Apsiaustas (smegenys)

Smegenų pusrutulių viršutinis šoninis paviršiaus reljefas

Jis sudarytas iš: kaktinės skilties (lot. Lobus frontalis), momeninės skilties (lot. Lobus parietalis), pakaušinės skilties (lot. Lobus occipitalis), smilkininės skilties (lot. Lobus temporalis) ir salos (lot. Insula).

Vidinio ir apatinio smegenų pusrutulių paviršių reljefas

Į pusrutulių apsiausto dalies vidinį paviršių nusitęsia visos skiltys. Šiame paviršiuje yra vagų, kurios eina per keletą skilčių, jas padalydamos į bendrus vingius. Per kaktinę, momeninę ir iš dalies per pakaušinę skiltis tęsiasi dvi lygiagrečios vagos. Viena iš jų didžiosios jungties vaga (lot. Sulcus corporis callosi) apsupa didžiąją jungtį iš jos iškiliosios pusės. Apačioje, smilkininėje vagoje, ji nusitęsia į hipokampo pusės vagą (lot. Sulcus parahippocampalis). Kita – juostinė vaga (lot. Sulcus cinguli) eina lanku, maždaug viduriu tarp pirmosios ir pusrutulių viršutinio krašto. Ji nukrypsta prie šio krašto savo užpakaliniu galu, vadinamu kraštine šaka (lot. Ramus marginalis), kuri truputį užeina į viršutinį šoninį paviršių už centrinės vagos. Betarpišką juostinės vagos tąsa už kraštinės vagos vadinama pamomeninė vaga (lot. Sulcus subparietalis). Maždaug ties didžiosios jungties viduriu iš juostinio vingio į viršų išeina pacentrinė vaga (lot. Sulcus paracentralis). Vidurinio paviršiaus užpakaliniame gale bendru kamienu prasideda dvi gilios vagos – momeninė pakaušio vaga (lot. Sulcus parietooccipitalis) atskirianti momeninę skiltį nuo pakaušinės, ir pentininė vaga (lot. Sulcus calcarinus). Žemiau šio plyšio prasideda pusrutulių pakaušinio poliaus apatinis paviršius. Šio paviršiaus pakaušinėje skiltyje, žemiau pentininės vagos, eina šalutinė vaga (lot. Sulcus collateralis), kuri priekyje nusitęsia į smilkininę skiltį. Žemiau šalutinės vagos yra pakaušinė smilkinio vaga (lot. Sulcus occipitotemporalis).
Aprašytos vagos pusrutulių vidinio ir apatinio paviršių apsiaustą dalija į daugybę vingių. Aukščiau juostinio vingio esanti vidinio paviršiaus dalis priklauso viršutiniam kaktos vingiui, kuris užpakalyje tęsiasi iki centrinės vagos. Už šios vagos prasideda momeninė skiltis, kuri tęsiasi iki momeninės pakaušio vagos. Tarp pastarosios ir kraštinės šakos yra priešpleištis (lot. Preacuneus). Tarp kraštinės šakos ir pacentrinės vagos yra pacentrinė skiltelė (lot. Lobulus paracentralis); ji vidiniame paviršiuje jungia priešcentrinį vingį su užcentriniu vingiu.
Pakaušinės skilties vidiniame paviršiuje yra du vingiai – pleištas(lot. Cuneus) tarp momeninės pakaušio ir pentininės vagų, ir liežuvinis vingis (lot. Gyrus lingualis), esantis tarp šalutinės ir pentininės vagų. Žemiau jo yra pakaušinės ir smilkininės skilčių apatiniai paviršiai. Juos sudaro du pakaušiniai smilkinio vingiai: vidinis (lot. Gyrus occipitotemporalis medialis), esantis tarp šalutinės ir pakaušinės smilkinio vagų, ir šoninis (lot. Gyrus occipitotemporalis lateralis), kurį riboja pakaušinė smilkinio ir apatinė smilkininė vagos. Į išorę nuo pastarosios vagos yra apatinis smilkininis vingis (lot. Gyrus temporalis inferior).
Minėti vidinio ir apatinio paviršių vingiai, kaip žiedas supantys didžiąją smegenų jungtį ir smegenų kamieną, vadinami skliautiniu vingiu (lot. Gyrus fornicatus). Skiriamos trys jo dalys: juostinis ir hipokampo pusės vingiai ir juostinio vingio sąsmauka. Juostinis vingis (lot. Gyrus cinguli) yra tarp didžiosios jungties ir pamomeninės vingių. Hipokampo pusės vingis (lot. Gyrus parahippocampalis) yra smilkininės skilties apatiniame paviršiuje, tarp bendravardės ir šalutinės vagų. Priekyje šis vingis baigiasi sustorėjimu, vadinamu kabliu (lot. Uncus). Juostinio vingio sąsmauka (lot. Isthmus gyri cinguli) yra užpakalyje didžiosios jungties stormens. Ji sujungia juostinį ir hipokampo pusės vingius.
Pusrutulių kaktinio poliaus apatinį paviršių sudaro kaktinė skiltis. Šis paviršius yra išraižytas skirtingos formos vingių. Tarp jų pastovesnis tiesusis vingis (lot. Gyrus rectus), esantis išilginės vagos pakraštyje. Jo išorėje yra išsidėstę akiduobiniai vingiai (lot. Gyri orbitales).
Pusrutulių kaktinių skilčių apatiniame paviršiuje yra išsidėsčiusios svarbios uoslės sensorinės sistemos struktūros: uoslės storumo, uoslės laidas ir uoslės trikampis.

Limbinė skiltis

Limbinė skiltis (lot. Lobus limbicus) – senojo apsiausto (lot. Paleopallium) dalis, kuri, didėjant žmogaus smegenyse naujajam apsiaustui (lot. Neopallium) pasislinko į pusrutulių vidinį ir apatinį paviršius. Prie limbinės skilties priskirtos visos skliautinio vingio dalys: juostinis vingis, juostinio vingio sąsmauka, hipokampo pusės vingis su kabliu.