google/wiki40b huggingface dataset:
Iliustruota apžvalga

Iliustruota apžvalga – savaitinis dienraščio „Lietuvos aidas“ priedas, leistas 1929 m. Kaune.

Istorija

Leistas vietoje dienraščio „Lietuva“ priedo „Iliustruotoji Lietuva“ susijungus abiem dienraščiams. Spausdino Spindulio spaustuvė, vėliau Grafikos spaustuvė Kaune. Išėjo 21 numeris.
Spausdino svarbiausių politikų, valstybės vadovų, įžymių meno, kultūros atstovų nuotraukas, fiksavo svarbiausius Lietuvos gyvenimo įvykius. Savo nuotraukas spausdino Balys Buračas, Mikas Pranckūnas, Janina Tallat-Kelpšienė, J. Žibas ir kiti.
Čiulėnų piliakalnis

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos krašte, Virintos dešiniajame krante. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 52x23 m dydžio, 2 m aukštesniu šiauriniu pakraščiu. Joje ir šiauriniame šlaite rasta brūkšniuotos ir lygios keramikos. Šiauriniame ir rytiniame aikštelės kraštuose buvęs pylimas (sunaikintas). Šlaitai statūs, 20 m aukščio, šiaurinis ir rytinis nuolaidūs, 2-3 m aukščio.
Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja, pietinis šlaitas apaugęs pušimis.

Aplinkiniai piliakalniai

Karališkių piliakalnis 9 kmSuginčių piliakalnis 6 kmKulionių piliakalnis 3 kmSližiškių piliakalnis 3 kmPapravalės piliakalnis 38 kmKampų piliakalnis 7 kmMalkėsto piliakalnis 4 kmKertuojos piliakalnis 14 km
Pastaba:
Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną
Keliūtė

Keliūtė, laikinasis kelias (rus. колонный путь; angl. cross - country track) – laikinai įrengtas kelias, skirtas kariuomenei ir karinei technikai privažiuoti prie pozicijų, perkėlų ir kitų reikalingų vietų. Keliūtės nesutampa su nuolatiniais keliais, paprastai būna skirtos arba ratinei, arba vikšrinei technikai.
Pelkėtose vietovėse keliūtės gali būti išgrįstos kartimis, fašinomis ar panašiomis medžiagomis. Žiemą, kai pašąla, keliūtės lengvai tiesiamos pelkėtose vietovėse, ledu per užšalusius vandens telkinius. Keliūtės vandens telkinių ledu gali būti sutvirtinamos papildomais ledo sluoksniais (trasą apliejant vandeniu), jei keliūtė važiuos sunki technika, kurios normaliai užšąlęs ledas gali neišlaikyti.
Keliūtės gali vesti iš užnugario prie minų laukuose paliktų ar išminuotų praėjimų. Tokios keliūtės būna pažymėtos gairėmis, kad jomis judantys kareiviai ar technika nepasuktų į šoną, ypač į minų lauką.

Berlyno sienos keliūtė

Kartais keliūtės būna ne laikinos. Pavyzdžiu gali būti keliūtė (124,3 km ilgio) pagal Berlyno sieną, skirta sieną saugojusiems pasieniečiams ir jų mašinoms judėti.

Keliūtės ir civilinė sauga

Keliūtės gali būti tiesiamos ir stichinių nelaimių metu, kai tenka paruošti pravažiavimus vietovės, kur kelių tinklas suardytas arba jo anksčiau nebuvo. Tam organizacijos, kurios turi padėti tokių nelaimių metu, aprūpinamos buldozeriais ir kitomis kelių tiesimo mašinomis.
Dvinaris asteroidas

