google/wiki40b huggingface dataset:
Vita Pimpienė

Biografija

2006 m. Vilniaus pedagoginiame universitete baigė muzikos pedagogiką. Gyvena Visagine, yra Visagino Česlovo Sasnausko muzikos mokyklos mokytoja ekspertė. Žymiausi auklėtiniai: Ilja Aksionovas, Ona Kolobovaitė, Polina Kristina Mačerauskaitė, Viktorija Pak, Lina Gurina, Lidija Gurova. „Dainų dainelės“ vertinimo komisijos narė, TV projektų „2 minutės šlovės“, „Lietuvos supermiestas“, „Žvaigždžių duetai“ dalyvė.
Liberalų ir centro sąjungos Visagino skyriaus narė. Nuo 2011 m. – Visagino savivaldybės tarybos narė. 
Sutuoktinis Artūras, duktė Gabrielė.
Barbarela

Turinys

4100-ieji metai. Gražuolė Barbarela, gavusi tiesioginę Prezidento užduotį, vyksta į tarpgalaktinę ekspediciją ieškoti mokslininko Diurano Diurano neįtardama, kad jis ir yra didysis piktadarys, grasinantis visai visatai...
Stanislovas Čėsna

Biografija

Gimė žinomoje ūkininkų Čėsnų šeimoje. Jų sodyboje, vadinamoje Česnyne, be Stanislovo išaugo: sesuo Marytė (1866–1926) – ištekėjusi už knygnešio Antano Žmuidzino ir išauginusi septynis vaikus; brolis Jonas Čėsna (1870–1912) – žymus lietuvybės veikėjas, knygnešys. Baigė Seinų kunigų seminariją ir 1890–1893 m. vikaravo Balbieriškyje, o 1893–1904 m. – Marijampolėje. Nuo 1904 m. – pirmasis Sasnavos klebonas. Pirmiausiai ten pastatė kleboniją, o 1938 metais – mūrinę Šenčiausios Mergelės Marijos Vardo bažnyčią. Šiame miestelyje Stanislovas Čėsna klebonu ištarnavo net 45 metus.
Aktyviai dalyvavo visuomeninėje veikloje, rėmė knygnešius. Palaikė ryšius su „Sietyno“ draugija. Slapyvardžiu Nemo bendradarbiavo „Vadove“, „Šaltinyje“, „Vilnyje“ ir kituose lietuviškose leidiniuose. Vienas iš „Žagrės“ draugijos steigėjų. 1917 m. dalyvavo Vilniaus konferencijoje, išrinkusioje Lietuvos Tarybą, kuri paskelbė šalies Nepriklausomybę.
Daiva Žiurienė

Daiva Žiurienė (g. 1956 m. kovo 19 d. Klabiniuose, Molėtų rajonas) – Lietuvos pedagogė.

Biografija

1963–1974 m. mokėsi Anykščių J. Biliūno vidurinėje mokykloje, 1975–1979 m. studijavo Vilniaus pedagoginiame institute.
1979–1981 m. Burbiškio aštuonmetės mokyklos mokytoja, 1981–1994 m. Vilniaus S. Nėries vidurinės mokyklos mokytoja, 1994–2003 m. Vilniaus Žvėryno gimnazijos direktorės pavaduotoja. Nuo 2003 m. – direktorė.
Malonumo bangos

Turinys

Iremas ir Barbara, nuotykių ieškanti porelė, susipažįsta su turtingu pramonininku Džordžu. Susidomėjęs mergina, šis pakviečia juos į savo jachtą, kur supažindina su žmona Silvija. Jiems kartu išplaukus, pamažu atsiveria tikrasis Džordžo veidas: ciniškas, nesitaikstantis su kitų nuomone ir visuomet gaunantis tai, ko nori. Kol Barbara flirtuoja su Džordžu, Iremas daugiau laiko praleidžia su Silvija, kuri pasirodo besanti užguita ir visiškai priklausoma nuo vyro įgeidžių. Plaukiojimas jachta, maudynės, nardymas ilgainiui sukelia Džordžui paranoją, kad naujieji pažįstami turi nedorų kėslų, tačiau mano galintis su tuo susidoroti. Jis pasiūlo Iremui apsikeisti moterimis, tačiau vėliau iškelia pavydo sceną, kur grumtynių metu Silvija iškrenta už borto. Kuomet Džordžas nusprendžia negrįžti jos gelbėti, Iremas su Barbara patys nutaria jį nužudyti...
Atominis laikas

