Vilniaus sporto rūmai

Kultūros vertybių registras

2006 m. pastatas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą. Po metų bendrovė „Ūkio banko investicinė grupė“ (pastato savininkai) teisme siekė pripažinti šį sprendimą negaliojančiu, tačiau tai nepavyko. Unikalios architektūros koncertų ir sporto rūmų konstrukcijos pripažintos pasauliniu atradi­mu. Rūmų stogas tebėra vienintelis toks vantinės konstrukcijos pavyzdys Lietuvoje, ši konstrukcija galbūt čia daugiau niekada ir nebebus statoma.

Pastatas

Pastatyta brutalizmo stiliumi. Originalus ne pats pastatas, o jo stogo vantinės konstrukcijos. Rūmuose telpa apie 4400 žiūrovų. Anksčiau, t. y. 1966 m., labai panašūs sporto rūmai buvo pastatyti Minske, Baltarusijoje.

Šnipiškių žydų kapinės

Sporto rūmai pastatyti viduryje labai senų Šnipiškių žydų kapinių.  Kapinės veikė nuo XVI amžiaus, uždarytos XVIII amžiuje ir žemė su kapinėmis parduota miestui. Po Antrojo pasaulinio karo kapinės galutinai likviduotos.  Paskutiniai paminklai nugriauti 1955 m.  Kapinių ribos vėl buvo patvirtintos 2009 metais, panaikinta jų teritorijoje buvusi automobilių stovėjimo aikštelė. Kapinėse buvo palaidotas žymus filosofas Vilniaus Gaonas (1949 m. kapas perkeltas į veikiančias Vilniaus žydų kapines) .

Iki 2004 m.

Iki maždaug 1990 m. sporto rūmai buvo viena reikšmingiausių salių krepšinio turnyrams, taip pat ji buvo naudojama koncertams, spektakliams ir kitiems renginiams. Rūmuose įvyko daug Lietuvai reikšmingų renginių: 1988 m. čia įvyko Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio steigiamasis suvažiavimas, 1991 m. visuomenė atsisveikino su Lietuvos laisvės kovotojais, žuvusiais prie Vilniaus televizijos bokšto. Taip pat rūmuose buvo rengiami įvairių sporto šakų pasaulio ir Europos čempionatai. Vėliau pastatas buvo naudojamas kaip laikina prekybos salė, nuomojant nedidelius plotelius suinteresuotiems prekybininkams. Vienas paskutiniųjų įvykusių rimtų renginių buvo 2003 m. Kaušpėdo „Anties“ koncertas.
2004 m. rūmus bei teritoriją apie juos per savo valdomas bendroves įsigijo ŪBIG. ŪBIG demonstravo polinkį rūmus nedelsiant griauti ir statyti naują gyvenamųjų namų kvartalą. Manoma kad to neleidus, ŪBIG tolimesniu rūmų likimu menkai tesidomėjo.

2004 m.

ŪBIG parengė detalų rekonstrukcijos planą, tikėdamasi gauti iki 70 procentų finansavimo iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų, tačiau jiems tai nepavyko. 
2006 m. liepos mėn. 4 d. pastatas dėl savo architektūrinio bei inžinerinio išskirtinumo ir istorinės svarbos buvo įtrauktas į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas.  2008 m. balandžio mėn. 8 d. Vilniaus žydų Šnipiškių senųjų kapinių vieta irgi įtraukta į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip regioninės reikšmės objektas 
Senstančio pastato stovis blogėjo, 2008 m. rekonstrukcijai jau būtų reikėję apie 100 mln. litų. Tais metais rūmai jau buvo vadinami apleistu pastatu, kuriame dėl avarinės būklės renginiai nebeorganizuojami. 
Vilniaus savivaldybė planavo rūmus pagal pirmumo teisę išpirkti už 25 mln. lt, vėliau ėmė šiuo planu abejoti, teigdami, jog tokia salė šiuo metu miestui nelabai reikalinga. Vien žemė po rūmais kainuoja 50 mln. lt. Tai būtų buvęs pirmas atvejis, kai toks objektas išperkamas iš privataus savininko kultūrai ir rekreacijai. ŪBIG vėliau planavo rūmus parduoti nežinomam pirkėjui.