Dvinaris asteroidas – dviejų, aplink bendrą masės centrą besisukančių asteroidų sistema. Pirmas atrastas toks asteroidas, erdvėlaiviui Galileo praskriejus pro jį 1993 m. buvo 243 Ida. Vėliau atrasta daugiau tokių asteroidų.
Išskiriamos panašaus dydžio asteroidų poros, tokios kaip 90 Antiope ir, kur kas dažnesnės didelio dydžių santykio poros - 22 Kalliope, 45 Eugenia, 87 Sylvia, 107 Camilla, 121 Hermione, 130 Elektra, 243 Ida, 283 Emma, 379 Huenna.
Poriniai smūginiai krateriai, tokie kaip Clearwater Lakes Kanadoje, greičiausiai susidarė po dvinario asteroido smūgio.
Yra kelios tokių asteroidų susiformavimą aiškinančios teorijos. Didelių asteroidų žiedo asteroidų(22 Kalliope, 45 Eugenia, 87 Sylvia) palydovai galėjo atsirasti susidūrimui suskaldžius pirminį asteroidą. Transneptūniniai asteroidai galėjo pasigauti porininką saulės sistemos formavimosi metu. Asteroidus vidinėje saulės sistemos dalyje, priartėjusius prie žemės tipo planetų, galėjo suplėšyti potvynio jėgos.
Didžiulių pilkapynas

Pilkapynas

Išliko 14 pilkapių, dalis jų apardyta ariant. Sampilai 6–12 m skersmens ir 0,5-2,2 m aukščio. 1951 m. Lietuvos istorijos institutas (vadovas Adolfas Tautavičius) ištyrė 7 pilkapius. Mirusieji laidoti sudeginti su įkapėmis ir be jų, kartais su jais laidotas ir sudegintas žirgas. Kapų aptikta keturiuose pilkapiuose: dviejuose rastos laužavietės su sudeginto mirusiojo ir žirgo palaikų liekanomis, kituose buvo sudeginto mirusiojo be įkapių arba žirgo (rasti žąslai, balnakilpės, pjautuvas, sagtis) kapai. Pilkapynas datuojamas X a. – XII a. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.
Lachovo valsčius

Istorija

1923 m. sausio 1 d. Ščučino apskrityje buvo įkurtas valsčius sudarytas iš dalies Grabovo valsčiaus kaimų. Valsčius ribojosi su Trečiuoju Reichu. 1948 m. kovo 12 d. valsčius tapo Kolno apskrities dalimi. 1952 m. liepos 1 dienos valsčių sudarė 23 kaimai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną. Nuo 1973 m. sausio 1 d. iki 1975 m. birželio 1 d. valsčius priklausė Balstogės vaivadijos Kolno apskričiai. 1975–1976 m. liepos 2 d. priklausė Lomžos vaivadijos Kolno apskričiai. 1976 m. valsčius tapo Kolno valsčiaus dalimi.
Juodšiliai

Aplinkinės gyvenvietės

Baltoji Vokė – 7 km 
 Miškiniai – 4 km
VILNIUS – 12 km
RUDAMINA – 7 km 
 KALVIŠKĖS – 3 km
VALČIŪNAI – 2 km 
 Parudaminys – 6 km 
 JAŠIŪNAI – 17 km
Moliūnų ąžuolas

Moliūnų ąžuolas – išskirtinio amžiaus ąžuolas, augantis Pasvalio rajone, Moliūnų km., dešiniajame Pyvesos upės krante, apie 0,2 km nuo kelio  3112  Pumpėnai–Krikliniai–Smilgiai  ties tiltu per Pyvesą.
Šis medis laikomas valstybės saugomu botaniniu gamtos paveldo objektu, 1999 m. paskelbtas gamtos paminklu.

Duomenys

Moliūnų ąžuolas auga atvirame lauke, netoli sodybos, aptvertas. Tai paprastasis ąžuolas (Quercus robur L.),  26,0 m aukščio. 1,3 m aukštyje yra 6,60 m kamieno apimties.
Stomatitas

