google/wiki40b huggingface dataset:
Činkvečentas

Činkvečentas (it. Cinquecento, liet. „penki šimtai“) – Italijos meno periodizacijoje laikotarpis tarp 1500 ir 1600 m. Europos meno periodizacijoje činkvečentas apytiksliai atitinka Italijos brandžiojo renesanso (prasidėjo apie 1490 m. ir baigėsi apie 1520 m.) ir manierizmo (prasidėjo apie 1510 m. ir baigėsi apie 1590 m.) laikotarpius, bei apima pirmąsias baroko apraiškas mene.
XVI a. Italijoje kūrė menininkai, ypač brandžiojo renesanso laikotarpiu, kurie įvardijami vienais žymiausių visų laikų. Grupė kūrinių, sukurtų šiuo laikotarpiu, nuolat minimi tarp vienų žymiausių visų laikų. XVI a. pradžioje Italijos kultūrinis ir meno centras persikėlė iš kvatročento centro Florencijos į Romą. Esminiu veiksniu pritraukiant menininkus į Romą tapo katalikų bažnyčios turtai ir rėmimo projektai, kuriuos inicijavo popiežiai Julijus II, Leonas X, Klemensas VII, Paulius III. Florencijos ir Romos meno mokyklos supanašėjo ir dažnai įvardijamos viena Florencijos-Romos meno mokykla. Italijos šiaurėje iškilo Venecijos dailės mokykla, kuri sutraukė kitą iškilių menininkų grupę, nes Venecijos respublika buvo vienintelė, nenuniokota Italijos karų.
Išskirtinėmis šio laikotarpio asmenybėmis minimi: Leonardas da Vinčis, Mikelandželas, Rafaelis, Bramantė, Džordžonė, Ticianas, Koredžas, Andrea del Sartas, Benvenutas Čelinis, Jakopas Pontormas, Parmidžaninas, Bronzinas, Andrėja Paladijas, Paolas Veronezė, Tintoretas.
Sąlyginai prie činkvečento menininkų gali būti priskirti Džovanis Belinis, Perudžinas, Luka Sinjorelis, nes jų kūryboje ženklus perėjimas iš kvatročento stilistikos į činkvečento, patys paveikę savo mokinius, jie vėliau buvo paveikti naujosios kartos dailininkų. Menininkai, kūrę pačioje XVI a. pabaigoje, Anibalė Karačis ir Karavadžas, jau priskiriami kitam amžiui, seičentui.

Darbų galerija

Kai kurie iš plačiai žinomų italų činkvečento menininkų kūrinių:
Ludvig Karsten

Ludvig Karsten (Ludvigas Karstenas, 1876 m. gegužės 8 d. – 1926 m. spalio 19 d.) – Norvegijos tapytojas, neo-impresionizmo atstovas. Jis gimė Kristianijoje ir studijavo Oslo dailės akademijoje (Statens håndverks- og kunstindustriskole). Jis buvo žymus dėl savo staigaus būdo ir bohemiško gyvenimo. Jis mirė Paryžiuje.
Stebuliai (Kėdainiai)

Istorija

Iki XX a. vid. buvo palivarkas.
Hannes Adomeit

Biografija

Gimė 1942 m. Klaipėdoje. Studijavo politikos studijas Berlyno laisvajame universitete, vėliau magistrą Kolumbijos universitete. Dėstė tarptautinius santykius Londono, Glazgo, Santa Monikos politikos mokslų institutuose. 1989-1997 m. buvo Bostono tarptautinių santykių politikos mokslų universiteto profesorius. Nuo 1997 m. dirbo Berlyno Rytų Europos ir Eurazijos politinių tyrimų centro direktoriumi, vėliau dėstė Varšuvos Rytų Europos politinių studijų centre.
Petro Cvirkos aikštė

Petro Cvirkos aikštė (dar kitaip Petro Cvirkos skveras) – Lietuvos skveras-aikštė, esanti Vilniuje, Naujamiestyje, prie Vilniaus senamiesčio. Čia eina ir susikerta Pylimo gatvė, Pamėnkalnio gatvė, Jogailos gatvė, Islandijos gatvė; stovi Centro poliklinika. Aikštė suprojektuota 1959 m. Architektas – Vladislovas Mikučianis. Aikštė pavadinta tarybinio rašytojo, Lietuvos komunistų partijos veikėjo Petro Cvirkos (1909–1947) vardu. Aikštėje stovi paminklas P. Cvirkai (autorius architektas Ignas Laurušas).
Pakaraimos kalnai