2009 m.

2009 m. rugpjūčio mėn. 26 d. Lietuvos ir Vilniaus žydų bendruomenės vadovai ir Lietuvos kultūros bei užsienio reikalų ministerijų viceministrai slaptu protokolu sutarė bendradarbiauti tvarkant ir atminant senąsias kapines, kurių dalyje stovi Sporto rūmai. 
2009 m. surūdijusios stogo konstrukcijos jau grėsė įgriūti. 2009 metais, po daugelio perspėjimų, rūmų salę bei jos prieigas buvo uždrausta eksploatuoti dėl priešgaisrinės saugos taisyklių pažeidimų. Nepaisant visų draudimų, rūmai tuo metu buvo naudojami kaip filmavimo salė. 2010 m. rūmai menininkų vis dar buvo naudojami kaip netradicinė parodų salė.

2013 m.

2013 m. lapkritį rūmuose surengtas VCO ROCK muzikos renginys. Nors tuo metu jau nebeveikė šildymas, kanalizacija, priešgaisrinės sistemos, renginį suorganizuoti pavyko. Šis šaltinis teigia, jog daugelis atlikėjų bei žiūrovų prisimena čia vykusius reikšmingus tiek sporto, tiek ir meno renginius. Todėl dalis žmonių atėjo pasižiūrėti paties pastato.
Bankrutavus ankstesniam savininkui (Ūkio bankui), rūmai tuo metu buvo planuojami parduoti iš varžytinių. Buvo kalbama jog pastatą atnaujinti įmanoma, nors būtina jį pertvarkyti. Šiais laikais svarbios kavinės, pagalbinės patalpos, konferencijų salė – visa tai sovietmečio projekte nebuvo numatyta arba suplanuota prastai.

2015 m.

Po trijų nesėkmingų bandymų parduoti aukcione, 2015 m. rugsėjo 16 d. Lietuvos valstybė vėl išpirko rūmus už 5,6 mln. eurų derybų būdu, planuodama įrengti naują kongresų, konferencijų ir kultūrinių renginių centrą. Buvo sakoma, jog pastatas pastatytas gana kokybiškai, didelių pertvarkymų jam nereikia, nors vis vien restauracija kainuos apie 19,7 mln. eurų. Iš UAB „Ūkio banko investicinė grupė“ (ŪBIG) bankroto administratorių perkama turto dalis kainavo 5,4 mln. eurų, iš UAB „Žalgirio sporto arena“ – 0,2 mln. eurų. Pradėtos konsultacijos su Europos žydų kapinių išsaugojimo komitetu, Amerikos paveldo užsienyje priežiūros komisija bei Lietuvos žydų bendruomene dėl rūmų teritorijoje esančių Šnipiškių žydų kapinių tinkamo sutvarkymo. Su pačiu Izraelio premjeru Benjaminu Netanyahu šį klausimą aptaręs Algirdas Butkevičius vėliau teigė prieštaravimų ar protestų negirdėjęs.

2016 m.

Buvo paskelbti rūmų pertvarkymo planai. Daugelį pagrindinio pastato detalių planuojama išsaugoti, kai kur didinant langus ar keičiant jais dabar esančius stiklo blokelius (pastatas turi mažai langų, vidaus apšvietimui trūksta natūralios šviesos). Rytinėje pusėje planuojamas tuneliu sujungtas priestatas, gali būti statomas ir dar vienas tiltas per Nerį.

2017 m

Beprasidedanti rūmų rekonstrukcija buvo sustabdyta dėl neskaidriai vykusio rangovo konkurso.
2017 m. Meyshe Bairak (Kauno žydų religinės bendruomenės vadovas) kartu su Vilniuje gyvenančia Ruta Bloshtein Lietuvos valstybei įteikė 39000 parašų patvirtintą peticiją atsisakyti rūmų pertvarkymo ir atstatyti Vilniaus žydų kapines. Parašai buvo renkami internetu. Peticijos rinkimo tinklalapyje, Change.org, reikalaujama nurodyti vardą, pavardę, E-pašto adresą ir miestą. Pagal norą vardas, pavardė bei laisvai pasirinktas komentaras gali būti rodomi internete arba ne.