Atominis laikas – laikas, kuris eina pastoviu greičiu ir nepriklauso nuo Žemės sukimosi nevienodumų. 1967 m. buvo įvestas atominio laiko vienetas – atominė sekundė. Ji yra lygi spinduliavimo, atitinkančio kvantinį šuolį tarp cezio ¹³³Cs atomo pagrindinės būsenos hipersmulkiosios struktūros lygmenų, 9 192 631 770 periodų trukmei. Atominė sekundė tapo laiko vienetu ir Tarptautinėje (SI) vienetų sistemoje. Tarptautinis laiko biuras lygina geriausius įvairių šalių laiko ir dažnio etalonus ir formuoja Tarptautinio atominio laiko TAI (International Atomic Time) skalę.
Cinghua universitetas

Istorija

Po Ichetuanų sukilimo pralaimėjimo, pagal „Baigiamojo protokolo“ nuostatas Kinijos vyriausybė turėjo sumokėti didelę sumą Vakarų šalims. Atsižvelgiant į tai, kad JAV gavo net daugiau nei buvo iš pradžių pareikalauta, Kinijos ambasadorius JAV pradėjo kampaniją už permokėtų lėšų sugrąžinimą. Galiausiai 1907 m. Teodoro Ruzvelto administracija nusprendė dėl susidariusio lėšų pertekliaus sukurti rėmimo programą Kinijos studentams mokytis JAV. Programa pradėjo veikti nuo 1909 m. Nuspręsta Kinijoje organizuoti specialiąją mokyklą dėl studentų siuntimo į Ameriką pagal šią programą, ir 1911 m. balandžio 22 d. Pekine buvo atidarytas Cinghua koledžas (kin. 清華 學堂, pinyin: Qinghua Xuétáng). Jis buvo įsikūręs sode, kuris iki Sinhai revoliucijos priklausė Čingų dinastijos kunigaikščiui.
1912 m. gegužės 1 d. koledžas pavadintas Cinghua mokykla (清华学校). Tuo metu čia mokėsi apie 500 studentų, buvo daugiau kaip 30 dėstytojų. 1914 m. spalio mėn. nuspręsta mokyklą reorganizuoti į visavertį universitetą. Nuo 1916 iki 1920 m. pastatyti biblioteka, sporto salė, kiti statiniai. 1928 m. oficialiai pervadintas į Valstybinį Cinghua universitetą (国立清华大学).
1937 m. prasidėjus Kinijos–Japonijos karui universitetas buvo evakuotas, laikinai sujungtas su kitomis aukštojo mokslo įstaigomis, po karo vėl grąžintas į savo vietą.
1952 m. universitete vyko pertvarka: iš jo struktūros pašalinti teisės, žemės ūkio, sociologijos ir humanitariniai fakultetai, o Cinghua išliko grynai techninio profilio universitetu. 1964–1968 m. Kultūrinės revoliucijos metu universitetas smarkiai nukentėjo, kai jis tapo mūšio lauku tarp įvairių raudonųjų gvardijų grupių. Tačiau iki 1970-ųjų pabaigos universitetas atkūrė daugialypį pobūdį.
2010 m. gruodžio 30 d. universitetą sudarė 16 institutų, kuriuose buvo 56 fakultetai.
Lapkričio 10

Vardadieniai

Andrius – Dainius – Galvydė – Leonas – Vaišvilas – Vaišvilė – Vaišviltas – Evelina
Danijos futbolo varžybos 1921–1922 m.

