Mokslinis straipsnis

Reikšmė

Reguliariai skelbiami moksliniai straipsniai yra ne tik pasauliui naujų žinių šaltinis, bet reikšmingas institucijos narių kompetencijos savo srityje įrodymas. Aukštųjų mokyklų mokslo tyrimai didele dalimi finansuojami būtent todėl, jog tik šiais tyrimais įmanoma patikimai sukurti, palaikyti ir įrodyti studentams paskaitas skaitančių dėstytojų kompetenciją. Pirmuosius straipsnius jaunas mokslininkas neretai paskelbia dar būdamas doktorantu, vėliau jie turi būti skelbiami bent jau kas keletą metų. Rengiant konkursą mokslininko pareigoms užimti, jį paprastai irgi laimi (bent jau turėtų laimėti) tas mokslininkas, kuris turi daugiau ir reikšmingesnių straipsnių.

Spausdinimo tvarka

Mokslinis straipsnis turi būti išspausdintas recenzuojamame mokslo žurnale. Tai reiškia, jog naujai gautą straipsnį jo redaktorius siunčia keliems (gali būti ir daugiau) nepriklausomiems bei toje mokslo srityje kompetentingiems recenzentams, kurie ir sprendžia, ar darbą galima laikyti moksliniu. Recenzavimas ne tik patikrina, ar pasirinkta ir taikyta teisinga metodologija, bet ir apsaugo nuo plagijavimo. Nei recenzentai, nei darbo autorius nežino vienas kito tapatybės – tikrinimas vyksta anonimiškai, tačiau recenzentai savo išvadas turi nuodugniai pagrįsti. Autorius supažindinamas su recenzentų pastabomis ir gali jas užginčyti ar per tam tikrą laiką parengti nurodytų trūkumų neturinčią naują straipsnio versiją.

Specialūs straipsnių tipai

Specifinis mokslinio straipsnio tipas yra apžvalginis straipsnis. Apžvalginiame straipsnyje apibendrinama daug (žymiai daugiau nei įprastiniame) literatūros informacijos bei jos pagrindu pateikiamos šią informaciją atitinkančios išvados. Apžvalginiai straipsniai yra geras informacijos šaltinis studijuojantiems, ieškantiems argumentų diskusijai ar šiaip norintiems greičiau suprasti, kas šiuo metu vyksta konkrečioje mokslinių tyrimų srityje. Žurnalas paprastai spausdina apžvalginį straipsnį tik tada, jei jo autoriai yra paskelbę daug ir nesenų paprastų straipsnių. Jame turi būti mažiausiai kelios dešimtys nuorodų į naudotus literatūros šaltinius.
Kai kuriose mokslo šakose galimas taip pat ir trumpos žinutės (angl. rapid communication) straipsnio tipas. Taip galima paskelbti labai reikšmingus rezultatus, net jei jų kiekio nepakanka įprastinius reikalavimus atitinkančiam straipsniui. Šio tipo straipsniai laikomi daug mažiau patikimais.

Mokslinių straipsnių naudojimas argumentacijoje

Nuorodų į keletą žinomų mokslinių straipsnių rinkinys mokslinėje diskusijoje yra daug stipresnis argumentas, nei tegu ir įtikinami loginiai samprotavimai. Taip yra todėl, jog neturint eksperimentinių duomenų neretai galimi keli labai skirtingi loginiai ar net matematiniai stebimo reiškinio paaiškinimai.
Tik labai retais atvejais galima rasti priešingus dalykus įrodančių mokslinių straipsnių. Paprastai per keletą metų paaiškėja rezultatų neatitikimo priežastis ir parengiamas visus rezultatus paaiškinantis loginis modelis.
Kadangi mokslininkai privalo nuolat minėti esamų mokslinių straipsnių turinį naujuose darbuose, moksliniai žurnalai tą neišvengiamai turi leisti. Todėl paprastai manoma, jog straipsnių turinį savais žodžiais perpasakoti kitame leidinyje ar enciklopedijoje visada legalu (kitokiai literatūrai tai kai kada gali ir nebūti teisinga). Dauguma mokslininkų paprašyti atsiunčia savo straipsnių kopijas paštu, šiuo metu neretai jas galima atsisiųsti ir Internetu.

Straipsnių vertė

Skirtingų straipsnių vertė yra skirtinga. Straipsniams palyginti naudojamas duomenų bazių pagalba apskaičiuotas žurnalo citavimo indeksas (angl. impact factor). Didelis citavimo indeksas rodo, jog šiame žurnale spausdinamais darbais remiasi (cituoja juos naujuose straipsniuose) daugelis mokslininkų. Tokie žurnalai savo straipsniams kelia aukštesnius reikalavimus, ir savo darbą juose paskelbti sunkiau.