Stomatitas (lot. Stomatitis) – burnos gleivinės uždegimas. Dažniausiai atsiranda sergant kita liga: tymais, vėjaraupiais, skarlatina, raudoniuke, dizenterija, difterija, gripu, kvėpavimo organų, širdies ir kraujagyslių sistemos ligomis.
Ūminį katarinį stomatitą gali sukelti gripas. Paburksta ir parausta burnos gleivinė, skauda burną, teka seilės. Dantys, dantenos ir liežuvis apsitraukia apnašomis, liežuvio speneliai paburksta, jo šonuose ir skruosto gleivinėje matyti dantų atspaudų. Padidėja kaklo ir pažandiniai limfmazgiai.
Opinį nekrozinį stomatitą sukelia gripas, širdies ir kraujagyslių ligos, stresas, organizmo išsekimas, pervargimas, peršalimas, burnos užkrėtimas, gleivinės sužeidimas aštriu išgedusio danties kraštu, dantų akmenys, kai kurie vaistai. Pažeisti audiniai nekrozuoja. Iš pradžių apima silpnumas, skauda galvą, truputį karščiuojama, peršti burną. Vėliau temperatūra pakyla, didėja limfmazgiai, smarkiai teka seilės, skauda burną (dėl skausmo negalima valgyti).
Medikamentinį alerginį stomatitą sukelia kai kurie vaistai. Šis stomatitas pasireiškia labai įvairiai. Burnos gleivinė gali vien parausti ir paburkti, arba kartu ją išberia pūslės ir pūslelės, o kartais pažeidžiama ir oda. Šis stomatitas gali sparčiai plisti ir vis nykti.
Herpinį stomatitą sukelia herpesvirusai. Susergama staiga: labai pakyla temperatūra, skauda burną kalbant ar valgant. Gleivinė parausta, joje atsiranda pūslelių, jos greitai plyšta, susidaro erozijų ir nedidelių opelių.
Grybelinį stomatitą dažniausiai sukelia mielagrybių genties grybeliai - balkšvagrybiai. Tokiu stomatitu dažnai serga kūdikiai. Gydoma stomatitą sukėlusi liga, šalinamas alergenas. Vaistais mažinamas gleivinės jautrumas. Ji tepama švelniais priešuždegiminiais tepalais ir skalaujama. Skiriama vitaminų B1, B2, C, PP. Patartina valgyti skystą, šiltą, švelnų maistą.
Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba

Istorija

1997 m. vasario 4 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu buvo įsteigtas Mokesčių policijos departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos.
2002 m. balandžio 1 d. Lietuvos Respublikos finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos įstatymu Mokesčių policijos departamentas pertvarkytas į Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybą.
2002 m. gegužės 24 d. FNTT paskirta atsakinga už bendradarbiavimą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF).
2002 m. liepos 1 d. Revizijų departamentas prie Finansų ministerijos prijungtas prie FNTT perimant jo vykdytas funkcijas.
2003 m. gegužės 1 d. įsigaliojo nauji Lietuvos Respublikos baudžiamasis kodeksas ir baudžiamojo proceso kodeksas. FNTT buvo pertvarkyta į ikiteisminio tyrimo įstaigą.
Nuo 2004 m. sausio mėn. įsigaliojus naujai Pinigų plovimo prevencijos įstatymo redakcijai, praplėstos FNTT teisės, įgyvendinant pinigų plovimo prevencijos priemones.

Uždaviniai ir veikla

Pagrindiniai FNTT uždaviniai yra apsaugoti valstybės finansų sistemą nuo nusikalstamo poveikio, užtikrinti nusikalstamų veikų ir kitų teisės pažeidimų, susijusių su Europos Sąjungos ir užsienio valstybių finansinės paramos lėšų gavimu ir naudojimu, atskleidimą ir tyrimą, vykdyti nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų finansų sistemai pažeidimų prevenciją.
Šiuo metu FNTT prioritetinis dėmesys skiriamas nusikalstamų veikų, susijusių su pinigų plovimu, PVM grobstymu, Europos Sąjungos ir užsienio valstybių finansinės paramos lėšų neteisėtu gavimu ir panaudojimu, atskleidimui, tyrimui ir prevencijai.
FNTT renka, kaupia ir analizuoja informaciją apie rengiamus bei įgyvendinamus projektus, finansuojamus Europos Sąjungos lėšomis, pavyzdžiui, iš SAPARD ir PHARE programų lėšų.
FNTT vadovauja direktorius, kurį penkeriems metams skiria į pareigas ir atleidžia iš jų vidaus reikalų ministras.
Chorunžis