1921–1922 m. Pirmenybės

Danijos futbolo pirmenybės (dan.  Danmarksmesterskabsturneringen) -pirmos pakopos pirmenybės.
Jonagas

Istorija

Miestas įkurtas 1927 m. balandžio 1 d.

Simboliai

Oficiali miesto gėlė – rododendras, paukštis – mažoji gulbė.
Ponapė

Geografija

Ponapės sala yra didžiausia, aukščiausia, daugiausiai apgyvendinta ir labiausiai išvystyta MFV sala. Ponapės salos gyventojai tarp kitų salų grupės gyventojų yra pagarsėję savo svetingumu pašaliečiams. Sala yra turtinga savo biologine įvairove. 
Ponapė yra viena iš drėgniausių pasaulio vietų su užfiksuotu metiniu kritulių kiekių kiekvienais metais viršijančiu 7600 mm tam tikrose kalnuotose vietovėse.

Demografija

Ponapės saloje gyvena ~34000 žmonių. Ponapė labiausiai etniškai įvairiapusė, nei bet kuri kita, Mikronezijos sala. Taip didžia dalimi yra dėl to, kad čia yra valstybinės valdžios rūmai, kurie įdarbina šimtus žmonių iš kitų MFV valstijų, turinčių skirtingą etninę ir kultūrinę kilmę.
Daugumą gyventojų sudaro etniniai ponapėjiečiai. Bet per daugiau nei šimtmetį trukusią Ponapės okupaciją čia susidarė tikras MFV tautų kratinys iš australo-azijiečių Pacific saliečių ir japonų, vokiečių, ispanų, čamorų, filipiniečių, amerikiečių, australiečių ir kitų vakarų europiečių tautų.

Biologinė įvairovė

Ponapė yra kelių paukščių rūšių, įskaitant keturias endemines rūšis, gimtinė. Manoma, kad penktoji rūšis, Ponapės varnėnas, neseniai išnyko.
Lietuva 2007 m. Eurovizijoje

Atranka į 2007 m. Euroviziją Lietuvoje vyko keliais lygmenimis. Pradžioje visus dalyvius vertino iš grupės LT United sudaryta komisija. Vėliau atlikėjai buvo suskirstyti pagal pajėgumą ir rungėsi ketvirtfinaliuose bei pusfinaliuose, kur balsavo komisija ir žiūrovai. Finalas buvo sudarytas iš dviejų dalių: pradžioje žiūrovai atrinko 3 geriausias dainas, o iš jų vieną.
Vytautas Girnius

Vytautas Girnius (g. 1959 m. vasario 4 d. Virbalyje) – Lietuvos lengvaatletis.

Biografija

Neregintis. 1985 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, tiflopedagogas. Kauno aklųjų ir silpnaregių sporto klubo „Sveikata“ pirmininkas, Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos narys, Lietuvos aklųjų sporto federacijos vykdomojo komiteto viceprezidentas, nuo 2006 m. Lietuvos paralimpinio komiteto prezidentas
Žmona Roma Girnienė, duktė Agnė.
Live at the Gorge 05/06

Albumo detalės

Albumas debiutavo 36 „Billboard 200“ topo vietoje ir per pirmą savaitę buvo parduota 19,000 kopijų. Jame įrašyti trys koncertai. Pirmasis, vykęs 2005 m. rugsėjo 1 d., pradėjo grupės turą po Šiaurės Ameriką, o abu 2006 m. liepą vykę koncertai užbaigė turą. Trijų koncertų metu buvo atliktos 69 skirtingos dainos.
Simon Schempp

Simonas Šempas (vok. Simon Schempp, g. 1988 m. lapkričio 14 d. – vokiečių biatlonininkas, keturiskart pasaulio čempionas.