Pakaraimos kalnai (portug. Serra Pacaraima, isp. Sierra Pacaraima) − kalnai Pietų Amerikoje, Gvianos plokščiakalnyje.
Pakaraimos kalnai driekiasi 400 km rytų−vakarų kryptimi, Venesuelos, Brazilijos ir Gajanos teritorijomis. Sudaro vandenskyrą tarp Orinoko baseino šiaurėje ir Amazonės baseino pietuose. Aukštis iki 2772 m (Roraimos kalnas). Upės, besileidžiančios nuo Pakaraimos kalnų suformuoja įspūdingus krioklius, tokius, kaip Kajeturo krioklys.
Jonas Steponas Tyzenhauzas

Biografija

Naugarduko vaivados Stepono Tyzenhauzo ir Barboros Šemetaitės, Slanimo pakamario Gabrieliaus Šemetos dukters, sūnus.

Šeima

Vedė Alioną Vaina-Jaseneckytę, Naugarduko kašteliono Aleksandro Vaina-Jaseneckio dukterį. Nuo santuokos su kuria turėjo vaikų: Tereza (Vitebsko vaivados Mykolo Martyno Oginskio žmona), Pianiansko seniūnas Steponas ir Kupiškio seniūnas Benediktas.
51 Pegasi

Savybės

Pegaso 51 yra 5,5 ryškio gelsva žvaigždė, spindinti dešinėje nuo Pegaso kvadrato. Jos spektras – (G2, 5V). Manoma, kad šiai žvaigždei yra 6,1-8,1 mlrd. metų, o tai reiškia, kad ji kiek senesnė už Saulę. Be to, jos skersmuo 24 % didesnis (1,9 mln. km), žvaigždė 11 % masyvesnė. Energijos spinduliuoja 1,8 karto daugiau už Saulę. Spektro linijų išplitimo pobūdis rodo, kad ji, kaip ir Saulė, sukasi aplink savo ašį 2 km/s greičiu.

Planetų sistema

Pasak astronomų M. Mejerio ir D. Kvelo, atrastoji planeta skrieja vos per 7,6 mln. km nuo savo žvaigždės. Tai reiškia, jog ši planeta skrieja 8 kartus arčiau savo žvaigždės negu Merkurijus nuo Saulės. Manoma, kad paviršius gali būti įkaitęs iki 1300° C, t. y. iki raudonumo. Iš kitimo kreivės – simetriškos sinusoidės matosi, kad planeta skrieja apskrita orbita. Ši planeta yra 150 kartų masyvesnė už Žemę. Iš jos žvaigždė atrodytų 20 kartų didesnė už mūsų įprastą Saulę. Manoma, kad planeta atmosferos neturi, nes artimos žvaigždės vėjas būtų ją nuplėšęs.
FK Čysć

Istorija

Klubas įkurtas 1998 m. Maladečinoje kaip dukterinė FK Molodečno komanda. 
Tuo metu komanda vadinosi Zabudova. Iš Maladečinos persikėlė į Čysčiaus gyvenvietę. Čysčiaus „Zabudova“ žaidė Antroje lygoje. 
Nuo 2004 m. dalyvavo Minsko srities (ketvirtos pakopos) pirmenybėse. 2016 grįžo į Druha lygą (trečią pakopą). 
2017 m. Antroje lygoje užėmė antrąją vietą ir užsitikrino patekimą į Pirmą lygą. 
2018 m. debiutavo Pirmoje lygoje.
Arapha

Istorija

Miestą apie 3000 m. pr. m. e. įkūrė kalnų gentys gutijai ir padarė ją savo sostine. II tūkst. pr. m. e. miestą užėmė huritai ir pavertė jį svarbiu prekybiniu centru. Čia susiformavo miestas valstybė, kuris ilgainiui atsidūrė Mitanijos politinės įtakos sferoje.
XI a. pr. m. e. miestas perėjo į Asirijos kontrolę, kur jis toliau klestėjo, jau būdamas semitiškas. 615 m. jį užkariavo Medijos karalius Kiaksaras, o vėliau kontrolę čia perėmė Achemenidų imperija. Arapha egzistavo iki Helenizmo laikotarpio, o tolesnis jo likimas neaiškus. Vėliau, mūsų eros pradžioje, senosios Araphos vietoje įkurta gyvenvietė Karka, dabartinio Kirkuko pirmtakė.
Senoji Arapha niekada nekasinėta, nes jos vietoje yra Kirkukas.
Pakeleivis (1986 filmas)