Chorunžis (rus. хорунжий, iš lenk. chorąży) – kai kurių Rytų Europos šalių kariuomenių pareigos (vėliavininkas), vėliau – karinis laipsnis.
Juozas Kaributas

Biografija

1926–1927 m. mokėsi Anykščių progimnazijoje. Baigė suaugusiųjų gimnaziją Kaune. 1937 m. įstojo į J. Miltinio dramos studiją, vėliau perėjo į B. Dauguviečio vadovaujamą Valstybės dramos studiją. 1940 m. priimtas aktoriumi bendradarbiu į Kauno Valstybės teatrą. 1942–1943 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo žurnalistiką.
1944 m. pasitraukė į Vokietiją, dirbo Fišbeko Lietuvių stovyklos dramos trupės režisieriumi. 1949 m. atvyko į JAV,  1949–1953 m. buvo apsistojęs Ročesteryje (Niujorko valstija), sutelkė ateitininkų vaidintojų grupę, dirbo teatro režisieriumi, pastatė P. Bagdo-Naumiestiškio „Baisus birželis“ (1951 m.), L. Fuldos „Mokyklos draugai“ (1952 m.), taip pat porą S. Čiurlionienės komedijų.
1953 m. persikėlė į Los Andželą (Kalifornijos valstija), 1954 m. subūrė scenos mėgėjus ir įkūrė Lietuvių dramos sambūrį, veikiantį iki šiol, režisavo jo spektaklius – lietuvių autorių kūrinius. Su šiuo sambūriu pastatė: B. Zdanavičiaus „Šv. Kazimieras – Lietuvos karalaitis“ (1954 m.), J. Gliaudos „Tėviškėlė už kalnų“ (1955 m.) ir „Meilės pinklės“ (1956 m.), P. Vaičiūno „Tuščios pastangos“ (1958 m.) ir „Naujieji žmonės“ (1960 m.).
1964 m. paliko Dramos sambūrį ir įkūrė Scenos darbuotojų būrelį. Su juo pastatė A. Kairio „Diagnozė“ (1964 m.), V. Karklinio „Raudonas vynas“ (1965 m.), J. Grušo „Nenuorama žmona“ (1968 m.) ir kitus spektaklius. Taip pat kūrė vaidinimus ir lietuvių vaikams: J. Švaisto „Vakaras taigoje“ (1962 m.), K. Kubilinsko „Stebuklingoji lazdelė“ (1965 m.), V. Frankienės „Rūstusis karalius“ (1968 m.). Jis taip pat rengė dainų ir poezijos koncertus, literatūros vakarus.
Nuo 1954 m. taip pat dirbo korespondentu ir recenzentu Holivude, kino filmų pramonėje, rašė straipsnius, filmų recenzijas, ėmė kino kūrėjų interviu.
Dalyvavo JAV lietuvių bendruomenės Tautos fondo veikloje, 1965 m. buvo išrinktas jo pirmininku. Jis taip pat talkino Amerikos lietuvių tarybai, Bendram Amerikos Lietuvių Fondui, ateitininkams, buvo Lietuvių žurnalistų sąjungos narys, Holivudo „Motion Pictures“ spaudos klubo narys. 1978 m. išrinktas į Pasaulio lietuvių žurnalistų sąjungos valdybą.
Spaudoje bendradarbiavo nuo 1936 m. Rašė į Amerikos lietuvių leidinius „Tėviškės žiburiai“, „Margutis“, „Laisvoji Lietuva“, „Lietuvių dienos“ ir „Naujienos“. Išleido kelionių įspūdžių, atsiminimų, publicistikos knygų. Viešėdamas tėviškėje, J. Kaributas inicijavo paminklo Kelmų šeimos atminimui statybą Kinderiuose. Kauno paveikslų galerija saugo J. Kaributo dovanotą Šiaurės Amerikos indėnų meno kolekciją.
Vera Charuzina

