google/wiki40b huggingface dataset:
Agugliastros judikatas

Agugliastros judikatas, taip pat Ogliastros judikatas – mažas, trumpai (X–XI a.) egzistavęs judikatas Sardinijoje. Sostinė buvo Ogliastra.
Agugliastros judikatas buvo piečiau Galuros judikato, į rytus nuo Arborėjos judikato, į šiaurę pagal rytinę Sardinijos pakrantę nuo Kaljario judikato.
Agugliastra buvo vienas iš keleto mažų judikatų, egzistavusių Tamsiaisiais amžiais. Jį anksti aneksavo Kaljario judikatas, todėl po to Sardinijoje tebuvo keturi judikatai.
Martynas Matuzas

Karjera

Tauragėje gimęs ir sportuoti pradėjo gimtame mieste. 
2013 m. sezoną pradėjo Tauragės „Taure“, o vasarą persikėlė į Pakruojį ir keletą metų atstovavo „Kruoją“.
O nuo 2016 m. buvo FK Sūduva Marijampolė nariu, tačiau retai kada tekdavo žaisti už pagrindinę komandą.
2018 m. perėjo į FK Kauno Žalgiris. 2018 m. A lygoje pasirodė 20 kartų.
2019 m. rugsėjo 28 d. Panevėžyje įvyko incidentas tarp Martyno ir Rudinilson Silva. Rugsėjo 30 d. klubas išplatino pranešimą, kad Matuzas palieka klubą, o Rudinilson Silva suspenduotas dviems savaitėms.
Džiakovica

Istorija

Iki Kosovo karo 93 % miesto gyventojų sudarė albanai. Džakovica smarkiai nukentėjo karo metu.
Šiaulių valstybinė kolegija

Istorija

Šiaulių aukštesniosios medicinos mokyklos istorija prasidėjo 1946 m. liepos 1 d., įkūrus Medicinos seserų mokyklą.
Šiaulių aukštesnioji technikos mokykla savo istoriją pradėjo 1959 m., įkūrus Šiaulių agrozootechnikumą.
1961 m. Šiaulių agrozootechnikumas tapo Šiaulių politechnikumu.
Nuo 1991 m. politechnikumas veikė kaip Šiaulių aukštesnioji technikos mokykla.
1991 m. Medicinos mokykla tapo aukštesniąja medicinos mokykla.
2002 m. įsteigta Šiaulių kolegija. Buvo reorganizuotos aukštesniosios technikos ir medicinos mokyklos.
2002 m. rugsėjo 1 d. Šiaulių aukštesnioji technikos mokykla tapo Šiaulių kolegijos Verslo ir technologijų fakultetu. Šiaulių aukštesnioji medicinos mokykla – Šiaulių kolegijos Sveikatos priežiūros fakultetu.
2010 m. liepos 12 d. biudžetinė įstaiga Šiaulių kolegija pertvarkyta į Viešąją įstaigą Šiaulių valstybinę kolegiją.

Studijų programos

Šiaulių kolegijoje yra per 20 studijų programų biomedicinos, fizinių, socialinių, technologijos mokslų srityse (studijų programų spektras derintas su darbo rinkos poreikiais bei Šiaulių regiono plėtros perspektyvomis): bendrosios praktikos slauga , burnos higiena , kineziterapija, kosmetologija , odontologinė priežiūra , bibliotekos informacinių išteklių valdymas , buhalterinė apskaita , finansai , gamtotvarkos vadyba , įmonių ir įstaigų administravimas , prekybos vadyba , socialinis darbas , turizmo administravimas , verslo informatika , aplinkos apsauga , automobilių techninis eksploatavimas , autotransporto elektronika , elektros energetika , elektros ir automatikos įrenginiai , informacinių sistemų technologija , sausumos transporto technologijos , statyba .
Paskalina

Istorija

Jaunasis Blezas Paskalis, padėdavęs tėvui, tuometiniam mokesčių rinkimo valdininkui, skaičiuoti pinigus, sugalvojo įrenginį, galintį atlikti sudėtį. Įrenginys buvo reklamuojamas kaip galintis atlikti dešimties buhalterių darbą. Vis dėlto tų laikų gamybos priemonės neleido pagaminti tikslaus mechanizmo. Be to, buhalterių darbas buvo pigesnis už mašinų gamybą, todėl tebuvo parduota tik dvylika šių skaičiuotuvų. Amžininkai įrenginį pavadino „Paskalina“.

