Pasaulio šachmatų kompozicijos federacija

Pasaulio šachmatų kompozicijos federacija (angl. World Federation for Chess Composition, WFCC) – tai tarptautinė šachmatų kompozicijos organizacija. Nuo 1956 m. iki 2010 m. ji buvo žinoma kaip Nuolatinė FIDE šachmatų kompozicijos komisija (angl. PCCC).
Po 2010 m. Šachmatų kompozicijos komisijos suvažiavimo ji atsiskyrė nuo FIDE ir tapo nepriklausoma tarptautine organizacija, kuri ir po atsiskyrimo toliau bendradarbiauja šachmatų temomis su FIDE. 2016 metais WFCC narėmis buvo 40 šalių, tarp jų ir Lietuva.
2016 m. organizacijos būstinė buvo Šveicarijoje, Berno mieste.

Istorija

Ilgą laiką šachmatų kompozitoriai neturėjo savo vienijančios organizacijos. Bendravimas vyko per varžybas ir per spaudą, skaitant uždavinių ir etiudų rinkinių knygas, šachmatų skyrelius žurnaluose ir laikraščiuose.
XX amžiaus pradžioje atsiranda pirmosios nacionalinės šachmatų kompozitorių organizacijos. Bandoma įkurti ir tarptautinius susivienijimus.

Geras draugas – šachmatų uždavinių klubas

1913 m. Džeimsas Francis Magy (angl. James Francis Magee) ir Alanas Kempbelas Vaitas (angl. Alain Campbell White Filadelfijoje įkūrė šachmatų klubą Good companion chess problem club kuris vienijo to meto pasaulio šachmatų uždavinių kompozitorius ir turėjo visame pasaulyje apie 600 narių. Klubas surengė apie 100 uždavinių (daugiausia dviejų ėjimų) sudarymo konkursų, kuriuose iškilę kompozitoriai davė pradžią Strateginei šachmatų kompozicijos mokyklai.
Nuo 1913 iki 1924 m. klubas leido biuletenį Our Folder (̣̣̼liet. Mūsų katalogas), kuriame buvo talpinami daugiausiai dviejų ėjimų mato uždaviniai.

Tarptautinė šachmatų uždavinių kūrėjų sąjunga

Tarptautinė šachmatų uždavinių kūrėjų sąjunga (angl. International Problemboard, sutr.IPB), kuri jungė įvairių šalių šachmatų kompozitorius, buvo įkurta 1927 m. vokiečių ir anglų šachmatų kompozitorių iniciatyva.
Pirmu jos prezidentu tapo E. Birgfeldas (Vokietija), o nuo 1939 m. – S. Kipingas (Anglija). Leido Vokietijoje žurnalą „Schwalbe“, o nuo 1939 m iki 1956 m. – žurnalą „Problemme“ (liet. Uždaviniai).
Sąjunga rengdavo tarp šalių kasmetinius komandinius šachmatų uždavinių sprendimo mačus. Šių varžybų nugalėtojomis tapo: Anglija – 1928, 1929, 1930 m., Danija – 1931, Vengrija – 1932, 1935, Ispanija – 1933, Latvija – 1934, Vokietija – 1936, Austrija –1937.
Po Nuolatinės šachmatų kompozicijos komisijos prie FIDE įkūrimo 1956 m. ši Sąjunga iširo.

Nuolatinė šachmatų kompozicijos komisija prie FIDE

Svarbus žingsnis, vienijant kompozitorius, buvo 1956 m. prie FIDE įsteigta Nuolatinė šachmatų kompozicijos komisija, kuri egzistavo iki 2010 m. Ji kasmet, išskyrus 1963 m. ir 1970 m., rengdavo Komisijos suvažiavimus, Pasaulio čempionatus, kompozicijų sprendimo ir sudarymo varžybas, suteikdavo titulus bei reitingus, periodiškai leido FIDE kompozicijų albumą.