Biografija

Broliai Michailas Charuzinas, Aleksejus Charuzinas, Nikolajus Charuzinas. Baigė Sofijos Fišer klasikinę gimnaziją, studijavo Paryžiuje, Vokietijoje, Austrijoje.
1907–1923 m. dėstė Maskvos universitete ir Archeologijos institute, 1907 m. profesorė. Dalyvavo brolių organizuotose ekspedicijose Altajuje, Pabaltijyje, Kryme, Kaukaze ir kitur. Tyrė šeimos apeigas, ugnies kultą, fetišizmą, folklorą. Populiarino etnografiją. Atstovavo evoliucionistų mokyklai, vėliau rėmėsi ir kitų mokyklų tyrimų metodais.
Valdemaras Kukulas

Valdemaras Kukulas (1959 m. vasario 7 d. Noriūnuose, Kupiškio rajonas – 2011 m. rugpjūčio 6 d.) – Lietuvos poetas, literatūros kritikas.

Biografija

1982 m. Vilniaus universitete baigė žurnalistiką. 1984–1985 m. dirbo žurnale „Nemunas“, 1985–1991 m. – „Pergalė“ (nuo 1991 m. „Metai“), bendradarbiavo dienraščiuose „Komjaunimo tiesa“, „Respublika“, Žinių radijuje, žurnale „Naujoji Romuva“.

Kūryba

Poezijoje atskleidžiamas vertybių ilgesys, egzistencinis nuovargis, yra autobiografinių motyvų, žmonių likimo, mirties artumo refleksijos. Parašė žaismingų eilėraščių vaikams, esė, kuriose nagrinėjamos literatūros ir visuomeninės problemos.
Nuo 1984 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys.
Danutė Marija Nasvytytė

Biografija

Tėvas gydytojas Motiejus Nasvytis, motina Saliamono Banaičio duktė Salomėja Banaitytė, seserys kompozitorė Giedra Gudauskienė ir dainininkė Salomėja Valiukienė.
1939 m. Berlyne baigė J. Klamt išraiškos šokio mokyklą. Tais pačiais metais Kaune surengė solo koncertą, pati sukūrė pasirodymo kostiumus. 1939 m. Kaune įsteigė Ritminės gimnastikos ir išraiškos šokio studiją, kurią lankė apie 200 mokinių. 1940 m. Valstybės teatre surengė pirmąjį savo mokinių koncertą. 1941–1943 m. trupė koncertavo Lietuvos miestuose, šoko stilizuotus lietuvių liaudies, savo ir mokinių sukurtus išraiškos šokius pagal muziką, kurią parašė Kazimieras Viktoras Banaitis, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, Julius Gaidelis, Manuelis de Falja, Ferencas Listas ir kiti kompozitoriai.
1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1945 m. Drezdene sudegė jos pasirodymų kostiumai, natos. 1947 m. persikėlė į Australiją, 1952 m. Melburne įkūrė vieną pirmųjų Australijoje išraiškos šokių trupę „Dana Nasvytis Creative Dance Group“ ir studiją „Dana Nasvytis School of Modern Dance“, kurios veikė iki 1960 m. Nuo 1960 m. dirbo ritmo ir plastikos mokytoja Viktorijos valstijos miestų gimnazijose. 
Išraiškos šokio tradicijas Lietuvoje tęsė jos mokinės Kira Katerina Daujotaitė, Lidija Motiejūnaitė. Jos mokinės Jonė Kvietys-Young ir Birutė Nagys po karo gyveno Kanadoje, kur jos kartu su Nancy Lima Dent surengė pirmą Kanados išraiškos šokio festivalį 1960 m. vasario 25 d. naujai pastatytoje Toronto Lietuvių parapijos salėje.
Šventosios seniūnija