Karjera

Simonas Šempas  2010 m. debiutavo Vankuverio žiemos olimpinėse žaidynėse. 2014 m. žiemos olimpinėse žaidynėse laimėjo sidabro medalį 4×7,5 km estafetės rungtyje. 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse laimėjo sidabro medalį 15 km bendro starto rungtyje. 2010 m. debiutavo biatlono pasaulio čempionate ir laimėjo aukso medalį mišrių estafečių rungtyje. Pasaulio biatlono čempionatuose yra laimėjęs keturis aukso medalius.
Druskininkų Atgimimo mokykla

Istorija

1944 m. įkurta Druskininkų miesto progimnazija – 4 vidurinės mokyklos klasės. Mokyklos įkūrėjas ir pirmasis direktorius Domininkas Viščinis. 1944–1945 m. mokyloje mokėsi 105 mokiniai, dirbo 6 mokytojai. 1947 m. progimnazija reorganizuota į Druskininkų miesto gimnaziją. Moksleivių skaičius išaugo iki 121, dirbo 12 mokytojų. 1949 m. išleista pirmoji 27 abiturientų laida, mokykloje dirbo 14 mokytojų. Nuo rugsėjo 1 d. mokykla vadinama Druskininkų miesto I-ąja vidurinė mokykla.
1958 m. mokykla persikėlė į M. K. Čiurlionio gatvėje esančias patalpas. Mokykloje dirbo 34 pedagogai. 1959 m. I-oji vidurinė mokykla pertvarkyta į Druskininkų mokyklą-internatą, 1964 m. mokykla-internatas likviduota ir pertvarkyta į Druskininkų miesto I vidurinę mokyklą. Mokykloje mokėsi 784 mokiniai, dirbo 52 pedagogai. 1966 m. mokykla persikėlė į naujas patalpas M. K. Čiurlionio 92, dirbama kabinetine sistema, mokėsi 1001 mokinys, dirbo 52 mokytojai. 1972 m. mokykloje mokėsi per 1600 mokinių, dirbo 76 mokytojai. 1994 m. mokyklai suteiktas „Atgimimo“ vidurinės mokyklos vardas.
Pasas

Pasas − oficialus dokumentas, patvirtinantis jo turėtojo asmens tapatybę ir pilietybę. Kai kuriuose valstybėse pasas yra pagrindinis asmens dokumentas, tačiau daugelyje šalių (taip pat ir Lietuvoje) pagrindinis asmens dokumentas yra asmens tapatybės kortelė, o pasas skirtas vykti į užsienio valstybes.
Birželio 27

Vardadieniai

Ema – Gediminas – Gediminė – Ladas – Ladys – Vlada – Vladas – Vladislova – Vladislovas – Vladys.
Gota (Vokietija)

Istorija

Miestas pirmąkart paminėtas tik VIII a. Karolio Didžiojo dokumente kaip Villa Gotaha ('Geri vandenys'). 1640 m. Gota tapo Sakse-Gotos kunigaikštystės sostine. XVIII a. prancūzų filosofas Volteras padarė Gotą vienu iš svarbiausių Švietimo centru. 1826–1918 m. Gota buvo viena iš dviejų Sakse-Koburgo-Gotos sostine.
Gota buvo svarbi darbininkų judėjime. 1875 m. Gotoje įkurta Vokietijos socialistų partija susijungus Socialdemokratų darbininkų partijai, vadovaujamai August Bebel ir Wilhelm Liebknecht, bei Generalinei Vokietijos darbininkų asociacijai, įkurtai Ferdinand Lassalle. Buvo sukurta Gotos programa, kurią kritikavo Karl Marx.
Čia 1821 m. gimė fiziologas ir antropologas Theodor Waitz.
Gota buvo spausdinimo centras. Firma „Justus Perthes“ 1763 m. pradėjo spausdinti Gotos almanachą apie Europos karališkąsias šeimas ir kilminguosius.
1949–1990 m. Gota priklausė Vokietijos Demokratinei Respublikai.
Choinicų-Penkų kultūra

Arealas

Choinicų–Penkų kultūra 7 tūkstantmečio pr. m. e. pabaigoje – 5 tūkstantmetyje pr. m. e. buvo paplitusi Lenkijoje ir Rytų Vokietijoje. Priskiriama post meglemozinėms kultūroms. Jos susidarymui įtakos turėjo Maglemozės kultūra ir Komornicos kultūra. Choinicų-Penkų kultūrą pakeitė piltuvėlinės keramikos kultūra ir Lendjelio kultūra.

