Žuvų miltai

Žuvų miltai (angl. fish meal; rus. рыбная мука) – baltyminis pašarų priedas, gaminamas džiovinant ir malant žuvis bei žuvies (taip pat – jūrų žinduolių, vėžiagyvių) perdirbimo produktus.
Žuvų miltai yra aukštos kokybės gyvūninės kilmės baltymų šaltinis. Žuvų miltų baltymai turi daug nepakeičiamųjų aminorūgščių (metioninas, lizinas, treoninas ir triptofanas). Žuvų miltuose yra ir daug riebalų, turinčių nepakeičiamųjų riebalų rūgščių. Žuvų miltai turi ir daug mineralinių medžiagų (pvz., fosforas, kalcis, geležis, gyvūnams lengvai įsisavinamų medžiagų pavidale) bei vitaminų (cholinas, biotinas, cianokobalaminas, vitaminas A ir vitaminas D).
Žuvų miltai daugiausia naudojami gaminant pašarus žuvims, taip pat kiaulėms, paukščiams ir kitiems žemės ūkio gyvūnams.

Žaliava

Žuvų miltai gali būti gaminami praktiškai iš bet kurių jūros gyvūnų, nors paprastai gaminami iš smulkių jūrinių žuvų, turinčių daug kaulų ir riebalų, todėl prastai tinkančių žmonių maistui. Žuvų miltams gaudomas žuvis vadina angl. industrial ('pramoninėmis'). Taip pat žuvų miltus gamina iš žvejojant pagautų šalutinių žuvų (ne tos rūšies, kurias siekė pagauti; angl. bycatch) bei maistui pagautų žuvų atliekų (viduriai, galvos ir pan.).
Riebalingos žuvys paprastai spaudžiamos presu, kad sumažinti jose riebalų kiekį.

Maistinė sudėtis

Gyvūnų maiste turi būti tam tikras kiekis baltymų, kurių mitybinė vertė priklauso nuo baltymų aminorūgščių sudėties ir virškinamumo. Žuvų miltai dėl aminorūgštinės sudėties yra labai patrauklus baltyminis priedas. Kokybiški žuvų miltai turi 60–72 masės % baltymų. Tipiškame žuvų pašare būna 32–45 % baltymų. Žuvų miltai yra pageidautinas žuvų pašaro ingredientas, kadangi jis turi junginių, kurie žuvų pašarą daro noriau ėdamą. Toks pašaras sparčiau suėdamas, trumpiau būna vandenyje, todėl mažesni maisto medžiagų nuostoliai. Manoma, kad žuvų miltuose esanti glutamo rūgštis ir yra viena tokių medžiagų, kurios didina ėdamumą.
Žuvų riebalai taip pat lengvai visų gyvūnų virškinami, todėl yra geras būtinųjų polinesočiųjų riebalų rūgščių, tiek omega-3, tiek omega-6, šaltinis. Dažniausios omega-3 riebalų rūgštys žuvų miltuose yra linoleno rūgštis, dokozaheksaeno (DHA) ir eikozapentaeno (EPA) rūgštys. Nepakeičiamosios riebalų rūgštys yra būtinos normaliam mailiaus vystymuisi, žuvų augimui ir dauginimuisi. Jos yra svarbios normaliam žuvų odos, nervų sistemos formavimuisi, regos aštrumui, imuninės sistemos veikimui bei mažina reakciją į stresą.
Žuvų miltuose yra ir svarbių fosfolipidų, riebaluose tirpių vitaminų bei steroidinių hormonų. Žuvų miltai laikomi geru B grupės vitaminų šaltiniu, nes turi nemažai kobalamino (B₁₂), niacino, cholino, pantoteno rūgšties ir riboflavino.
Geras žuvų miltų riebalų virškinamumas reiškia jų energinį efektyvumą. Jei pašaro riebalai teikia nepakankamai energijos, tuomet žuvys ar krevetės energijos išgavimui skaldo aminorūgštis, kas brangiau kainuoja ir didina nuodingo amoniako išsiskyrimą.

Gamyba pasaulyje

Metinė žuvų miltų gamyba viršija 5 mln. t miltų per metus. Stambiausi pasaulyje žuvų miltų gamintojai yra Peru, Čilė, Tailandas.
Pirmą vietą šio produkto pasaulinėje rinkoje užima Peru, ši valstybė eksportuoja virš 1 mln. t žuvų miltų per metus.