Turinys

Džimas, vykdydamas užsakymą nuvaryti automobilį iš Čikagos į Kaliforniją, pakeliui sustoja pavežti tranzuojantį vyrą. Jis tikėjosi, kad pakeleivis padės jam neužmigti prie vairo, tačiuau vyras, prisistatęs Džonu Raideriu, netrukus prisipažįsta nužudęs prieš tai jį pavežusį žmogų ir dabar ketina tą patį padaryti ir su Džimu. Šiam pavyksta atsikratyti pakeleivio, tačiau Raideris leidžiasi iš paskos, pakeliui spėsdamas jam spąstus. Netrukus Džimas tampa pagrindiniu įtariamuoju ir jį presekioti pradeda valstijos policija.
Pravda (laikraštis)

„Pravda“ (rus. «Пра́вда») – dienraštis, TSRS egzistavimo laikotarpiu buvęs TSKP CK oficiozu, faktiškai svarbiausiu šalies laikraščiu.
Laikraštis įkurtas V. Lenino iniciatyva 1912 m. gegužės 5 d. kaip bolševikinės krypties masinis dienraštis darbininkams. Pradžioje tiražas siekė apie 40 000 egz.
Vėliau, komunistams ir organizacijoms privalomai užsisakinėjant šį laikraštį, tiražas labai padidėjo (1975 m. – 10,6 mln. egz.). Straipsniai, apybraižos ir feljetonai buvo traktuojami kaip oficiali valdžios pozicija ir kaip nurodymai vykdymui.
Laikraščio įkūrimo data (gegužės 5-oji) TSRS buvo vadinama Spaudos diena. „Pravdos“ redaktoriais įvairiu laikotarpiu dirbo V. Molotovas, J. Stalinas, N. Bucharinas, M. Suslovas, D. Šepilovas, M. Zimianinas ir kiti.
Šiuo metu „Pravda“ yra Rusijos Komunistų partijos laikraštis, išeina tris kartus per savaitę, tiražas 2008 m. rugpjūčio mėn. buvo 100 300 egz.
Deimas (palydovas)

Atradimas

Anglų rašytojas Džonatanas Sviftas (1667–1745), 1726 m. išleisto kūrinio „Guliverio kelionės“ trečiojoje dalyje aprašo skraidančią Laputos salą, kurios astronomai labai tiksliai nuspėję Marso palydovų skaičių ir orbitas. Kūrinys išleistas daugiau nei prieš šimtą metų iki Marso palydovų atradimo.
Deimą, kaip ir kitą Marso palydovą Fobą, atrado amerikiečių astronomas Asafas Holas 1877 m. rugpjūčio 12 d. 7 val. 48 min. Grinvičo laiku.
Pavadinimą šiam Marso palydovui pasiūlė suteikti Itono koledžo (D. Britanija) mokslininkas Henris Madanas (Henry Madan, 1838–1901).
Algis Kalėda

Algis Kalėda (1952 m. spalio 2 d. Mašnyčiose, Varėnos raj. – 2017 m. gegužės 11 d.) – Lietuvos literatūros tyrinėtojas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.

Biografija

1970–1972 m. Vilniaus universitete studijavo lietuvių kalbą ir literatūrą, 1972–1977 m. Jogailos universitete – lenkų kalbą ir literatūrą.
Nuo 1977 m. Lietuvių kalbos ir literatūros instituto (nuo 1990 m. Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas) mokslinis darbuotojas, vyriausiasis mokslo darbuotojas, 2001–2007 m. – direktorius. 1982–1984 m. Vilniaus pedagoginio instituto, 1991–1993 m. – Varšuvos universiteto dėstytojas. Nuo 1984 m. dėstė Vilniaus universitete, 1993–2007 m. Lenkų filologijos katedros vedėjas, nuo 1999 m. profesorius. Nuo 1987 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys.