Veikimo principas

Paskaliną sudarė rutuliukai, ant kurių buvo užrašyti skaitmenys nuo 0 iki 9. Rutuliukai turėjo dantračius. Apsisukęs vieną kartą, rutuliukas užkabindavo gretimą ratuką ir pasukdavo jį per vieną skaitmenį, t. y. atitinkama skaičių skiltis padidėdavo vienetu. B. Paskalio taikytas „surištų ratukų“ principas buvo naudojamas beveik visuose per tris šimtmečius sukurtuose mechaniniuose skaičiuotuvuose.
Pagrindinis „Paskalinos“ trūkumas – labai sudėtingas įvairių operacijų, išskyrus sudėtį, atlikimas.
Pirmąją mašiną, kuria lengvai atliekami visi keturi aritmetikos veiksmai, 1673 metais sukūrė vokietis G. V. Leibnicas. Šis mechaninis kalkuliatorius sudėtį atlikdavo kaip ir „Paskalina“, tačiau jo konstrukcijoje Leibnicas pirmą kartą pritaikė judančią dalį (karūnėlę).

Trumpai apie B. Paskalį

B. Paskalis vėliau tapo žymiu matematiku ir filosofu, tačiau jo nuopelnai kompiuterių istorijai prisimenami iki šiol, nes „Paskalina“ laikoma šiuolaikinių kompiuterių prosenele. B. Paskalio vardu pavadinta viena iš populiariausių programavimo kalbų – Paskalio programavimo kalba.
Reinhart Lempp

Biografija

Baigė medicinos studijas, rezidentūrą, įgijo psichiatro kvalifikaciją.
Tiubingeno universiteto profesorius emeritas. Ludwigsburgo pedagoginės aukštosios mokyklos garbės daktaras. Paskelbė daugybę mokslo ir jo populiarinimo darbų, įskaitant vaikų ir paauglių psichiatriją.
Eldikanas

Istorija

Eldikanas įkurtas 1941 m. kaip prieplauka prie Aldano, skirta aprūpinti produkcija uluso pietryčiuose esančias kalnakasių gyvenvietes. Miesto tipo gyvenvietės statusas suteiktas 1948 m.
Lydekinis (Vilniaus r.)

Istorija

Ežerėvardis kilęs nuo žuvies pavadinimo lydeka.

Senasis ežero pavadinimas: liet. Karusi, rus. Каруси. Vėliau ežeras gavo gretimai esančio ežero (dab. Šeškučių ežeras) pavadinimą: liet. Lydekinis, rus. Щупачникъ, lenk. Szczupacznik.
Žmogus voras (filmas)

Siužetas

Filmas pasakoja apie Piterio Parkerio virsmą didvyriu, Žmogaus voro kilmę bei kovą su Žaliuoju Goblinu, kuris yra jo geriausio draugo Hario Osborno tėvas.
Saśastr Praharī Bal Club

Istorija

Žaidžia elito divizione.
Alstas

Istorija

Miestas žinomas nuo 870 m.
Tlemsenas

Istorija

Miestą IV amžiuje įkūrė romėnai kaip karinį postą Pomaria.
Varėnos rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.

Veikla

Rajono meru išrinktas Vidas Mikalauskas.
Virškupėnai

Aplinkinės gyvenvietės

Franciškis – 3,2 kmSierotava – 6,9 kmVinkšniniai – 11,2 kmBIRŽAI – 20 kmGražiškiai – 1 kmGricgalė – 3,2 km
Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas

Sudėtis

LR Konstitucinį Teismą sudaro 9 teisėjai, skiriami 9 metams ir tik 1 kadencijai. Kas 3 metai Teismas atnaujinamas vienu trečdaliu. Teisėjus skiria Seimas po lygiai iš kandidatų, kuriuos pateikia Respublikos Prezidentas, Seimo Pirmininkas ir Aukščiausiojo Teismo pirmininkas. Konstitucinio Teismo pirmininką iš šio Teismo teisėjų skiria Seimas Respublikos Prezidento teikimu. Teisėjais gali būti skiriami nepriekaištingos reputacijos Lietuvos Respublikos piliečiai, turintys aukštąjį teisinį išsilavinimą ir ne mažesnį kaip 10 metų teisinio ar mokslinio pedagoginio darbo pagal teisininko specialybę stažą.
Į Teismą dažnai yra skiriami teisės mokslininkai ir teisės pedagogai. 2011-2014 m. Konstituciniame Teisme iš 9 teisėjų buvo net 4 profesoriai ir 3 docentai. Tokio lygio, tokio išsimokslinimo Konstitucinio Teismo sudėties iki tol dar nebuvo.

