Vilniaus universiteto Komunikacijos fakultetas

Istorija

1991 m. birželio 18 d. Vilniaus universiteto (VU) Tarybos nutarimu Bibliotekininkystės, Informacijos sistemų, Knygotyros ir bibliografijos bei dviejų Žurnalistikos katedrų pagrindu buvo įkurtas Komunikacijos fakultetas. Šiam sprendimui pagrįsti buvo bene trys priežastys.
Istorijos fakultete vykdyti bibliotekininkystės ir mokslinės informacijos, žiniasklaidos (ne tik rašto, bet ir vaizdo informacijos) tyrimai rodė, jog jiems plėtoti reikalinga nauja akademinė struktūra. Taip pat bibliotekininkystės ir žurnalistikos studijų programos, anuomet vadintos specialybėmis, turėjo atitikti naują – komunikacijos ir informacijos studijų koncepciją; neišsitekdamos tarp istorijos akademinių disciplinų, nebūtų tenkinusios modernių visuomenės poreikių ugdant profesionalius komunikacijos specialistus. Tuometinėse Bibliotekininkystės ir mokslinės informacijos, Radijo ir televizijos žurnalistikos, Spaudos žurnalistikos katedrose atlikti knygos ir spaudos istorijos, knygų leidybos, poligrafijos ir knygų prekybos, bibliotekininkystės ir bibliografijos, žurnalistikos teorijos ir istorijos, informacijos teorijos ir informacinių sistemų tyrimai, kaip ir dėstomi dalykų kursai buvo priskiriami istorijos, pedagogikos, technikos ar ekonomikos mokslams.
Antroji priežastis: Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo 1990 metų įstatymu patvirtinus Universiteto statutą, buvo grąžinta autonomija, leidusi vykdyti akademines ir mokslo pertvarkos reformas, atsižvelgiant į nepriklausomybę atkūrusios valstybės ir atgimusios, laisvai diskutuojančios visuomenės poreikius. Dar Sąjūdžio laikais pradėta mokymo planų kaita (sugrąžinti lituanistiniai dalykai, panaikinti ideologizuoti kursai) baigėsi sistemine aukštojo mokslo pertvarka, ne tik naujų fakultetų, bet ir universitetų kūrimu. VU atsirado galimybė pažvelgti į komunikaciją naujai ir sutelkti jai būdingus tyrimų objektus bei disciplinas vienoje struktūroje.
Tiek naujo fakulteto, tiek jo padalinių kūrimąsi lėmė komunikacijos ir informacijos mokslų, 1997 m. pripažintų atskira kryptimi, modernių šakų sklaida ir uždaviniai – informaciniu požiūriu tirti socialinės komunikacijos procesus ir plėtoti bendrąją komunikacijos ir informacijos teoriją. VU Tarybos sprendimas buvo naudingas sukuriant Lietuvoje komunikacijos mokslų ir studijų mokyklą, atvėrusią galimybes visapusiškai tyrinėti pamatinį bendravimo objektą – pranešimą pagal įvairias komunikacijos šakas.
Trečioji reikšminga priežastis yra VU reikšmė Lietuvos istorijoje ne tik plėtojant mokslą ir studijas, bet ir prisidėjus prie švietimo ir informacijos politikos: nuo pat įkūrimo VU ilgokai buvo pagrindinis leidybos ir žinių sisteminimo bei sklaidos centras. Būtent VU biblioteka ilgai buvo vienintelė informacijos sistemos kūrėjas ir mokslinės informacijos skleidėjas, VU  pradėtas leisti ir pirmasis periodinis laikraštis Lietuvoje.
Nuo pat įkūrimo pabrėždamas esminį universitetinį mokslo ir studijų vienovės principą, puoselėdamas tradicijas, fakultetas nuosekliai rengė, rengia ir įgyvendina komunikacijos ir informacijos lauko tyrimų bei studijų plėtros planus. 1992 m. pradėta Informologijos bakalauro studijų programa suteikė impulsą vertinti informaciją kaip reikšmingą šiuolaikinės vadybos elementą ir kaip verslo rūšį. Nuo 1997 m. Universitetas priima studijuoti Verslo informacijos vadybos. Į kai kurias kūrybinio pobūdžio pirmosios pakopos studijų programas fakultetas dešimtmečius išlaiko stojamojo egzamino reikalavimą, paisydamas VU principo, kad šiame Universitete turi studijuoti stiprią motyvaciją turintys asmenys.
Fakulteto laimėtas TEMPUS projektas paskatino atnaujinti magistrantūros studijas, vidinės ir išorinės komunikacijos sklaidą. Jai užtikrinti ir informacijos ryšiams su išoriniais partneriais palaikyti 1997 m. buvo įkurtas Integruotas informacijos centras.
VU yra sukurta vienintelė Lietuvoje trijų pakopų komunikacijos ir informacijos mokykla: čia rengiami ir šios krypties socialinių mokslų daktarai.1993 m. Fakultete pradėtos ginti disertacijos subrandino būrį naujosios kartos komunikacijos ir informacijos mokslininkų profesionalų, kurių gretas daugiau kaip po dešimties metų pertraukos 2004 m. papildė trys habilitacijos procedūrą atlikę mokslininkai profesoriai.
2018 m. fakultetas vykdo 8 magistro studijų programų ir 9 bakalauro studijų programas, kurių kievienai vadovauja atitinkamas profesūros ir socialinių partnerių komitetas.
Fakultete veikia formalios ir neformalios studentų organizacijos – atstovybė, draugijos, klubai. Komunikacijos fakultetas koordinuoja Vilniaus universiteto radijo stoties „Start FM“ veiklą. Fakultetas nuo įsteigimo įsikūręs keliuose Vilniaus universiteto pastatuose: Bernardinų g. 11, Maironio g. 7 ir Saulėtekio al.9 (I rūmų 2 ir 5 aukštuose).

Studentų atstovybė

Vilniaus universiteto Studentų atstovybė Komunikacijos fakultete (VU SA KF) – fakulteto studentų interesams atstovaujanti organizacija, konsultuojanti, padedanti jaunajai bendruomenei akademinio, socialinio pobūdžio klausimais. VU SA KF yra tarpininkė tarp studentų ir fakulteto vadovybės siekiant studijų kokybės ir geresnio studentiško gyvenimo. VU SA KF taip pat organizuoja įvairius renginius, vienas svarbiausių, reprezentuojantis fakulteto gyvenimą.

Politikos komunikacijos klubas

Organizacija, kurioje renkasi jaunieji politikos apžvalgininkai. Čia aptariami naujausi valstybės ir pasaulio įvykiai, rengiamos diskusijos su politikais ir politikos ekspertais.

Kūrybinių medijų klubas

Klubas veikia kaip kūrybos agentūra: kuria reklamas bei įgyvendina įvairias menines idėjas. Taip pat svarbi jo veiklos dalis – viešų diskusijų rengimas apie kultūrą, dizainą, reklamą.
Daugiau informacijos galima rasti socialiniame tinkle Facebook