Mokslinė veikla

Parašė literatūros teorijos, lietuvių ir lenkų literatūros istorijos, komparatyvizmo veikalų. Veikale „Romano struktūros matmenys“ aprašė svarbiausius romano struktūros elementus ir lietuvių romano modelius. Išvertė lenkų prozos ir poezijos, sudarė lenkų prozos ir poezijos rinktinių. Visuotinės lietuvių enciklopedijos straipsnių autorius.
Popierinis lėktuvėlis

Popierinis lėktuvėlis – iš popieriaus išlankstomas žaislinis lėktuvėlis, lėktuvo modelis. Jis, turbūt, žinomiausias aerogamio modelis. Japoniškai šitoks lėktuvėlis vadinamas 紙飛行機 (kami hikoki; kami 'popierius', hikoki 'lėktuvas'). Popierinis lėktuvėlis – tai pats pirmas žingsnis naujokams, besimokantiems origami meno. Padaryti patį paprasčiausią lėktuvėli galima vos šešias žingsniais.
Spalva

Spalvų įtaka žmogui

Nustatyta, kad spalvos veikia žmogaus savijautą. Pavyzdžiui, išbandyta, kad melsva spalva sukelia šalčio jausmą, net jei tokia spalva išdažytoje patalpoje būtų kambario temperatūra (~24 °C). Tokios pačios temperatūros geltoname kambaryje gali būti per šilta. Taip pat manoma, kad spalvos turi įtakos atsirandant įvairiems negalavimams, ligoms ar su jais kovojant. Dar antikos laikais taikyta spalvų terapija, kurios tikslas – padėti išgyti nuo kai kurių ligų ar atstatyti dvasinę pusiausvyrą.
Kartais pagal mėgstamas ar nemėgstamas spalvas sprendžiama apie žmogaus charakterį. Pavyzdžiui, laikoma, kad žalią spalvą mėgstantys žmonės yra atkaklūs, kritiškai vertina aplinkybes, nesvyruoja priimant svarbius sprendimus, o nemėgstantys – apatiški, dažnai jaučiasi nuskriausti.
Vladimiras Zubovas (1909)

Biografija

Garsios grafų Zubovų giminės ainis, tėvas – Vladimiras Zubovas. Žmona Mikalojaus Konstantino Čiurlionio duktė Danutė Čiurlionytė-Zubovienė – dramaturgė, prozininkė, vertėja. Vaikai Dalia, Konstantinas, Vytautas.
1928 m. baigė Šiaulių berniukų gimnaziją, 1934 m. baigė Berlyno aukštąją technikos mokyklą.
1935–1940 m. Kauno karo butų valdybos inžinierius. 1940–1941 m. AB „Pienocentras“ inžinierius. Antrojo pasaulinio karo metais Kauno miestų planavimo skyriaus architektas.
1944–1950 m. dėstė Kauno valstybinio universiteto Miestų planavimo katedroje (dab. Vilniaus Gedimino technikos universiteto Urbanistikos katedra). 1950–1958 m. dirbo įvairiose Kauno projektavimo organizacijose. 1959–1967 m. Statybos ir architektūros instituto architektas. 1967–1969 m. LSSR valstybinio dailės instituto Kauno vakarinio skyriaus dėstytojas.
Karo metais su žmona iš Kauno geto gelbėjo žydus, juos globojo, parūpino dokumentus. 1991 m. suteiktas Pasaulio tautų teisuolio vardas, 1999 m. apdovanotas Žūvančiųjų gelbėjimo kryžiumi.

Kūryba

Parašė monografiją „Tomas Žebrauskas ir jo mokiniai“ (1986 m.), paskelbė publikacijų apie Lietuvos baroką, Kauno senamiestį. Pateikė medžiagos apie Zubovų giminę, jų įsikūrimą Lietuvoje bei veiklą Šiaulių krašte. Sudarė Zubovų giminės genealoginį medį, parašė prisiminimus „Kas atmintin įstrigo“ (abu saugo Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka).
Chorchės Niuberio tarptautinis oro uostas