Pirmininkai

LR KT pirmininkas (nuo 2014 m.) - prof. Dainius Žalimas (g. 1973 m.).
Ankstesni Teismo pirmininkai - Juozas Žilys (g. 1942 m.), Egidijus Kūris (g. 1961 m.), Vladas Pavilonis (1932-2003), Kęstutis Lapinskas (g. 1937 m.) ir Romualdas Urbaitis.

Teisėjai

2014-2017 m. sudėties Teismas: Dainius Žalimas (pirm.), Vytas Milius, Vytautas Greičius (g. 1949 m.),  Danutė Jočienė (g. 1970 m.), Pranas Kuconis (g. 1961 m.), Gediminas Mesonis (g. 1968 m.), Elvyra Baltutytė (g. 1954 m.), Egidijus Šileikis (1967 m.) ir Algirdas Taminskas (g. 1962 m.).
Bukynas

Bukynas – medynas, kuriame vyrauja bukai.
Bukas dažniau nei kitos plačialapės rūšys sudaro grynus miško medynus, taip pat yra mišrių miškų su spygliuočiais dalis. Paprastasis bukas Europoje auga ir lygumose, ir kalnuotose vietovėse; kalnuose tai paprastai aukščiausiai auganti medžių rūšis. Stačiuose kalnų šlaituose bukynai turi didelę reikšmę dirvožemio apsaugai ir vandens išsaugojimui. Miškininkystėje bukas vertinamas kaip mišką formuojanti, klimatą reguliuojanti rūšis. Paprastasis bukas Europoje savaime auga beveik visoje Europoje – nuo Ispanijos iki Kaliningrado srities, Lenkijos, Vakarų Ukrainos, taip pat Jungtinėje Karalystėje. Tarp bukynų pastatyta daugybė sanatorijų ir poilsio namų. 
Nors anksčiau bukynai Europoje užėmė didelę teritoriją, dėl žmogaus ūkinės veiklos daug jų buvo išnaikinta. Dabar iškirstų bukynų vietoje buvo pasodinti kitokie medžiai. Natūralūs bukynai yra saugomi daugelyje Europos šalių.

Lietuvoje

Lietuva yra už natūralaus bukų arealo. Bukų introdukcija Lietuvoje prasidėjo XIX a. Miškuose bukynų yra labai nedaug, tik drėgnokose miško augavietėse Lietuvos vakarinėje dalyje, kitur pernelyg šalta. Nedidelių bukynų yra Šilutės, Kliošių, Ašpurvių ir Girulių miškuose.
Badalona

Istorija

Romėnų laikais čia buvo Baetulo gyvenvietė.
Peliksas Šinkūnas

Biografija

Gimė P. Šinkūnas  ūkininkų šeimoje, turėjo trys brolius ir vieną seserį. Mokėsi Kupiškio pradinėje ir dviklasėje mokykloje. 1912 m. išeina į carinę armiją. Karui baigiantis P. Šinkūnas pateko į Maskvą ir 1917–1919 m. A. Šaniavskio universitete studijavo istorijos bei visuomenės mokslus, o 1918 m. dar baigė pradžios mokyklos mokytojų kursus. Grįžęs 1919 m. į Lietuvą mokytojavo Kupiškio apskrityje, 1920–1921 m. dirbo Viešintų (Ankyščių raj.) pradinės mokyklos vedėju, vėliau mokytoju Noriūnuose.
1923 m. A. Vireliūnas pakviečia P. Šinkūną į Kauną dėstyti lietuvių kalbos. Čia jis pradeda domėtis geografija, mokosi užsienio kalbų.
1930–1940 m. dirbo „Lietuviškosios enciklopedijos“ geografijos skyriaus redaktoriumi. 1940–1941 m. ir 1944–1960 m. Vilniaus universitete bei Vilniaus pedagoginiame institute dėstė geografiją. 1944 - 1948 Švietimo ministerijos suaugusiųjų švietimo valdybos viršininkas.
1953 m. suteiktas nusipelniusio šalies mokytojo garbės vardas.