Kultūra

Choinicų–Penkų kultūros žmonės vertėsi medžiokle ir žvejyba, rinko maistą. Naudojo įvairių tipų gremžtukus, rėžtukus, grąžtus, peilius, dažniausiai gamintus iš nuoskalų bei kaulinius ir raginius žeberklus su užbarzdomis, peikenas, antgalius. Gyvenvietėse gausiai aptinkama titnaginių dirbinių – medžioklės įrankiams naudotų mikrolitų, mikroskelčių su buka nugarėle ir įstrižai retušuotu galu, siaurų trikampių, trapecijų, keturkampių, t. p. kirvelių bei kaltelių. Gyvenvietėse rasta pavienių gintarinių žvėrių figūrėlių.
Jonas Mašiotas (1874)

Biografija

Brolis rašytojas, pedagogas Pranas Mašiotas, žmona pedagogė Ona Mašiotienė. 1893 m. baigė Marijampolės gimnaziją ir įstojo į Maskvos universiteto matematikos skyrių. Jį 1900 m. baigęs įstojo į Maskvos aukštąją technikos mokyklą, kurią 1904 m. baigė inžinieriaus laipsniu.
Studijuodamas Maskvoje prisidėjo steigiant Maskvos lietuvių susišelpimo draugiją. Baigus mokslus buvo siūloma gera karjera Rusijoje, Morozovo fabrikuose, bet ja nepasinaudojo, grįžo į Lietuvą. Beveik metus dirbo Virbalio muitinėje inžinieriumi ekspertu, vėliau – Vilniaus chemijos technikos mokyklos specialių dalykų mokytojas. Vilniuje tapo ūkio mašinų dirbtuvės „Vilija“ tikruoju pajininku, prisidėjo steigiant 3-ąją Vilniaus savitarpio kredito draugiją (vėliau Lietuvių bankas Vilniuje), banko valdybos narys. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, savitarpio kredito draugijos turtą išgabeno į Maskvą, kur trejus metus dirbo akcinės bendrovės „Dinamo“ elektromechaninėje gamykloje. 1916-1918 m. Lietuvių draugijos nukentėjusiems dėl karo šelpti komiteto narys, Lietuvos tautos fondo kasininkas.
1918 m. grįžęs į Vilnių prisidėjo steigiant Lietuvos technikos draugiją, jos pirmininkas. Nuo 1919 m. spalio mėn. Valstybės kontrolieriaus pavaduotojas,  1926 m. rugpjūčio 1 d. – 1926 m. gruodžio 17 d. Valstybės kontrolierius, vėliau revizijos inspektorius. Nuo 1924 m. kovo 15 d. Lietuvos universiteto privatdocentas, dėstė buhalteriją ir techninę atskaitomybę. Nuo 1928 m. rugpjūčio 20 d. vėl kontrolieriaus pavaduotojas, vėliau generalinis sekretorius, 1940 m. birželio 19–24 d. kontrolierius, 1940 m. liepos 6–16 d. Valstybės Kontrolės krašto apsaugos departamento direktorius.
Bartekas

Bartekas (lenk. Bartek) – senas ąžuolas Lenkijoje. Auga Zagnanske, netoli Kelcų, Švento Kryžiaus kalnuose. Amžius – 686 m. (patikslintas 2016 m.). Lenkijoje yra ir senesnių medžių, tačiau jie mažiau žinomi.
Ąžuolo aukštis – 33,5 m, plotis – 970 cm ir 13,5 m ties pagrindu. Medžio laja plečiasi 40 m. Yra žinoma, jog karalius Kazimieras III Didysis (1310–1370) buvo teisiamas po Barteku, o karalius Jonas Sobieskis čia ilsėjosi grįždamas iš Vienos mūšio (1683 m.).
Ąžuolas yra vis dar gyvybingas, bet skursta. 1829 m. jis turėjo 14 pagrindinių šakų, šiandien yra išlikusios 8. 1920 m. kamieno vidus buvo padengtas kalkakmeniu, kuris 1960 m. buvo pašalintas ir pakeistas dervos pagrindo medžiaga.
Elginas