Incidentai

1999 m. rugpjūčio 31 d. tik pakilęs reisui LAPA 3142 į Kordobą iš Newbery oro uosto LAPA oro bendrovės lėktuvas Boeing 737-204C rėžėsi į žemę. Avarijos metu žuvo 65 žmonės, 17 sunkiai sužeista.
Žuazeiras

Istorija

Miestas pavadintas pagal čia augančius bolivinio zizifo (Ziziphus joazeiro), portugališkai vadinamo žuazeiru, medžius. 1706 m. pradėjo kurtis pranciškonų misionieriai, įsteigta Nossa Senhora das Grotas do Juazeiro misija. 1833 m. tapo gyvenviete, miesto teisės suteiktos 1878 m. Ėmė augti kaip svarbiausias upinis uostas San Fransisko upėje.
Antologija

Antologija (gr., iš άνθος (anthos) 'gėlė', λέγειν (legein) 'skaityti, rinkti, kalbėti') – skirtingų autorių (paprastai to paties regiono, laikotarpio) tekstų arba tam tikros temos literatūros, muzikos arba vaizdinių kūrinių rinkinys. Specifinė antologijos forma yra skaitinių knyga.

Antologijų istorija

Pirmieji epigramų rinkiniai atsirado helenistinėje epochoje. Vėlyvaisiais viduramžiais Europoje atsirado lotyniškos lyrikos rinkiniai, pvz., „Carmina Burana“. Erazmo Roterdamiečio išleistas sentencijų rinkinys A„dagiorum Collectanea“ (1500 m.) turėjo didaktinę funkciją. Terminas itin paplito XVIII a., taikytas apibūdinant ir pasakojimų, epigramų rinkinius bei kt.

Lietuvoje

Pirmoji lietuviška antologija – L. Jucevičiaus parengtas vertimų rinkinys „Ištraukos iš naujųjų lenkų poetų“ (1837 m.). Pirmoji lietuvių rašytojų kūrybos antologija – gamtinės poezijos rinkinys „Lietuva pavasarį, vasarą, rudenį ir žiemą“ (1911 m., 2-asis leidimas 1920 m., sudarė Liudas Gira).
Apskaita

Apskaita – ekonominės informacijos atpažinimo, matavimo ir pateikimo procesas, leidžiantis informacijos vartotojams daryti apgalvotus sprendimus.
Skuodo spaustuvė

Skuodo spaustuvė – spaustuvės, veikusios Skuode.

Istorija

Pirmoji spaustuvė Skuode įsteigta 1911 m., veikė iki 1915 m. 1951 m. kartu su rajono laikraščio „Mūsų žodis“ redakcija įkurta spaustuvė šiam laikraščiui spausdinti. 1951–1953 m. spausdino ir Skuodo MTS laikraštį „Kolūkiečio draugas“. 1964 m. Skuodo spaustuvė prijungta prie Kretingos spaustuvės, o 1976 m. – prie Klaipėdos spaustuvės „Rytas“, kur ir spausdintas rajono laikraštis „Mūsų žodis“. Nuo 1990 m. Skuodo spaustuvė vėl buvo savarankiška, nuo 1992 m. – Valstybinė buitinių paslaugų įmonės spaustuvė, o 1994 m. tapo UAB „Mūsų žodis“ spaustuve, spausdino blankus, smulkius spaudinius.
Rūta Rutkelytė