Mokslinė veikla

Jau nuo 1925 m. P. Šinkūnas pradeda rašyti geografijos ir jos mokymo klausimais. 1926 m. pasirodo A. Vireliūno ir P. Šinkūno baigtas rašyti „Krašto mokslo vadovėlis“. 
Vėliau jis parašė pagrindinius geografijos vadovėlius pradžios mokyklai, progimnazijos ir gimnazijos klasėms, geografijos chrestomatiją ir atlasą.
Detaliausias krašto aprašas pateiktas pirmajame „Lietuvos geografijos“ (1927 m.) vadovėlyje, skirtame A. Vireliūno atminimui. Šis vadovėlis ilgai buvo pagrindinis daugeliui vėlesnių vadovėlio versijų.
P. Šinkūno vadovėliai, kurių daug buvo išleista pakartotinai, atitiko to laiko mokyklinės geografijos sampratą. Vyravo aprašomoji regionų geografija kaip ir Vokietijos bei Rusijos mokyklose.
1930–1940 m. dirbdamas „Lietuviškos enciklopedijos“ geografijos skyriaus redaktoriumi, P. Šinkūnas paskelbė monografijas apie Alytų, Kėdainius, Biržus, Belovežo girią.
P. Šinkūnas nuolat rašydavo žurnalams: „Švietimo darbai“, „Mokykla ir gyvenimas“, „Mokykla ir visuomenė“
1958 m. pasirodė geografo redaguotas 668 puslapių leidinys pavadinimu „Vadovas mokyklos geografinei aplinkai tirti“. Šiuo darbu P. Šinkūnas bent metodiniu požiūriu realizavo savo siekiamybę, jog geografijos mokymas būtų glaudžiai siejamas su aplinkos tyrimais.
Malda

Žodžio kilmė

Žodis „poteris“ kilęs nuo lotyniškos pirmojo Tėve mūsų maldos žodžio Pater noster, qui es in caelis <…> Žodis „malda“ nuo „maldauti“ – stipriai ko nors prašyti.
Rusakalbiai

Rusakalbiai (русскоязы́чные) - žmonės, kurių gimtoji kalba yra rusų arba kasdieniame gyvenime jie kalba rusų kalba. Drauge terminas yra vartojamas siauresne prasme, kalbant apie žmones, kurių kultūrinė tapatybė susieta su rusų kalba, nepriklausomai nuo etninių šaknų ir teritorinės priklausomybės.
Didžiausia ir tankiausiai rusakalbių apgyvendinta šalis yra Rusija, iš kur yra kilusi pati kalba. Taip pat didelis rusakalbių skaičius būdingas buvusioms Tarybų Sąjungos respublikoms. Baltarusija, Ukraina, Kazachija, Estija ir Latvija yra šalys, kuriose rusakalbių kiekis yra didžiausias. Tarp rusakalbių yra daug ukrainiečių, baltarusių, totorių, žydų, armėnų, kazachų, taip pat etniškai maišytų santuokų tarp rusų ir kitų tautų palikuonių. Izraelis, JAV, Kanada ir Australija yra šalys, turinčios dideles rusakalbių bendruomenes.
Bendras rusakalbių kiekis pasaulyje vertinamas 280 milijonų.

Rusakalbiai žmonės buvusiose TSRS šalyse

Rusakalbiai buvusios TSRS šalyse yra prieštaringas fenomenas. Visoje Rusijos ir buvusių TSRS respublikų teritorijoje daugelio etninių grupių kalbos buvo slopinamos rusifikacijos metu, nes Rusija turėjo šalies, de facto sujungusios respublikas į sąjunginę valstybę, statusą, o rusų kalba buvo išskirtinai vartojama visuose oficialiuose ir tarprespublikiniuose reikaluose. Po TSRS griūties situacija buvusiose respublikose pasikeitė ir rusų kalbos vartojimo buvo atsisakyta, išskyrus Baltarusiją, Krymą, Kirgiziją ir Kazachiją, kur rusų kalba liko valstybine kalba. Nepripažintos Abchazijos, Pietų Osetijos valstybės ir Padniestrės respublika yra paskelbusios rusų kalbą oficialia kalba savo kontroliuojamose teritorijose.
Kai kurių mokslininkų prognozuota, kad po Tarybų Sąjungos subyrėjimo susikūrusiose valstybėse stiprės rusakalbių tapatybė ir net formuosis nauja „rusakalbių tauta“.
Korėjietiška virtuvė

