Čiupakabra

Čiupakabra (isp. Chupacabra 'čiulpia ožką') – kriptidas (neatpažintas arba mitinis gyvūnas), kurio egzistavimo mitai paplitę Lotynų Amerikoje, ypač Puerto Rike. Apibūdinamas kaip kresnas, nedidelis, didelėmis akimis ir dantimis gyvūnas, paprastai puolantis naminius gyvulius (ypač ožkas) ir geriantis jų kraują. Istorijos apie čiupakabrą pradėjo plisti XX a. pabaigoje. Nors dalis žmonių mano, kad tai realus gyvūnas, tačiau dauguma mokslininkų atmetė čiupakabros egzistavimą ir laiko tai legenda arba šių laikų mitu.

Istorija

Pirmoji istorija apie cipi chupacabra 1992 m. išspausdinta Puerto Riko laikraščiuose El Vocero ir El Nuevo Dia. Buvo pranešta apie daug žuvusių įvairių gyvūnų: arklių, naminių paukščių, ožkų. Sutvėrimas apkaltintas ir 1970 m. gyvulių žudymu Mokos mieste. Tuomet buvo manoma, kad tai satanistų darbas, tačiau visoje saloje pradėjus plisti gyvulių žudymui, jie priskirti čiupakabrai. Visi žuvę gyvuliai ant kaklo turėjo 2 žaizdeles.
Po Puerto Riko pranešimų, netrukus prasidėjo pranešimai apie panašius reiškinius Meksikoje, Dominikos Respublikoje, Argentinoje, Bolivijoje, Čilėje, Kolumbijoje, Hondūre, Salvadore, Panamoje, Brazilijoje, JAV. Čiupakabros mitas labai išpopuliarėjo visoje Lotynų Amerikoje. Pradėti kurti filmai, rašytos knygos apie sutvėrimą. Čiupakabra tapo dažnu marškinėlių, reklamų motyvu. Daugelyje vietų čiupakabros mitas sukėlė masinę isteriją ir baimę, juolab, kad gyvulių suluošinimas yra realus reiškinys (kitose pasaulio vietose apipintas įvairiais kitais mitais, pvz., NSO reiškiniais). Nacionalinės Geografijos kanalas atliko keletą tyrimų. Buvo prieita išvados, kad tai gali būti žmonių ar kitų gyvūnų padarytos traumos, o žaizdelės – vabzdžių įgėlimai.
Amazonijos miškų indėnai nuo seno tiki mitiniu žmogumi-moskitu, kuris taip pat čiulpia gyvūnų kraują. Kai kas mano, kad žmogus - moskitas ir čiupakabra yra tas pats.

Stebėjimai

Viena istorija byloja, kad 2006 m. rugsėjį Albukerkėje (JAV, Naujoji Meksika) viešbučio tarnautoja Valerie Pauls, 7 val. ryto, prieš atvykdama į darbą, išgirdo keistą triukšmą. Ji pažvelgė į viešbučio 6 aukšto stogą ir pamatė dvi raudonas švytinčias akis, žvelgiančias į ją. Gyvūnas išvaizda buvo panašus į chimerą ir dvelkė sieros kvapu. Būtybė išgąsdino ponią Pauls. Gyvūnas ir toliau žaižaravo akimis. Moteris pasijuto apsvaigusi ir nebesiorientuojanti. Ji bandė grįžti prie savo automobilio, tačiau gyvūnas nusileido ant jo. Tariama čiupakabra sudaužė automobilio stiklą, vėl užlipo ant viešbučio stogo ir dingo.
2005 m. Izaokas Espinosa išleido apie 6 mln. dolerių, siekdamas sugauti čiupakabrą. Jis su komanda 8 mėnesius gyveno Pietų Amerikos džiunglėse. Jie pasitelkė naujausią tyrimų ir stebėjimų aparatūrą. Tyrimų metu kelis kartus buvo gan artimas kontaktas su gyvūnu, tačiau jo užfiksuoti ir identifikuoti nepavyko. Keletas epizodų užfiksuota video juostoje, taip pat surinkti kiti pavyzdžiai nusiųsti tirti Teksaso universitetui. Šio universiteto kriptozoologijos profesorius Hugo Mata teigia, kad rasti odos ir plaukų pavyzdžiai nėra nei vieno iš žinomų gyvūnų.
2004 m. liepą reindžeris iš Teksaso nušovė beplaukį, šunį primenantį padarą, kuris kėsinosi į jo galvijus. Vėliau buvo nustatyta, kad tai šuninių šeimos gyvūnas, veikiausiai kojotas.
2002 m. pirmojoje pusėje Argentinos Santa Fė ir Rio Negro provincijose rasti suluošinti gyvuliai. Manoma, kad tai satanistų arba čiupakabros darbas. Netrukus Nacionalinė Maisto Sveikatingumo ir Kokybės agentūra paskelbė, kad gyvulius sužalojo lapės ir Oxymycterus genties pelės.