Biografija

1978 m. baigė Kauno 9-ąją vidurinę mokyklą, 1985 m. Vilniaus valstybinio universiteto Filologijos fakultete – lietuvių kalbos ir literatūros studijas, litunistė. 1990 m. apgynė filosofijos mokslų daktarės disertaciją. 1990 m. stažavosi Gėtės universitete Frankfurte (Vokietija), 1991 m. – Katalikiškajame Amerikos universitete Vašingtone, JAV. Baigė Austrijos rinkos instituto organizuotus Verslo plėtros ir administravimo kursus.
Nuo 1988 iki 1991 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto dėstytoja. 1991 m. įsteigė ir iki 1996 m. vadovavo bendrai Lietuvos-Vokietijos įmonei „R.R. W. Medical Trade“ („Vokiečių vaistinė“). Nuo 1996 iki 2000 m. Seimo narė. Nuo 2000 iki 2008 m. užsiėmė verslo konsultavimu ir nekilnojamojo turto verslu. Nuo 2008 m. Seimo narė; LRS Žmogaus teisių komiteto narė (nuo 2008 m. lapkričio 20 d. iki 2008 m. gruodžio 10 d.), LRS Socialinių reikalų ir darbo komiteto narė nuo 2008 m. gruodžio 11 d., LRS Etikos ir procedūrų komisijos narė nuo 2008 m. lapkričio 20 d. Nuo 1995 iki 2003 m. Lietuvos centro sąjungos narė, nuo 2007 m. Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos narė.
Ištekėjusi; vyras Kęstutis Glaveckas (g. 1949 m.), politikas, Seimo narys (išrinktas penktai kadencijai). Sūnus Marius, duktė Ieva.
2009 m. politikė pagarsėjo savo pasisakymais, kuomet Valstybės saugomų teritorijų tarnybą pavadino vilku, Konstitucinį Teismą – Vingių Jonu, gamtosaugininkų ir žaliųjų veiklą dėl saugomų teritorijų gynimo - terorizmu, dėl ko nuo Rutkelytės atsiribojo Tėvynės Sąjunga, pažymėjusi, kad Seimo narės išsakytas požiūris neatitinka TS–LKD frakcijos pozicijos ir Vyriausybės programos. Rutkelytė tarėsi ginanti paprastų kaimo žmonių interesus, tačiau nutylėjo apie savo pačios šalies saugomose teritorijose turimus sklypus, ketinimus miško paskirties žemę Merkinėje pakeisti namų valda.
2009 m. Rūta Rutkelytė ir jos sūnus Marius Dautartas buvo įtariami iš vokiečio verslo partnerio Friedrich Romig išvilioję daugiau nei 1 milijoną litų.
Piotras Lesgaftas

Biografija

Gimė vokiečių juvelyro Franco Lesgafto ir namų akušerės Henrietos šeimoje. Mokėsi vokiečių gimnazijoje, bet tėvo sprendimu turėjo baigti vaistininko mokslus. 1861 m. sidabro medaliu baigė Sankt Peterburgo medicinos chirurgijos akademiją. 1865 m. daktaras.
1868–1871 m. dėstė Kazanės universitete, 1871–1886 m. – Sankt Peterburgo karo mokyklose, 1886–1897 m. – Sankt Peterburgo universitete; nuo 1868 m. profesorius. 1893 m. Sankt Peterburge įsteigė biologijos laboratoriją (ji 1918 m. ji pertvarkyta į P. Lesgafto gamtos mokslų institutą, dab. Sankt Peterburgo valstybinis Piotro Lesgafto fizinės kultūros universitetas), 1896 m. – Kūno kultūros vadovų kursus, Šių kursų pavyzdžiu vėliau buvo kuriamos aukštosios kūno kultūros mokyklos.

Mokslinė veikla

Remdamasis savo sukurta funkcinės anatomijos teorija teigė, kad kryptingomis pratybomis galima teigiamai paveikti žmogaus kūno organų ir viso organizmo raidą. Jo kūno kultūros teorija pagrįsta žmogaus fizinio ir protinio lavėjimo vienovės principu.
Joe Petrosino

Giuseppe „Joe“ Petrosino (1861 m. rugpjūčio 30 d. Padula, Italija – 1909 m. kovo 12 d. Palerme, Italija) – legendinis italų kilmės Niujorko policininkas, pasižymėjęs kovoje prieš ankstyvąją JAV mafiją. Viena iš jo sėkmės priežasčių buvo italų kalbos mokėjimas ir italų kultūros supratimas – žinios, kurių tuo metu labai trūko JAV policijoje.
JAV priėmus įstatymą, leidžiantį iš šalies deportuoti imigrantus, kurie buvo prasižengę įstatymui kitose šalyse, Joe Petrosino policijos buvo pasiųstas į Siciliją, tikintis surinkti įrodymų apie daugelio dalyvavimu mafijos veikloje įtariamų italų imigrantų kriminalinę praeitį. Niujorko policijos viršininkas paskelbė apie tai spaudai ir, tik atvykęs į Siciliją, Petrosino tą pačią dieną Palerme buvo nužudytas profesionalių žudikų šūviais iš arti.
Policininko atminimui jo vardu pavadinta viena Niujorko aikštė.
Panevėžio miesto savivaldybės taryba

