. Įsivaizduokit palengvėjimą, jei kas nors apsilankytų Afrikoje ir sutiktų ten sveikus, laisvus ir išsilavinusius žmones – tokius kokie gyvena mūsų visuomenėse šiandien“. Jis primygtinai reikalauja būti sąžiningiems dėl jo asmeninės nuomonės ir teigia „Jei mokytojas visada kalbės saldžius niekus – jis neapgins savo mokinių. Jis turi būti pasiruošęs kažką įžeisti. Būtent tai aš laikau atsakomybe.“ 
Jo kaip budistų lamos titulą remia aukšto rango Karma Kagju linijos lama Trinlej Tajė Dordžė, vienas iš dviejų kandidatų į 17-ojo Karmapos vietą ir Karma Kagju linijos galva. Jis teigia, kad „Lama Olė Nydalas yra vienas iš artimiausių mano pirmtako 16-ojo Karmapos mokinių ir taip pat kompetetingas mokytojas, kuris nepriekaištingai perduoda Karma Kagju linijos mokymus. Jo veikla per pastaruosius tris dešimtmečius buvo labai naudinga pristatant sudėtingus Budos ir Deimantinio Kelio mokymo metodus. Jo metodas yra artimas žmonėms vakaruose.“ 
14-asis Šarmapa, Miphan Čioki Lodro, įvardija Lamą Olę kaip „budizmo meistrą“, kuris „perduoda palaiminimą ir Karma Kagju linijos mokymus“ (1983) ir teigia, kad "jis yra absoliučiai tinkamas kandidatas į lamos titulą" (2006)
Pažymėjimas, išduotas Olei Nydalui 1995 metais Gyalva Karmapos budistų institute, konstatuoja „šiuo būdu mes pripažįstame Olę Nydalą kaip kvalifikuotą pasaulietį budizmo mokytoją, kaip lamą“.