Vasario 16-osios gimnazija

Profilis ir tikslas

Vasario 16-osios gimnazija – dvikalbė mokykla, kuriai 1999 metais buvo suteiktas valstybės pripažintos, privačios gimnazijos statusas. Lietuvių kilmės mokinių gretas kasmet papildo ir vokiečiai moksleiviai, o valstybės pripažintas brandos atestatas atveria absolventams kelius į Europos ir pasaulio universitetus bei aukštąsias mokyklas.
Vasario 16-osios gimnazijos tikslas – suteikti Vakarų Europoje gyvenantiems lietuvių kilmės vaikams sąlygas išsaugoti lietuvišką tapatybę, auklėti juos krikščioniška ir europietiška dvasia, puoselėti lietuvių kalbą ir tradicijas bei garsinti Lietuvos vardą Vokietijoje ir Europoje.

Valdymas

Aukščiausia Vasario 16-osios gimnazijos valdymo institucija yra Vasario 16-osios gimnazijos kuratorija.
Pagal Kuratorijos statutą Vasario 16-osios gimnazijos kuratorijos narius skiria įvairios organizacijos, remiančios arba istoriškai parėmusios gimnaziją. Šiuo metu Kuratoriją sudaro 11 narių, kurie atstovauja Vokietijos lietuvių bendruomenės (VLB) Tarybai, VLB Valdybai, Pasaulio Lietuvių Bendruomenei, Bendram Amerikos lietuvių šalpos fondui, Lietuvių katalikų sielovadai Vokietijoje, LR Švietimo ir mokslo ministerijai bei Lietuvių evangelikų-liuteronų bažnyčiai Vokietijoje. Daugiausia narių (penkis) skiria VLB: keturis skiria Taryba ir vieną - Valdyba. 
Kuratorijos Valdybai 2007-2012 m. pirmininkavo Europos lietuvių kultūros centro Vokietijoje direktorius Rimas Čuplinskas, 2013 m. - Vasario 16-osios gimnazijos direktorė dr. Bronė Narkevičienė, nuo 2014 m. Valdybos pirmininkas yra kun. Valdas Jelis; Kuratorijos Valdybai, kuri susideda iš trijų asmenų, taip pat priklauso gimnazijos direktorė Janina Vaitkienė ir LR ŠMM Užsienio lietuvių skyriaus vedėja Virginija Rinkevičienė. Kiti Kuratorijos nariai: Vida Bandis, Tomas Bartusevičius, Jūratė Caspersen, Mindaugas Jacinevičius, Arentas Keršis, Bronislava Lipšienė, dr. Christina Nikolajew, kun. Vidas Vaitiekūnas.

Mokymo programa

Vasario 16-osios gimnazija dirba pagal Vokietijos valstybinę mokymo programą, pagrindinė dėstomoji kalba yra vokiečių. Jaunesniųjų klasių mokiniams dalis mokomųjų dalykų (biologija, geografija, ekonomika ir politika) pasirinktinai dėstoma lietuvių arba vokiečių kalba. Šalia vokiškoms gimnazijoms įprastų mokomųjų dalykų, lietuvių kilmės vaikai taip pat mokosi lietuvių kalbos, literatūros bei Lietuvos istorijos. Atvykusiems į gimnaziją vaikams, neturintiems pakankamai vokiečių arba lietuvių kalbos žinių, siūlomi intensyvūs kalbos kursai. 
Pirmoji privaloma užsienio kalba lietuviams yra lietuvių, antroji, kurią vaikai pradeda mokytis 5-oje klasėje – anglų kalba. Trečioji užsienio kalba gali būti prancūzų arba rusų. Pagal Hesseno žemės Švietimo ministerijos nustatytą mokymo programą iki 11-os klasės mokiniai gali pasirinkti tik užsienio kalbas. Dvyliktoje ir tryliktoje klasėje, greta privalomų lietuvių ir vokiečių kalbų, visuotinės ir Lietuvos istorijos, politikos ir ekonomikos, matematikos, sporto, muzikos ir tikybos pamokų, mokiniai gali pasirinkti sau priimtiną gamtos mokslą bei dar vieną užsienio kalbą. Taip pat jie gali išsirinkti du iš išvardintų dalykų, kuriuos dvejus metus iki abitūros egzaminų mokysis sustiprintai.
Mokslas Vasario 16-osios gimnazijoje trunka 9 metus – nuo 5 iki 13 klasės. Dėl Vokietijos švietimo sistemos reformos, visi mokiniai, 2005 m. įstoję į penktą klasę, abitūros egzaminus laikys po 8 metų, t. y. 12 klasėje.
Abiturientai privalo laikyti vokiečių kalbos ir matematikos egzaminus, dar trijų mokomųjų dalykų egzaminus jie pasirenka patys. Brandos egzaminai vyksta gimnazijoje, jų eigą prižiūrint valstybės komisijai. Į abitūros pažymių vidurkio skaičiavimą įeina 12-os ir 13-os klasės metiniai pažymiai. Sėkmingai išlaikę abitūros egzaminus, mokiniai įgyja brandos atestatą, suteikiantį teisę studijuoti universitete (allgemeine Hochschulreife). Baigusieji 12 klasių ir atlikę praktiką gimnazistai gali stoti į neuniversitetines aukštąsias mokyklas (Fachhochschulrei fe), o baigusiems 10 klasių mokiniams išduodamas pagrindinės mokyklos baigimo atestatas (Reals­chulabschlusszeugnis). Gimnazijoje įgyti brandos atestatai pripažįstami visame pasaulyje.

Bendrabutis

Architektūriškai į vieną kompleksą sujungti mergaičių ir berniukų bendrabučiai įkurti Romuvos parke, keli žingsniai nuo mokyklos pastato.
Trijų aukštų mergaičių bendrabutyje, dviviečiuose, pilnai įrengtuose kambariuose gyventi gali 32 mergaitės. Kiekviename aukšte įrengti tualetai ir dušai, yra kompiuterių ir poilsio bei televizijos kambariai, virtuvėlė ir skalbykla.
Berniukų bendrabutyje, dviviečiuose su visais patogumais kambariuose gali įsikurti 60 berniukų. Bendrabutyje įrengti televizijos, kompiuterių ir sporto kambariai, skaitykla. Kiekviename aukšte įrengta virtuvėlė, yra skalbykla.
Bendrabučių fojė įrengta salė, kurioje vyksta įvairūs renginiai bei šokių ansamblio repeticijos. Fojė yra stalo teniso ir biliardo stalai. Bendrabutyje gyvenančius mokinius globoja bendrabučių vedėjai ir jų pavaduotojai.