Pasaulio šachmatų kompozicijos federacijos įkūrimas

2010 m. spalio 15 d. Kretoje vykusiame kasmetiniame Komisijos suvažiavime buvo priimtas naujas statutas pagal kurį Šachmatų kompozicijos komisija tapo nepriklausoma nuo FIDE – Pasaulio šachmatų kompozicijos federacija.
2011 m. rugpjūčio 23 d. Džezio Pasaulio šachmatų kompozicijos federacijos suvažiavime, šis statutas buvo dar kartą patobulintas.
Jis dar kartą taisytas 2014 m. rugpjūčio 24 d. Berne vykusiame Suvažiavime .

Šalys narės

Pasaulio šachmatų kompozicijos federacijos nariai yra šalių nacionalinės organizacijos, užsiimančios šachmatų kompozicija. Joms keliami tam tikri reikalavimai.

Reikalavimai organizacijoms

Organizacija atstovauja šalies (ar jos didžiosios dalies) šachmatų kompozicija užsiimančių žmonių veiklą. Tik tada ji gali įstoti į WFCC. Atstovauti šalį gali tik viena organizacija.

Priėmimas ir pašalinimas

Suvažiavimas nacionalinę šalies organizaciją priima dviejų trečdalių balsų dauguma. Ta pačia dauguma jis ją gali ir pašalinti iš Federacijos.

Individualūs nariai

Federacijoje gali būti ir individualių nariųː Suvažiavimas, pasižymėjusius kompozicijoje asmenis, gali paskirti iki gyvos galvos garbės nariais, taip pat, ir pasižymėjusius buvusius prezidentus – garbės prezidentais.
Individualūs nariai neatstovauja jokios šalies, o tik save. Individualūs nariai dalyvauja diskusijose, bet balsavimo teisės nei balsavimuose nei rinkimuose neturi.

Pasaulio šachmatų kompozicijos federacijos suvažiavimas

Gali vykti eilinis ar neeilinis suvažiavimai.

Eilinis suvažiavimas

Eilinis suvažiavimas vyksta kartą per metus. Jį organizuoja Federacijos prezidiumas.
Suvažiavime svarstomi ir diskutuojami darbotvarkėje iškelti klausimai ir dėl jų priimami sprendimai.
Suvažiavimui pirmininkauja prezidiumo narys, dažniausiai prezidentas. Kai diskusijoje, nagrinėjama prezidiumo nario veikla, svarstomasis prezidiumo narys nepirmininkauja.
Diskusijos suvažiavime trumpos ir liečia tik reikalo esmę. Jei reikia ilgesnių diskusijų paskiriamas komitetas, kuris nagrinėja klausimą iš esmės.

Darbotvarkė

Kiekvienam eiliniam suvažiavimui turi būti paruošta darbotvarkė ir perduota delegatams likus 3 savaitėms iki Suvažiavimo.

Kvorumas

Susirinkimo kvorumas: bet kuriame posėdyje turi dalyvauti ne mažiau kaip trečdalis (1/3) šalių narių.

Pasiūlymai

Šalys-narės gali teikti pasiūlymus Suvažiavimui. Pasiūlymai turi pasiekti prezidiumą likus šešioms (6)savaitėms iki Suvažiavimo.
Suvažiavimo metu šalių atstovai teikia pasiūlymus dėl priimamų posėdžiuose sprendimų.
Prieš svarstant pasiūlymą Suvažiavimas nusprendžia ar pasiūlymą iš viso svarstyti.

