Bundesveras

Istorija

Senosios Vokietijos kariuomenės formos buvo Reichsveras (1921–1935) ir Vermachtas (1935–1945), tačiau Bundesveras nelaikomas buvusių Vokietijos armijų tradicijų tęsėju ir skelbia turintis savo tradicijas (pvz., kad reikia kovoti su Adolfo Hitlerio diktatūros pasekmėmis ir likučiais remiantis istorijos pavyzdžiais – Claus von Stauffenberg ir Henning von Tresckow žygiais).

Vokietijos ginkluotųjų pajėgų (Bundesvero) įkūrimas

Po Antrojo pasaulinio karo, kai buvo sunaikintas Vermachtas, Vokietija neturėjo savo ginkluotųjų pajėgų.
Buvęs kariuomenės generolas Gerhard Graf von Schwerin 1950 m. tapo slaptuoju Vokietijos kanclerio Konrado Adenauerio „patarėju techniniais saugumo klausimais“ – taip pamažu buvo rengiamasi įkurti Vakarų Vokietijos ginkluotąsias pajėgas.
Vokietijos Federatyvinės Respublikos kariuomenės kūrimasis ir šalies naujo ginklavimosi pradžia nuo 1955 m. gegužės 5 d. sukėlė politinius ginčus tiek Europoje (ypač tarp TSRS, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės), tiek pačioje valstybėje, ypač tarp Vokietijos socialdemokratų partijos (SPD) ir Vokietijos krikščionių demokratų sąjungos (CDU), ar Vokietijai yra teisiškai ir morališkai pateisinama po Adolfo Hitlerio diktatūros ir nusikaltimų vėl turėti ginkluotąsias pajėgas. Kadangi Europoje prasidėjo Šaltasis karas, Vokietijos Demokratinė Respublika taip pat kūrė ginkluotąsias pajėgas – Nacionalinę liaudies armiją, Vokietijos Federatyvinėje Respublikoje 1955 m. birželio 7 d. buvo įkurtas kariuomenės štabas, o lapkritį pašauktas pirmasis 101 savanoris.
Po metų, 1956 m., Vokietija buvo priimta į NATO ir jos ginkluotosios pajėgos pradėjo dalyvauti šios organizacijos veikloje.

Kariuomenė po Vokietijos susivienijimo 1990 m.

Susivienijus Vakarų ir Rytų Vokietijai 1990 m. Vakarų Vokietijos kariuomenė perėmė daugiau kaip 20 tūkst. buvusios Rytų Vokietijos ginkluotųjų pajėgų – Nacionalinės liaudies armijos – kareivių. Didžioji dalis technikos ir ginkluotės, paveldėtos iš Rytų Vokietijos kariuomenės buvo sunaikinta, parduota ar padovanota (pavyzdžiui, keletas tankų Turkijai, MiG-29 – Lenkijai, Indonezija nupirko 39 karo laivus).

Užduotys ir tikslai

Pagal Vokietijos Konstituciją ginkluotosios šalies pajėgos privalo užtikrinti šalies suverenitetą ir teritorijos vientisumą, taip pat saugoti šalies piliečius nuo užpuolimo, išorės pavojų ir politinės priespaudos.
Pagal Vokietijoje 2006 m. priimtą taip vadinamą Baltąją knygą  Vokietijos kariuomenė turi būti pasiruošusi užtikrinti Vokietijos valstybės stabilumą europiniame ir pasauliniame kontekste, ginti nacionalinius interesus, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystę, o tarptautiniu mastu – padėti slopinti konfliktus ir malšinti neramumus, kovoti prieš terorizmą, bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse, dalyvauti gelbėjimo operacijose ir misijose.

NATO

Vokietijos federatyvinė respublika 1955 m. įstojo į NATO organizaciją. Kadangi kiekviena šalis savarankiškai sprendžia, kiek jos karių dalyvauja NATO veikloje, Vokietija NATO veiklai užtikrinti ir dalyvavimui misijose yra parengusi iki 5000 kareivių.

Europos Sąjunga

Europos Sąjungos veikla grindžiama bendrąja Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politika, todėl valstybės narės turi būti paruošusios kareivių taikos operacijoms (bendrai iki 60 000). Vokietijos ginkluotosiose pajėgose šiems tikslams yra parengta iki 18 000 kareivių.

Jungtinės tautos

Vokietijos ginkluotosios pajėgos pagal Vokietijos 1999 m. įsipareigojimą Jungtinių Tautų Organizacijai yra parengusios apie 1000 kareivių, kurie gali būti panaudoti JTO operacijose.

Vadovavimas

Vokietijos ginkluotosioms pajėgoms taikos metu vadovauja gynybos ministras, turintis teisę duoti įsakymus kariuomenei. Vadovavimo veikloje jam padeda visa Gynybos ministerija.

Ginkluotė ir kita įranga

Vokietijos ginkluotosios pajėgos naudoja modernią ginkluotę, skiriama nemažai biudžeto lėšų įrangai įsigyti. Lėšų kariuomenei skiriama daugiau dėl dalyvavimo operacijose ir misijose užsienyje.
Vokietijos ginkluotosios pajėgos turi  apie 400 tankų, 280 naikintuvų, 460 sraigtasparnių, 15 karo laivų, 12 povandeninių laivų ir kitos įrangos.

Uniforma

Vokietijos ginkluotųjų pajėgų kareiviai nešioja įvairią uniformą – be kasdieninės uniformos, yra speciali darbinė apranga arba specialūs drabužiai, skirti nešioti tam tikromis klimato sąlygomis. Taip pat yra ir paradinė uniforma.

Branduolinis ginklas

Šiuo metu Vokietijoje yra 20 branduolinių kovinių galvučių, kurios saugomos specialiose oro pajėgų saugyklose.  Vokietijos kariuomenės istorijoje dar nebuvo atvejo, kad karinių oro pajėgų lėktuvas būtų pakilęs ir gabenęs atominę bombą. Visas branduolinis ginklas Vokietijoje yra Jungtinių Amerikos Valstijų ginkluotųjų pajėgų nuosavybė ir karo atveju gali būti panaudotas tik JAV prezidento nurodymu, Vokietija negali pati spręsti dėl jos teritorijoje esančio branduolinio ginklo panaudojimo.