Ryžiai ir makaronai

Ryžiai arba makaronai yra pagrindinis maistas, be kurio neapsieina joks valgis. Ryžiai gali būti patiekiami tiesiog virti, tačiau labai paplitęs valgis yra bibimbap (비빔밥). Tai – dažniausiai akmeniniame įkaitintame inde patiekiami ryžiai, su ant viršaus sudėtais priedais: mėsa, daržovėmis, prieskoniais, žaliu kiaušiniu, kimči. Šis patiekalas valgomas gerai išsimaišius šaukštu, kad visi ingredientai sušiltų.
Iš makaronų korėjiečiai, skirtingai nei japonai, nėra išradę naujų rūšių, o naudoja Kinijoje paplitusius makaronus: lamian, dòumiàn ir kitus. Tačiau iš makaronų pagaminti patiekalai pasižymi aštrumu (pvz., ramyeon – korėjietiškai pagaminti lamian). Tarp makaronų patiekalų paplitę yra jajangmyeon (자장면), japchae (잡채) (gaminami iš ryžių makaronų dòumiàn, naengmyeon (냉면) (šaltai paruošti makaronai).

Bančan

Labai svarbiu maisto elementu yra bančan – aštrūs šalti užkandžiai, patiekiami mažuose indeliuose, kuriais užsiskaninami ryžiai ir pagrindiniai patiekalai. Jų rūšių gausumas pasako apie stalo turtingumą. Žinoma, pats pagrindinis ir dažniausias bančan yra kimči, tačiau žinoma daugybė kitų rūšių.
Dar vienas svarbus bančan ingredientas yra nokdumuk (녹두묵) – želė iš pupelių Vigna radiata, dažniausiai patiekiama su sojų padažu ir actu. Jos variantai yra geltonoji hwangpomuk (황포묵), gilių dotorimuk (도토리묵) ir grikinė memilmuk (메밀묵). 
Namul yra įvairios salotos, gaminamos iš apvirtų daržovių, pupelių, žuvies, uždaromos sezamo aliejumi ir sojų padažu, gardinamos sezamu, raudonaisiais pipirais. Tarp jų garsios yra sukju namul (숙주나물) iš žaliųjų pupelių, kong namul (콩나물) iš jų daigų.

Desertai

Kaip ir japonų virtuvėje, pagrindiniai ingredientai saldumynams yra gličiųjų ryžių tešla ir saldi raudonųjų pupelių masė. Dar naudojama žaliųjų pupelių masė, sezamas, medus.
Aukšti santykiai (miniserialas)

Siužetas

Jelena bendrauja su vyruku jau metus laiko. Jau pradėjo planuoti vestuves ir būsimą gyvenimą. Andrėjus susitikinėja su kita, o Leną paleidžia prie darbovietės kampo. Eilinį kartą Lenočka pradeda kalbą apie jų ateitį ir jis supyksta. Skyrybos. Nataša, geriausia jos draugė įkalba bent šiek tiek prasiblaškyti. Merginos nueina laipioti sienomis į „Uoladromą“. Romanas, vienas iš šio klubo steigėjų, padeda jai kopti į viršų, rūpinasi jos saugumu, bet Lena neklauso jo nurodymų ir viską daro savaip. Ji nukrinta ir visko kaltina nemokšą instruktorių, dar grasina socialiniuose tinkluose išplatinti pranešimą, kad tai nesaugu. Romanas ieško merginos, kad atsiprašytų. Jis nueina į jos ofisą ir bando atsiprašyti. Kadangi turizmo firmoje dirbanti Sonia pavogė iš jos idėją, tai Jelena sugalvojo naują koncepciją, o Romaną pristato kaip konsultantą ir jos jaunikį. Ji galvojo, kad jos buvęs draugužis užpavydės ir sugrįš. O štai Romanas turi draugę, kuri svajoja nuvykti į Australiją, o tam reikia pinigų. Tad vyrukas tampa Lenos sužadėtiniu už honorarą.
Airija (grupė)

Airija – Lietuvos muzikinė grupė, susikūrusi 1992 m. Alytuje.