Rinkimai ir kadencijos trukmė

Rinkimai į prezidiumą vyksta kas ketveri metai per eilinį Suvažiavimą. Balsavimas į visas 4 pareigas vyksta tais pačiais metais.
Papildomi rinkimai rengiami, jei kadencijos metu postas lieka laisvas ir Federacijos veiklai užtikrinti tikslinga rengti rinkimus į atsilaisvinusias pareigas. Taip išrinktas pareigūnas dirba iki tuometinės ketverių metų kadencijos pabaigos.
Atidarydamas rinkiminį Suvažiavimą prezidentas į darbo grupę rinkimams (Rinkimų komisiją) prižiūrėti paskiria tris asmenis iš skirtingų šalių ir vieną iš jų sekretoriumi. Šalių delegatai negali būti šios darbo grupės nariais.
Delegatas norintis būti išrinktu, likus dienai iki rinkimų (iki 22 val), paduoda savo vardu pareiškimą, kuriame aiškiai nurodo į kokį postą pretenduoja.
Darbo grupė rinkimų dieną (iki 9 val.) skelbia pretendentus į kiekvienas pareigas. Jokių papildymų negali būti įnešta, išskyrus atvejus, kai kuris nors pretendentas atsisako dalyvauti rinkimuose.
Balsavimai vyksta už uždarų durų. Vienas iš Rinkiminės komisijos narių (ne sekretorius) imasi pirmininkauti balsavimui.
Į kiekvienas pareigas prezidiume renkama atskirai. Pradedama nuo prezidento, o po to, renkami iš eilės viceprezidentai. Prieš pradžią Rinkiminės komisijos pirmininkas perskaito pretendentų į prezidento pareigas pavardes.
Po to, kiekvienam pretendentui, jei jis to pageidauja, suteikiama ne daugiau 10 min pasisakymui. Po jo gali vykti diskusijos, kurioms pasibaigus Pirmininkas pakviečia delegatus slaptam balsavimui – pažymėti biuletenyje už kurį pretendentą jie balsuoja.
Surinkęs balsų daugumą, pretendentas yra skelbiamas išrinktu Federacijos prezidentu. Jei du pretendentai pirmajame rate surenka vienodai balsų, tai tarp dviejų pretendentų, daugiausiai surinkusių balsų, dar kartą balsuojama. Jei vėl lygu, Rinkimų komisijos pirmininkas skelbia 10 min. pertrauką, po kurios balsuojama dar kartą. Jei ir šį kartą lygu, rinkimų baigtį išsprendžia Pirmininkas, traukdamas vieną iš dviejų sulenktų lapelių, kurių viduje užrašyta vieno kurio nors pretendento pavardė. Atvėrus pasirinktąjį lapelį paaiškėja išrinktasis prezidentas.
Bet kuris iš pralaimėjusių pretendentų, jei jis to dar nėra padaręs anksčiau, gali pareikšti norą dalyvauti 1-ojo viceprezidento rinkimuose.
Rinkimų procedūra analogiška kaip ir renkant prezidentą.
Pagal nurodytą tvarką vyksta rinkimai į 2-ojo ir 3-iojo viceprezidento pareigas.
Visi balsavimai vyksta toje pačioje sesijoje.
Išrinkus prezidiumą, Rinkiminės komisijos veikla baigiasi.
Prezidiumas renkamas keturiems (4) metams. Naujai išrinktas prezidiumas savo darbą pradeda, pasibaigus suvažiavimui, kuriame jie buvo išrinkti.

Prezidentas

Prezidentas organizuoja Prezidiumo darbą.

Vice prezidentai

1-as viceprezidentas eina prezidento pareigas, kai šis negali jų vykdyti. Antras ir trečias viceprezidentai pavaduoja pareigose, kai pirmas ar antras viceprezidentai negali jų vykdyti.

Iždininkas

Iždininkas tvarko finansinius reikalus pagal prezidiumo veiklos metinę programą.

Sekretorius

Sekretorių skiria prezidiumas. Jis neturi būti delegatas, ar individualus narys. Jis dalyvauja Suvažiavime, padeda ruošiant darbotvarkę. Jam prezidiumas gali paskirti ir kitas administravimo pareigas.

Auditorius ir atsarginis auditorius

Auditorius tikrina finansinių dokumentų tvarkingumą ir tikrumą. Ruošia Suvažiavimui ataskaitą ir pasiūlymus dėl prezidiumo finansinės veiklos, gali siūlyti suvažiavimui prezidiumą paleisti.
Atsarginis auditorius pakeičia auditorių, jei šis negali vykdyti pareigų
Auditorius ir rezervinis auditorius renkami iš delegatų, bet ne iš prezidiumo narių, vieneriems metams per kasmetinį Suvažiavimą.