Istorija

Seniūnija įkurta 1995 m. rudenį.
Vilius Grabauskas

Biografija

1966 baigė Kauno medicinos institutą. 1990 m. medicinos mokslų daktaras. 1998 m. Lenkijos medicinos akademijos garbės narys.
Nuo 1966 m. Kauno medicinos instituto mokslo darbuotojas. Nuo 1972 m. dalyvavo Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) koordinuojamoje tarptautinėje Kauno ir Roterdamo epidemiologijos programoje. 1978–1983 m. Ženevoje vadovavo PSO Lėtinių neinfekcinių ligų kontrolės programai. 1984–1986 m. PSO Lėtinių neinfekcinių ligų kontrolės departamento direktorius. 1983–1984 m. ir 1987–1990 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1998 m. Kauno medicinos universitetas) Centrinės mokslo tyrimo laboratorijos direktorius, nuo 1992 m. profesorius, 1991–2002 m. instituto rektorius, nuo 2002 m. Profilaktinės medicinos katedros vedėjas ir Kauno medicinos universiteto kancleris. 1997–1998 m. PSO Europos regiono nuolatinio komiteto pirmininkas, 1998 m. Europos sveikatos asamblėjos prezidentas. 1998–2001 m. Lietuvos nacionalinės sveikatos tarybos pirmininkas. 2000–2003 m. PSO Globalinės vykdomosios tarybos narys. 1991–1993 m. Medicinos enciklopedijos redakcinės kolegijos pirmininkas.
Kūlinių piliakalnis

Aplinkiniai piliakalniai

Sėrenės piliakalnis 37 kmMaizišų piliakalnis 14 km
Serpinių piliakalnis 9 kmKauprės piliakalnis 30 kmAuželių piliakalnis 69 km
Rinkuškių piliakalnis 48 kmBiržų piliakalnis 23 kmSkosos piliakalnis 10 kmGribtanių piliakalnis 7 km
Knavų piliakalnis 10 kmAknystės piliakalnis 21 km
Kysyl Syras

Istorija

Kysyl Syras įkurtas 1960 m. kaip geologų punktas, miesto tipo gyvenvietės statusas suteiktas 1974 m.
Ubiškės mokykla-darželis

Istorija

Mokykla įkurta 1918 metais. Iniciatoriai – du broliai: Antanas ir Jonas Adomavičiai ir apylinkės mokinių tėvai. Pirmaisiais metais mokyklą lankė 27 mokiniai, jų amžius buvo nuo 11 iki 20 metų. 1948 m. mokykla tapo progimnazija. 1949 m. atidaryta progimnazijos klasė. 1950 m. mokykla pertvarkyta į septynmetę mokyklą. Tais pačiais metais atidaryta aštunta klasė ir mokykla pradėjo peraugti iš septynmetės į vidurinę. 1998 m. įkurtas mokyklos muziejus. Iki 2001 m. Ubiškės vidurinę mokyklą baigė 42 abiturientų laidos. Nuo 2002 m. pagrindinė mokykla. 2012 m. mokykla tapo pradine-darželiu.
Massive Attack

Istorija

„Massive Attack“ įsikūrė kaip Bristolio meno grupės The Wild Bunch šaka. 1991 m. jie išleido pirmąjį albumą „Blue Lines“ su hitiniais kūriniais „Unfinished Sympathy“ ir „Daydreaming“. Šis albumas tapo vienu įtakingiausių britų įrašų XX a. dešimtajame dešimtmetyje ir įkvėpė tokios projektus kaip „Portishead“ ir „Morcheeba“. „Blue Lines“ albumas laikomas naujo žanro muzikoje pradžia, kuris kartais vadintas „Bristolio skambesiu“, tačiau spauda vėliau pradėjo naudoti terminą „trip hopas“, kurio „Massive Attack“ nariai nemėgsta.
Persijos įlankos karo metu kai kurie britų žiniasklaidos kanalai vengė naudoti žodžius primenančius karą ir smurtą, todėl „Massive Attack“ (tuo metu siekusi pripažinimo) buvo priversta laikinai pakeisti savo pavadinimą tiesiog į „Massive“. Grupės lyderis Robert Del Naja neslepia nepritarimo JAV agresijai prieš Trečiąjį pasaulį demokratijos vardu, dažnai išreikšdamas gailestį, kad jis sutiko su pavadinimo keitimu.
1994 m. „Massive Attack“ išleido savo antrąjį albumą „Protection“. Albumas pasižymi sodresniu ir gilesniu skambesiu nei pirmasis, turi dvi instrumentines kompozicijas. Tai buvo paskutinis „Massive Attack“ albumas prie kurio prisidėjo „Wild Bunch“ narys Tricky, kuris vėliau pilnai perėjo prie savo solinės karjeros.
Trečiasis albumas „Mezzanine“ buvo išleistas 1998 m. „Mezzanine“ žymi grupės perėjimą prie tamsaus, iškraipyto, gitaromis paremto skambesio ir daugelio fanų nuomone žymi ryškią evoliuciją.
Ketvirtas albumas „100th Window“ buvo išleistas 2003 m. vasario 10 d. Jis pakliuvo į Jungtinės Karalystės Top 10. Tą patį mėnesį Del Naja buvo apkaltintas narkotikų laikymu. Nors kai kurie kritikai „100th Window“ laiko neprilygstančiu ankstesniems albumams, daugelis teigia jog jis vertas dėmesio.
Aleiskas