Grupės istorija

Nojus (Darius Mileris) ir bosistas Kostas (Koka) pirmą kartą susitiko repeticijų studijoje ir pradėjo „džemuoti“. Iki pirmo albumo „Yra“, kurį grupė išleido 1994 m., muzikantai aktyviai koncertavo ir kūrė dainas, dalyvavo konkursuose ir kt.
Išleidus albumą „Yra“, grupė netrukus įrašė antrą albumą „Čia“ (1995 m.), po kurio sekė turas po Lietuvą „Airija Yra Čia“. Nufilmuotas dainos „Į save per save“ vaizdo klipas, kuris kanalo MCM muzikiniuose apdovanojimuose Prancūzijoje užėmė trečią vietą. Tais pačiais metais „Airija“ muzikiniuose apdovanojimuose „Metai`95“ tapo geriausia roko grupe.
1996 m. kartu su Kauno mažuoju teatru sukurtas muzikinis spektaklis „Nuotraukos iš muzikinio albumo“, kuris sėkmingai rodytas visoje Lietuvoje. Taip pačiais metais LTV Kauno redakcijos studijoje nufilmuotas akustinis koncertas, išleistas koncertinis albumas „Airija Yra Čia“.
1998 m. M-1 įrašų studijoje įrašytas ir išleistas albumas „Naujas“.
2000 m. grupė nutraukė veiklą.
2002 m. dešimtmečio proga „Airija“ trumpam atsikūrė, koncertavo Lietuvoje ir Airijoje, kur spalio 28 d. įvyko paskutinis grupės koncertas.
Didieji Baušiai

Aplinkinės gyvenvietės

ŠALČININKŲ KAIMAS – 2 km
Kazimieras Garšva

Kazimieras Garšva (g. 1950 m. lapkričio 11 d. Linkuvoje) – Lietuvos kalbininkas, humanitarinių mokslų daktaras,  draugijos „Vilnija“ pirmininkas.

Biografija

1973 m. baigė Vilniaus universitetą. 1973–1976 m. TSRS mokslų akademijos Kalbotyros instituto Maskvoje aspirantas. 1977 m. filologijos mokslų kandidatas.
Nuo 1973 m. Lietuvių kalbos instituto mokslo darbuotojas. 1990 m. Vilnijos draugijos kūrėjas, 1990–1995 m. ir nuo 1997 m. pirmininkas. 2016 m. apdovanotas ordino "Už nuopelnus Lietuvai", Karininko kryžiumi.

Mokslinė veikla

Tiria lietuvių kalbos tarmes, daugiausia paribio, bendrinės lietuvių kalbos fonetiką ir fonologiją, Lietuvos laisvės kovų istoriją. Yra aprašęs šiaurės vakarų panevėžiškių patarmę, Latvijos, Baltarusijos, Lenkijos (Seinų krašto) lietuvių šnektas. Visuotinės lietuvių enciklopedijos straipsnių autorius.
Kebeliai (Rokiškis)

Istorija

XX a. pradžioje minimas Kebelių dvaras.
Šerkšniai

Istorija

Kaimas įkurtas XVI a., priklausė Mosėdžio dvarui ir Mosėdžio parapijai. Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio Šerkšnys.
1951 m. lapkričio 5 d. Šerkšnių apylinkės miške į MGB Salantų rajono skyriaus stribų ir kareivių apsuptį patekę žuvo Žemaičių apygardos Kardo rinktinės Tautvaišo kuopos Sakalo būrio partizanai Julijonas Adomauskas–Medutis ir Veronika Stasienė–Gulbė.
Kaime veikė Mosėdžio kolūkio paukštynas, o 2005–2010 m. – žemės ūkio kooperatinė bendrovė „Pamario paukštynas“.
Loreta Kalnikaitė

Biografija

1979 m. baigė Šilalės vidurinę mokyklą, 1982 m. – Šiaulių medicinos mokyklą, medicinos felčerė, 2005 m. – Klaipėdos universitete – verslo ir vadybos administravimą, 2007 m. – viešąjį administravimą.
Šilalės PSPC direktorės pavaduotoja greitosios medicinos pagalbos skyriui, VšĮ Šilalės greitosios medicinos pagalbos stoties vedėja, direktorė, 2006 m. UAB „Ambulansas“ likvidatorė. 2010 m. UAB „Ambulansas“ Šilalės greitosios medicinos pagalbos stoties vedėja
Tėvynės sąjungos Šilalės rajono skyriaus narė.
2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Šilalės rajono savivaldybės tarybos narys. 
Lietuvos medicinos darbuotojų profesinės sąjungos viceprezidentė. LPKTS valdybos ir tarybos narė.
Ramat Hašaronas

