Joniškio rajono savivaldybė

Geologija

Joniškio rajono savivaldybės teritorijos šiaurinę ir vidurinę dalį užima Žiemgalos žemumos pietinė dalis. Ją riboja Linkuvos kalvagūbris, kuris pietvakariuose atskiria Ventos vidurupio žemumą, pietuose – Mūšos-Nemunėlio žemumą; jų tik pakraščiai yra savivaldybės teritorijoje. Linkuvos kalnagūbrio aukščiausias taškas yra prie Juodeikių, altitudė – 95 m. Žemiausia vieta yra šiaurėje – 34 m.

Klimatas

Sausio vidutinė temperatūra – 4,5 °C, liepos 17,4 °C. Kritulių iškrinta 594 mm per metus.

Vandenys

Joniškio rajono savivaldybės teritorijos pietuose teka Mūšos aukštupys, vakaruose – Švėtė, vidurinėje dalyje – Sidabra, Audruvė. Didžiausias Miknaičių ežeras, yra 28 tvenkiniai (Beržėnų, Žvelgaičių ir kt., Mūšos tyrelio aukštapelkė.

Dirvožemiai

Dirvožemiai daugiausia rudžemiai; rytuose vyrauja sekliai karbonatingieji sekliai glėjiški, vakaruose – giliau karbonatingieji sekliai glėjiški, Linkuvos kalvagūbryje – giliau karbonatingieji rudžemiai. Į vakarus nuo Žagarės yra paprastųjų karbonatingųjų išplautžemių, savivaldybės rytuose, Mūšos tyrelio pelkėje vyrauja durpžemiai.

Miškai

Miškai užima 18% savivaldybės teritorijos teritorijos. Didžiausi miškai – Tyrelio miškas, Žagarės miškas, Didmiškis, Satkūnų miškas, Maldenių (Obelinės miškas). Miškuose vyrauja pušys ir beržai, apie 60% visų medžių.

Naudingosios iškasenos

Dolomitas, kasamas Skaistgirio dolomito karjere, durpės, kasamos Mūšos tyrelio durpyne, smėlis, žvyras.

Istorija

Gyventojų krašte padaugėjo nuo II a. Tai patvirtina pilkapių su akmenų vainikais kultūrai būdingi radiniai, aptinkami Joniškio krašte. Iš šios pilkapių kultūros IV-V a. išsiskyrė istoriniuose šaltiniuose minimos gentys – žemaičiai, latgaliai, sėliai ir žiemgaliai.
Žiemgaliai V-XIII a. gyveno ne tik Latvijos Duobelės, Jelgavos, Rygos, Bauskės rajonų, bet ir Lietuvos Pasvalio, Pakruojo, Akmenės bei Joniškio rajonų teritorijoje. Ši gentis paliko nemažai paminklų Joniškio rajone, svarbiausi jų: Jauneikių, Stungių, Lieporų kapinynai ir Žagarės Žvelgaičio, Raktuvės ir Sidabrės (dab. Kalnelio k.) piliakalniai.
XIII a. šaltiniuose, kuriuose yra pasakojama apie žiemgalių ir Livonijos ordino kovas, yra minimos ir Joniškio rajono gyvenamos vietovės: Žagarės žemė 1254 m., Žagarės pilis 1271 m., Raktės pilis 1289 m. ir Sidabrės pilis 1289–1290 m. Raktės ir Sidabrės pilių gynėjai, nesugebėdami atsilaikyti prieš žymiai stipresnį Livonijos ordiną, buvo priversti palikti savo žemes ir pasitraukti į Lietuvą. Joniškio krašto didžioji dalis XIV-XV a. tapo negyvenama dykra.

Savivalda

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Joniškio rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Joniškio rajono savivaldybės administracija.

Ekonomika

Visoje Joniškio rajono savivaldybės teritorijoje pagaminama 0,2% Lietuvos pramonės produkcijos 2003 m. Pramonės įmonių daugiausia Joniškyje. Jankūnuose perdirbamos durpės (bendrovė „Laveksa“), Ziniūnuose gaminami maisto produktai („Maltinuko receptas“), Stupuruose perdirbama mediena („Rėmas“).
Ūkio svarbiausia šaka – žemės ūkis. Žemės ūkio naudmenos užima 72,8% teritorijos, iš jų 95,5% – ariamoji žemė, 3,1% – pievos ir natūralios ganyklos, 1,4% – sodai ir uogynai. Ūkio vidutinis dydis 8,9 ha. Savivaldybės teritorijoje išauginama 12,7% visų Lietuvos cukrinių runkelių, 5,9% – javų, 3,1% – daržovių, 1,8% – bulvių (2004 m.) 2003 m. pagaminta 2,3% Lietuvos gyvulininkystės produkcijos, 1,9% pieno. Žagarėje yra žirgynas.

Transportas

Per Joniškio rajono savivaldybės teritoriją eina tarptautinis geležinkelis Talinas-Varšuva ir plentas E77 Ryga-Karaliaučius.