Istorija

Istoriniai šaltiniai mini mūšį 1040 m. netoli Elgino, kuriame žuvo Škotijos karalius Dankanas I.
1224 m. miestelyje buvo pastatyta nauja Elgino katedra, kurios likučiai išliko iki mūsų dienų.
Anglijos karalius Edvardas Pirmasis (Edward I of England) du kartus keliavo į šį miestelį ir liko sužavėtas to, ką pamatė. Pirmą kartą jis vyko 1296 m. Antrą kartą čia lankėsi 1303 m.
Garsus rašytojas Daniel Defoe čia lankėsi 1717 m. ir taip pat turėjo įspūdžių, kurios vaizdžiai aprašė.
Deodoro

Deodoro kariuomenės klubas – Brazilijos kariuomenės sporto paslauga Rio de Žaneire, kariuomenės kaimelyje, miesto vakarinėje dalyje. Klube buvo organizuojamos 2007 m. Pan Amerikos žaidynių rungtys: jojimas (dailusis jojimas, jojimo trikovė ir konkūrai), žolės riedulys, šiuolaikinė penkiakovė (šaudymas, fechtavimasis, plaukimas, jojimas ir bėgimas), sportinis šaudymas (graižtvinis šautuvas, tranšetinė aikštelė, pistoletas ir apvali aikštelė) ir šaudymas iš lanko.
Aikštės ir įrenginiai taip pat bus naudojami jojimui, fechtavimuisi, šaudymui ir šiuolaikinei penkiakovei 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. Šalia bus pastatytas „X parkas“ kalnų dviračiams, dviračių krosui (BMX) bei baidarių ir kanojų slalomui.
Elena Adomavičienė

Biografija

1948 m. baigė Rietavo gimnaziją, 1952 m. – Klaipėdos mokytojų institutą, 1955-1960 m. studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. 1981 m. apgynė disertaciją „Paskatinimai ir bausmės auklėjant mokyklinio amžiaus vaikus šeimoje“, edukologijos mokslų daktarė.
1952-1962 m. Žemaitijos mokyklų mokytoja, 1962-1982 m. Plungės 1-osios mokyklos direktorė. 1982-2002 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) kalbos mokymo metodikos dėstytoja, docentė.
Ilgametė Lietuvos kraštotyros draugijos Plungės skyriaus pirmininkė. Nuo 1982 m. dalyvauja Šiaulių miesto kraštotyrininkų veikloje. 1995 m. Juliaus Janonio gimnazijoje įkūrė Šiaulių jaunųjų kraštotyrininkų ugdymo mokyklą, Mikeliukų mokyklą ir jai vadovavo. 
Publikavo per 80 straipsnių, skaitė pranešimus konferencijose, dalyvavo kraštotyros darbų parodose, apdovanota diplomais. 1970 m. respublikinei parodai ji pristatė ranka rašytą darbą Gimtasis kaimas, kuriame surašė gimtųjų Kapstatų istoriją, gyventojus, surinko dainas, mįsles, patarles. Už jį gavo antrojo laipsnio diplomą. Tai buvo svarbus įvykis šalyje – kraštotyrininkai buvo paraginti rinkti kaimų istorijas ir leisti leidinius.
Dzuni

Istorija

Dzuni miestas garsus tuo, jog 1935 m. Dzuni konferencijos metu čia Kinijos komunistų partijos vadu išrinktas Mao Dzedongas.
1987 m. mitingas prie Adomo Mickevičiaus paminklo

1987 m. mitingas prie Adomo Mickevičiaus paminklo – mitingas Molotovo-Ribentropo pakto metinių paminėjimui, įvykęs 1987 m. rugpjūčio 23 d. prie Adomo Mickevičiaus paminklo Vilniuje. Mitingas buvo pirmas nesankcionuotas tokio tipo įvykis Lietuvos TSR ir pirmoji vieša antisovietinė demonstracija po 1972 m. Kauno įvykių.