Istorija

Gyvenvietė įkurta 1913 m. prie statomo geležinkelio. 1926 m. Aleiskui suteiktas miesto tipo gyvenvietės, o 1939 m. – miesto statusas.
Nerijus Čapas

Biografija

2009–2012 m. Europos Parlamento nario Algirdo Saudargo padėjėjas. 2011–2015 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys.
Ispanijos baudžiamasis kodeksas

Ispanijos baudžiamasis kodeksas (isp. Código Penal de España) - Ispanijos baudžiamasis kodeksas, pagrindinis Ispanijos baudžiamosios teisės šaltinis. Priimtas 1995 m. Kodekso pirmtakai - 1822, 1848, 1850 1870, 1928, 1932, 1944 ir 1973 m. kodeksai. Sudaro 3 knygos, kitos nuostatos.
Vincas Meilus

Biografija

1895 m. mirus tėvui, nuo 8 m. dirbo žemės ūkio darbus. 1900–1903 m. mokėsi Žemaitkiemio pradžios mokyklą. 1904 m. išvyko į Rusiją, gyveno Maskvoje. Dirbo manufaktūros dažymo fabrike, mokėsi suaugusiųjų mokykloje.
1905 m. įsitraukė į Maskvos lietuvių visuomeninę veiklą, dirbo lietuvių šalpos organizacijose. 1911 m. grįžo į Lietuvą, dirbo Kalvarijos „Žagrės“ draugijoje. Pirmojo pasaulinio karo metais vėl pasitraukė į Rusiją.
1918 m. rugsėjo 20 d. grįžo į Lietuvą, nuo 1918 m. lapkričio mėn. Žemaitkiemio valsčiaus komiteto pirmininkas, vėliau viršaitis.
1920 m. gegužės 15 d. – 1921 m. lapkričio 4 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas VI (Utenos) rinkimų apygardoje, priklausė Lietuvos valstiečių sąjungos frakcijai, LSLDP ir LVS blokui.
Pasitraukęs iš seimo aktyviai dalyvavo Lietuvos kooperatinių bendrovių gyvenime: Lietuvos kooperatyvų bendrovių sąjungos Ukmergės skyriaus vedėjas, nuo 1928 m. jos direktorius Kaune. Nuo 1930 m. „Lietūkio“ direktorius, valdybos pirmininkas. Dirbo AB „Lietuvos muilas“, „Lietuvos Baltijos Loidas“ vadovybėje.
Konstancija Benislavska

Konstancija Benislavska (lenk. Benisławska, 1747 m. sausio 6 d. Inflantuose, Latvija – 1806 m. lapkričio 8 d. Vitebske, Baltarusija) – poetė.
1776 Vilniuje išleido poezijos rinkinį Pieśni sobie śpiewane („Sau dainuotos dainos“). Eilės vėlyvojo baroko stiliaus, meditacinės. Nors jose nestinga Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajorų buities, gamtos realijų, vyrauja metafizinė refleksija, religiniai motyvai ir bibliniai įvaizdžiai. Būdinga odės, maldos bei litanijos žanro retorinė raiška, jausmų ekspresija, intonacijų ir ritmų įvairumas. Rinkinys yra vienas ryškesniųjų XVIII a. Lietuvoje pasirodžiusios lenkiškos poezijos faktų. Jis turėjo įtakos čia kūrusiems Švietimo amžiaus poetams.

