Ajutajos karalystė

Ekonomika

Dalinai nepriklausomų tajų miangų (Mueang) (taj. เมือง) atsiradimas šiose vietose neiššaukė vietos gyventojų monų priešpriešos: upių slėnių ekonomika auginant ryžius ir drėkinimo sistemų plėtimas reikalavo didelio gyventojų tankio, ne mažiau 200 gyv/km². Kaimai–bendruomenės buvo pagrindinis gamybinis ir socialinis vienetas. Gyventojų migracija iš šiaurės, lėmė ryžių ekonomikos ir prekybos klestėjimą, kas sukūrė ekonominius pagrindus Ajutajos valstybei. 
Vykdant intensyvią ryžių auginimo politiką, Ajutajos valdovai naudojo tradicinę valstybės praktiką įsisavinant naujus žemės plotus – dalinant neapdirbtą žemę vienuoliams. Kiekvienas, apie Ajutają esantis budistų vienuolynas, gaudavo ne mažiau 25 šeimas „šventyklos vergų“. Į vienuolynų žemes ateidavo ir laisvi žemdirbiai, taip sukurdami bendruomenes. Vykdant tokią politiką, greitai aplinkiniai Ajutajos rajonai tapo tankiai apgyvendinta zona, su dideliu darbo jėgos potencialu.
Ajutaja eksportavo ryžius, alavą, šviną, medieną, dramblio kaulą ir laukinių žvėrių kailius.

Teisė

1360 m. karalius Utongas paskelbė, kad „visa Ajutajos žemė priklauso vyriausybei. Liaudis gali čia gyventi ir dirbti žemę, bet negali turėti nuosavybės į žemę“. Žemės nuomos mokestis – 10% gauto derliaus.
1355 m. buvo išleistas griežtas įstatymas už vergų vagystę arba laisvų žemdirbių nuviliojimą į kitas ekonomines zonas. Ne mažiau griežta bausmė buvo ir pabėgėliams. Nepaisant to, ankstyvojoje Ajutajos valstybės stadijoje, valstybė nesugebėjo efektyviai kontroliuoti darbo jėgos. Žemdirbiai, gelbėdamiesi nuo valstybės išnaudojimo, bėgo į šiaurinius  miangus: Sukotajų, Fitsanuloką, Kamfaengą, kur vyravo patriarchalinė tvarka. Akmenyje išlikęs iškaltas Ajutajos karaliaus Rama Ratčatirato įsakymas (1397 m.), Sukotajaus valdovus (Ajutajos vasalas) įpareigoja grąžinti visus pabėgėlius į jų buvusias gyvenamąsias vietas.
1376 m. buvo išleistas įstatymas reglamentuojantis gyventojų mobilizaciją į armiją ir valstybinį darbą. Žemę dirbantieji buvo suskirstyti į dešiniuosius (civiliai) ir kairiuosius (karo prievolininkai). Jaunimui buvo prievolė praeiti karinį arba profesinį (statyba) pasirengimą viename iš mu (būrys), kurie sudarė batalionus kong ir pulkus krom. Prievolė buvo vykdoma pagal giminystės ryšį: pirmas, trečias ir t. t. sūnus pagal motinos liniją ir antras, ketvirtas ir t. t. pagal tėvo. Fiskalinis vienetas, nuo kurio buvo skaičiuojama prievolė buvo ryžių laukas na.
1454 m. Trailokanatas išleido įstatymus apsprendžiančius civiliu ir kariškių vietą visuomenėje. Piliečio vieta visuomenėje buvo nustatoma pagal rangus–vertingumą saktina. Pagal saktiną aukščiausią rangą turėjo karaliaus šeima, žemiau buvo aukštuomenė kunnang. Paprasti gyventojai pray pagal saktiną turėjo nuo 10 iki 350 rai (0,16 ha), o >10 buvo vergai mham. Kontrolė, atliekant valstybinį darbą, buvo vykdoma pagal patronažo sistemą: gyventojas, turintis atlikti valstybinį darbą, iš valdžios tarnautojų išsirinkdavo savo patronažą, prieš kurį ir atsiskaitydavo. 
Valdant karaliui Ramatibodžiui II buvo atlikta karinė reforma. Aplink sostinę esančių provincijų vyrai nuo 18 iki 60 metų buvo suskirstyti į dvi grupes. Iki 20 metų pray som ir vyresni – pray lung. Jų vardai  buvo surašyti į valstybinį registrą. Pirmieji karinį pasiruošimą atlikdavo atsakingų asmenų (patronų) namuose, o vyresnieji – šešis mėnesių dirbo valstybei.

Tarptautiniai santykiai

Tarptautiniuose Ajatujos santykiuose didelę reikšmę turėjo prekyba su Kinija. XVI a. pradžioje pasirašyti susitarimai su portugalais, leido europiečiams apsigyventi šalyje. 1516 m 300 Portugalijos patikėtinių apsigyveno sostinėje, jų tarpe buvo prekybininkai ir karo ekspertai. Vyko prekyba ryžiais, alavu, dramblio kaulu, benzoinio stirako (Styrax benzoin) derva, indigu ir mediena. XVII a. pradžioje ir viduryje ypač sustiprėjo tarptautiniai santykiai su Europos valstybėmis. 1608 m. Europoje pradėjo reziduoti pirmasis Ajutajos pasiuntinys, pasirašytas jūros ir prekybos sutartis su Nyderlandais, Prancūzija, Anglija. Visą tai vyko iki 1689 m., kada buvo uždarytos valstybės sienos ir nutraukti bet kokie užsienio santykiai.