Priešistorė

Opozicija ir pasipriešinimas tarybinei valdžiai LTSR sustiprėjo 1987 m. į Lietuvą iš įkalinimo ir tremties vietų grįžus neginkluotojo pasipriešinimo organizacijų vadovams. Pagrindiniai mitingo organizatoriai – Lietuvos laisvės lygos aktyvistai Antanas Terleckas ir Vytautas Bogušis, disidentas Petras Cidzikas, katalikiškojo pogrindžio dalyviai, vadovaujami Nijolės Sadūnaitės. Mitingo idėją palaikė ir informacijos sklaidos priemonėmis parėmė Vakarų radijo stotys.
Valdžiai lojalūs organai bandė mitingui sutrukdyti. Rugpjūčio 18 d. A. Terleckas LTSR prokuratūroje buvo įspėtas apie gresiančią baudžiamąją atsakomybę pagal LTSR baudžiamojo kodekso 199 straipsnio 1 arba 3 dalį (dalyvavimas antisovietinėje demonstracijoje arba viešosios tvarkos pažeidimas).

Mitingas

Mitinge dalyvavo apie 500–1000 žmonių. Buvo viešai pasmerktas Molotovo–Ribentropo paktas bei jo slaptieji protokolai, nulėmę Baltijos valstybių likimą prieš Antrąjį pasaulinį karą. Mitingo metu sakytos kalbos, deklamuotos eilės, giedota „Tautiška giesmė“. N. Sadūnaitė, mitinge kalbėjusi pirmoji, kalboje pasmerkė Josifą Staliną ir Adolfą Hitlerį už jų įvykdytus nusikaltimus žmoniškumui, Baltijos valstybių padalinimą ir milijonines režimų aukas. Robertas Grigas savo kalboje pareiškė, jog Lietuvos prisijungimas prie TSRS nebuvo savanoriškas Lietuvos gyventojų sprendimas. Vytautas Pranciškus Jančiauskas, LTSR valstybinio akademinis dramos teatro dekoratorius, reikalavo Lietuvos nepriklausomybės. Renginyje dalyvavo užsienio naujienų žiniasklaidos korespondentai.

Pasekmės

Valdžiai lojali spauda renginį pasmerkė, pranešimuose buvo pateikiamas mažesnis nei tikrasis mitingo dalyvių skaičius. Mitingo dalyviai viešai vaizduoti kaip istorijos klastotojai, veltėdžiai arba tarnaujantys Vakarų slaptosioms tarnyboms. Lietuvos komunistų partija ir KGB, siekdamos sudaryti įspūdį, jog visuomenė mitingui nepritaria, organizavo mitingo dalyvių svarstymą ir pasmerkimą darbovietėse ir gyvenamosiose vietose.
Rugpjūčio 25 d. mitingo organizatoriai N. Sadūnaitė, A. Terleckas, V. Bogušis ir P. Cidzikas parašė viešą laišką TSKP generaliniam sekretoriui Michailui Gorbačiovui išreikšdami džiaugsmą, jog nepaisant neadekvataus mitingo vaizdavimo žiniasklaidoje ir daromo spaudimo organizatoriams ir jų šeimos nariams, mitingas nebuvo nuslopintas. Vis tik mitingo organizatoriai ir dalyviai patyrė persekiojimą bei grasinimą susidorojimu.
Po metų, 1988 m., Vingio parke Sąjūdis surengė mitingą Molotovo-Ribentropo paktui paminėti, mitinge dalyvavo 250000 žmonių. Dar po metų įvyko Baltijos kelias, į kurį susirinko apie 2 mln. žmonių.
Heksanitas