Literatūra

Trys Baroko saulėlydžio literatai: Pranciška Uršulė Radvilienė, Konstancija Benislavska, Juozapas Baka. Vilnius, VU leidykla, 2003.
Poliarinė orbita

Poliarinė orbita - tokia orbita, kurioje esantis dirbtinis palydovas kiekvienu apsisukimu praskrieja virš arba netoli abiejų astronominio objekto ašigalių. Tokios orbitos plokštumos posvyris pusiaujo atžvilgiu lygus arba artimas 90°. Išskyrus specifinius poliarinės geosinchroninės orbitos atvejus, poliarinėje orbitoje judantis palydovas virš pusiaujo praskrieja kaskart ties skirtinga ilguma.
Poliarinės orbitos dažnai naudojamos palydovams, renkantiems duomenis kartografijai, Žemės stebėjimo palydovams, žvalgybos palydovams, taip pat kai kuriems orų palydovams. Poliarinės orbitos trūkumas, kad nei vienas planetos regionas negali būti stebimas nuolatos.
Dažnai poliariniai palydovai būna ir "su saule sinchroninėse" (sun - synchronous) orbitose, t. y. kur palydovas virš bet kurio Žemės paviršiaus taško kaskart praskrieja tuo pačiu saulės laiku. Tokia orbita įgalina stebėti objekto pokyčius per laiko tarpą. Tokiam efektui pasiekti, orbita turi būti kiek įmanoma trumpesnė (žemesnė), tačiau kelių šimtų kilometrų aukščio orbitos santykinai greitai sunyksta dėl atmosferos traukos. Paprastai naudojamas orbitos aukštis apie 1000 km, orbitinis periodas apie 100 minučių, nuokrypis nuo ašigalių apie 8°.
Moretto da Brescia

Alesandras Bonvičinas (it. Alessandro Bonvicino), labiau žinomas pravarde Moretas da Brešija (it. Moretto da Brescia, apie 1498–1554 m.) – italų XVI a. vienas iš pirmaujančių Lombardijos renesanso dailininkų.

Biografija

Alesandras Bonvičinas gimė apie 1498 m. Brešijoje. Jo tėvas buvo dailininku, tačiau nieko nežinoma apie jo darbus. Vėliau Bonvičinas gavo Moreto iš Brešijos pravardę (it. Moretto da Brescia). Pirmuoju jo įkvėpėju tikriausiai buvo Vincenzo Foppa, renesanso stilistikos pradininkas Lombardijos dailėje. 1515–1518 m. periodu Moreto, kartu su Floriano Ferramola, ištapytos Brešijos katedros vargonų durys rodo Romanino įtaką. 1518 m. paveikslas „Kristus, nešantis kryžių“ rodo Ticiano įtaką. Tikriausiai Moretas buvo Ticiano mokiniu (anot Giorgio Vasari). Kiek vėliau Moretas studijavo Rafaelio kūrybą iš graviūrų, savo dailėje vienijo lombardiško stiliaus natūralumą su Romos mokyklos idealistiniu vaizdavimu. Šie bruožai vėliau padarė įtakos Karavadžo dailei. Nuo 1517 m. iki mirties Moretas da Brešija buvo Scuola del Santissimo Sacramento religinės bendruomenės nariu. Mirė 1554 m. Brešijoje. Jis laikomas vienu viso stoto portreto pradininkų Italijos renesanso dailėje. Paliko daug religinės tematikos darbų. Vienu Moretos garsiausių darbų įvardijamas paveikslas „Šv. Justina, pagarbinta rėmėjo“. Giovanni Battista Moroni buvo jo garsiausiu mokiniu.
Žibartoniai

Istorija

XVIII a. istoriniuose šaltiniuose minimas Žibartonių dvaras. 1968 m. prie kaimo prijungtas Žibartonių viensėdis. Tarybiniais metais buvo TSRS 60-mečio kolūkio centrinė gyvenvietė.

Aplinkinės gyvenvietės

Rūtakiemis – 4 km
Mitriūnai – 5 km
Devynduoniai – 3,5 km
KREKENAVA – 8 km
Miegėnai – 5 km
Ibutoniai
Paberžė – 3 km