Istorija

Įkurtas 1923 m. kaip Ir Šalomas, 1932 m. įgijo dabartinį vardą.
Skripija

Aplinkinės gyvenvietės

KREKENAVA – 4 km
Skilvioniai – 1 km
ŽIBARTONIAI – 4 km
Vilkija – 0,5 km
Papalčiai – 1 km
Kėdainių naujoji sinagoga

Istorija

1837 m. šalia Didžiosios sinagogos, buvo pastatyta antroji Mažoji sinagoga, kuri buvo šildoma ir todėl dar vadinama žiemine. Sinagogos pagrindinė funkcija buvo maldos namai, kur vyrai ir moterys melsdavosi atskirose patalpose, o likusioje pastato dalyje posėdžiaudavo žydų bendruomenės narių teismas.
2002 m. rugpjūčio 16 d. sinagogoje duris atvėrė Kėdainių krašto muziejaus Daugiakultūris centras.
Vladas Jakovickas

Biografija

1925 m. baigė Berlyno aukštąją technikos mokyklą. 1925-1943 m. dėstė Vytauto Didžiojo universiteto (iki 1930 m. Lietuvos universitetas), 1940-1941 m. prorektorius. 1939 m. inžinerijos daktaras, nuo 1941 m. profesorius. 1927-1943 m. dar dėstė Kauno aukštesniojoje technikos mokykloje. Daug prisidėjo rengiant Lietuvos elektrotechnikos specialistus. Nuo 1944 m. gyveno Vokietijoje, nuo 1946 m. – JAV. Nuo 1946 m. dėstė JAV kariuomenės kursuose Oberamergau.
Monro doktrina

Monro doktrina (angl. Monroe Doctrine) buvo Jungtinių Valstijų politikos deklaracija, pristatyta 1823 m. gruodžio 2 d., kurią paskelbė JAV prezidentas Džeimsas Monro. Vienas deklaracijos autorių buvo JAV valstybės sekretorius John Quincy Adams.
Deklaracija parengta baiminantis Šventosios sąjungos galimos intervencijos į nepriklausomomis tapusias Lotynų Amerikos valstybes. Deklaracijoje teigta, kad tolimesni Europos šalių bandymai kolonizuoti arba trukdyti šalims, esančioms Amerikos žemyne, bus laikomi agresija, kuriai sustabdyti reikalingas JAV įsikišimas. Monro doktrinoje teigiama, kad Vakarų pusrutulis nebebus toliau kolonizuojamas Europos šalių ir kad JAV taip pat nelies egzistuojančių Europos kolonijų ir nesikiš į vidinius Europos šalių reikalus. Doktriną pradėta taikyti tuo metu, kai daugelis Lotynų Amerikos šalių buvo ant nepriklausomybės nuo Ispanijos imperijos ir Jungtinių Valstijų slenksčio.
Pagrindinė doktrinos įvedimo priežastis - susirūpinimas, kurį pirmąkart išreiškė Didžioji Britanija, kad Ispanijos kolonijas gali užvaldyti kokios nors Europos jėgos.
Prezidentas Džeimsas Monro pirmąkart pristatė doktriną 7-osios Sąjungos padėties kalbos Kongresui metu. Tai tapo charakteringu JAV užsienio politikos momentu ir vienu iš ilgiausiai gyvuojančių doktrinų, kuria rėmėsi daugelis JAV politikų ir keletas JAV prezidentų, įskaitant Teodorą Ruzveltą, Kelviną Kulidžą, Herbertą Huverį, Džoną Kenedį ir kitus.
Monro turbūt nebūtų galėjęs numatyti, kad jo tikslai ir įtaka (Monro doktrina) išsilaikys beveik nepakitusi beveik du amžius. Pirminis doktrinos tikslas buvo išvaduoti naujas nepriklausomybę paskelbusias Lotynų Amerikos kolonijas nuo europiečių intervencijos ir kontrolės. Doktrina lėmė tai, kad Naujasis pasaulis ir Senasis pasaulis išlaikė atskiras įtakos sferas, nes šios buvo sudarytos iš visiškai atskirų ir nepriklausomų valstybių.
Šventės tiltas

Duomenys

Tiltas metalinis, 4 santvarų. Tiltas turi 4 betonines atramas, ant vienos iš kurių įtaisyta upės vandens lygio matuoklė. Tilto ilgis 325 m.