Heksanitas (angl. Hexanite ) – liejama vokiška karinė sprogstamoji medžiaga, sukurta anksti XX a. pradžioje, prieš Pirmąjį pasaulinį karą, Vokietijos kariniam laivynui. Šios sprogstamosios medžiagos naudojimas turėjo leisti efektyviau naudoti TNT, kurio tada stigo, atsargas. Heksanitas yra žymiai galingesnis už gryną TNT. Paprasčiausio heksanito sudėtis pagal svorį yra 60 % TNT ir 40 % heksanitrodifenilamino (angl. hexanitrodiphenylamine).
Paprastai heksanitas buvo naudojamas povandeniniuose šaudmenyse. Pvz., G7a ir G7e serijų torpedų kovinėse dalyse ir aliumininio korpuso inkarinės magnetinės minos EMF, kurias povandeniniai laivai galėjo padėti 200, 300 ar 500 m gylyje, 300 kg masės pagrindiniame užtaise. 
Ši sprogstamoji medžiaga yra laikoma pasenusia, todėl šiandien aptinkami sprogmenys su heksanitu paprastai būna nesprogę Antrojo pasaulinio karo šaudmenys.
Superapiplėšimas Milane

Turinys

Seržas ir penketas jo draugų apiplėšia nacionalinį banką ir pagrobi daugiau kaip milijardą lirų. Policijai apsupus pastatą, jie pasprunka ant stogo buvusiu sraigtasparniu ir nusileidžia už miesto. Persirengia vienuoliais, jie sėda į automobilį ir pasislepia apleistame vienuolyne, ketindami čia praleisti 6 mėnesius, kol viskas nurims. Deja, tai įgyvendinti pasirodo ne taip paprasta: juos aplanko būrys vaikų, kuriuos anksčiau čia gyvenę vienuoliai mokė, todėl nusikaltėliai, nenorėdami sukelti įtarimo, priversti daryti tą patį. Be to, netrukus pas juos atvyksta keli tikri vienuoliai bei daili mergina Vanda, dėl kurios dėmesio varžosi Seržas ir Bilas. Negana to, tirti nusikaltimą pavedama komisarui Sandro Kalaniui, senam Vandos ir Seržo pažįstamam, su kuriuo jie senokai nesimatė. Tikrieji vienuoliai netyčia aptinka lagaminą su pinigais ir nusikaltėliai priversti juos įkalinti rūsyje. Po eilinio konflikto Bilas palieka bendrininkus ir randa naujus kompanionus, kuriems pasiūlo užpulti netikrus vienuolius ir pagrobti visus pinigus.
Tuo metu komisaras Kalanis, apžiūrėdamas mašiną, kurią plėšikai buvo pavogę, aptinka joje pamestą kryželį ir pradeda įtarti, kad nusikaltėliai galėjo persirengti kunigais ar vienuoliais. Paskutinėje filmo scenoje vienuolyne susiduria banko plėšikai, Kalanis ir Bilas su nauja gauja. Po susišaudymo keturi plėšikai ir Vanda su pinigais sėda į automobilį, kuris susprogsta. Lieka tik Seržas, kurį iš šautuvo nušauna... filmo režisierius.
Naujoji kairė 95

Naujoji kairė 95 (NK95) – 2007 m. Lietuvoje susikūręs kairiųjų judėjimas, keliantis tikslą „kurti alternatyvią politiką“. Vienas pagrindinių NK95 judėjimo ideologų yra ilgą laiką D. Britanijoje studijavęs ir dirbęs filosofas Andrius Bielskis. Judėjimas paskelbė 45 tezių manifestą, kuriame teigiamos socialinio teisingumo, tolerancijos, novatoriškumo, lygybės, kovos prieš diskriminaciją, sekuliarizmo idėjos. Organizacija vienija kairiosios pakraipos aktyvistus, tokius kaip Jolanta Aidukaitė, Rasa Baločkaitė, Andrius Bielskis, Martynas Budraitis, Linas Eriksonas, Aušra Pažėraitė, Nida Vasiliauskaitė.