Panevėžio miesto savivaldybės taryba – Panevėžio miesto savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama ketveriems metams visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus. Rinkėjai – savivaldybės teritorijos gyventojai, gali keisti kandidatų eilę sąraše, penkiems kandidatams suteikdami pirmumo balsus.
Tarybą sudaro 31 tarybos narys. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta taryba susirenka į pirmąjį posėdį.
Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras, paskirti mero pavaduotojas ir savivaldybės administracijos direktorius, sudaryti tarybos komitetai ir tarybos kolegija. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir formas nustato Vietos savivaldos įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.
Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos bei savivaldybės administracija. Taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.
Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.
Donatas Navikas

Žaidėjo karjera

Karjerą pradėjo Vienybė Ukmergė (2000) komandoje.
Daugiausia pasiekė žaisdamas Atlantas Klaipėda klube (2003–2008).
2015 metų sezoną D. Navikas pradėjo Klaipėdos "Atlanto" gretose, vėliau persikėlė į Pakruojo "Kruoja", o sezoną užbaigė Palangoje.
2015 metų LFF I-os lygos sezono pabaigoje prisijungė prie FK Palanga ekipos. 2016 metų kovo mėnesį Donatas Navikas pasirašė naują sutartį su FK "Palanga". Be to, kad Donatas žais pagrindinėje komandoje, jis taip pat dirbs ir vaikų treneriu, sieks jiems pertekti savo futbolo žinias, mokys vaikus žaisti futbolą ir pasidalins patirtimi bei ieškos jaunųjų talentų.
Klevo sirupas

Klevo sirupas – natūralus saldiklis, gaminamas iš raudonojo (Acer rubrum) ir cukrinio (Acer saccharum) klevų sulos.
Klevų suloje yra 2-4 %, cukrinių klevų – iki 20 % cukraus.
Klevo sirupe daugiausiai randama sacharozės, kuri pirmą kartą išgavo ir panaudojo Amerikos indėnai, vėliau ši indėnų atradimą pritaikė ir Europos naujakuriai.
Šalyse, kuriose vyrauja šaltas klimatas, prieš žiemą šių medžių šaknyse susikaupia cukrus, o pavasarį iki medžio kamieno pakylanti sula gali būti išgaunama ir sukoncentruojama. Kvebeke (Kanada) pagaminama daugiausiai pasaulyje klevo sirupo išteklių. Jungtinės Valstijos yra kita didelė klevo sirupo gamintoja ir vartotoja pasaulyje.

Vartojimas

Kartais sirupas naudojamas kaip ingredientas miltinių, saldainių ir kitų konditerinių gaminių, taip pat alaus gamyboje.
Klevo sirupas dažniausiai valgomas su vafliais, blynais, avižine koše, bandelėmis bei skrudinta duona.
Darbai

Darbai – Lietuvos mokslų akademijos Ekonomikos instituto tęstinis leidinys, ėjęs 1953–1964 m. Vilniuje.

Istorija

Nagrinėjo įvairius ekonomikos klausimus. Išėjo 15 tomų. Atsakingieji redaktoriai: Juozas Bulavas, Petras Gargasas, Vytautas Januškevičius, Vaclovas Mališauskas, Kazys Meškauskas, Jonas Poluikis, Juozas Pričinauskas, Vytautas Puronas ir Algirdas Vitkūnas.
Andriejaičių ąžuolas

Andriejaičių ąžuolas – savivaldybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas. Auga Andriejaičių kaime, Šilalės rajone. Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (Quercus robur L.). Ąžuolo kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 500 cm, aukštis – 22,5 m. Paskelbtas saugomu 2006 m.
Plateliai

Žymūs žmonės

Plateliuose mėgo vasaroti rašytojas Antanas Vienuolis (1882–1957).
Platelių paprastų gyventojų skurdą XIX a. aprašė Kazys Saja tragikomedijoje „Ubagų sala“.

Legendos

A. Vienuolis užrašė legendą apie taurią baudžiauninko Gervazo meilę Platelių kunigaikštytei. Įnoringa mergelė pažadėjo tekėti už baudžiauninko, jei šis suras nuskendusias ežere jos deimantines šukas. Ilgai nardė Gervazas, kol jas surado. Tačiau kunigaikštytė tik pasijuokė iš jaunuolio…