Riešakauliai

Riešo kaulų sudėtis

Visi riešakauliai sudaryti iš akytosios medžiagos, dengiamos plono standžiosios medžiagos sluoksnio.

Riešakaulių kaulėjimas

Riešakauliai pradeda kaulėti tik po gimimo. Anksčiausiai, antrą mėnesį, kaulėjimo centrai pasirodo galviniame ir kabliniame kauluose. Vėliau, 2 – 3 metais, jų atsiranda trikampyje, dar vėliau, 3 – 6 metais – mėnulyje, laivelyje ir abiejuose daugiakampiuose. Vėliausiai, tarp 8 ir 12 metų, ima kaulėti žirnis. Mergaičių riešakaulių osifikacija vyksta anksčiau. Pavyzdžiui, mergaičių žirnis kaulėja 9 – 10 metais, o berniukų – 12 metais. Iš riešo rentgenogramos galima spręsti apie biologinį individo amžių.

Laivelis (Os scaphoideum)

Šis kaulas yra išlinkęs. Jo iškilimas lygiu sąnariniu paviršiumi atsikreipęs proksimaliai ir liečiasi su stipinkaulio riešiniu sąnariniu paviršiumi (facies articularis carpalis). Įdubęs laukelis atsigręžęs į distalinę riešakaulių eilę ir liečiasi su galvinio kaulo galva. Lateraliau į delno pusę nukrypęs laivelio gumburėlis (tuberculum ossis scaphoidei.) jame yra dvi fasetės, skirtos susiliesti su abiem distalinės eilės daugiakampiais

Mėnulis (Os lunatum)

Distalinis pusmėnulio pavidalo laukelis susineria su galviniu kaulu, o medialiniame gale jis pereina į dvi nedideles fasetes, susiliečiančias su kabliniu kaulu ir trikampiu. Proksimalinis iškilęs laukelis įeina į patį stipininio riešo sąnario galvos vidurį ir susineria su stipinkaulio riešiniu sąnariniu paviršiumi.

Trikampis (Os triquetrum)

Proksimalinėje riešakaulių eilėje guli medialiausiai, mažylio piršto pusėje. Kaulas yra netaisyklingo trisienio formos, todėl vadinamas trikampiu. Šoninėje jo pusėje yra du susisiekiantys laukeliai – jungtis su mėnuliu ir galviniu kaulu, o vidinėje kaulo pusėje yra ovali fasetė žirniui.

Žirnis (Os pisiforme)

Kaulas savo sąnariniu laukeliu jungiasi su trikampiu ir yra atsigręžęs į delno pusę. Žirnį galima apčiuopti mažojo piršto raumenų pakylos pamate. Prie jo tvirtinasi raiščiai, pasibaigia riešo alkūnkaulio lenkiamojo raumens sausgyslė. Žirnis laikomas šio raumens sezamoidiniu kaulu.

Didysis daugiakampis (Os trapezium)

Šis kaulas yra netaisyklingos formos, turi fasetes susinerti su laiveliu ir mažuoju daugiakampiu, taip pat balno pavidalo laukelį, kuris jungiasi su pirmojo delnakaulio pamato balniniu paviršiumi. Į delno (palmarinę) pusę nutįsta neryškus didžiojo daugiakampio gumburėlis (tuberculum ossis trapezii) prie kurio prasideda kai kurie nykščio pakylos raumenys. Medialinėje gumburėlio pusėje yra vagelė stipinkaulinio riešo lenkiamojo raumens sausgyslei.

Mažasis daugiakampis (Os trapezoideum)

Kaulas taip pat yra netaisyklingos formos ir turi laukelius susinerti su laiveliu, galviniu kaulu, didžiuoju daugiakampiu ir antrojo delnakaulio pamatu.

Galvinis kaulas (Os capitatum)

Jo proksimalinis galas ištįsta į galvą, ji savo viršūnėje ir šonuose turi laukelius susinerti su laiveliu, mėnuliu, mažuoju daugiakampiu ir kabliniu kaulu. Distalinis galas rišasi su delnakauliais. Kablinio kaulo (os hamatum) į delno pusę nukrypęs kablys (hamulus ossis hamati) irgi glūdi mažylio pakylos raumenų pradžioje.

Kablinis kaulas (Os hamatum)

Jo paviršiuose matyti laukeliai susinerti su trikampiu ir galviniu kaulais bei IV–V delnakauliais.