ישמעאל שלי

חלקו של הספר בטרילוגיה

טרילוגיית הספרים מציגה נקודת מבט אלטרנטיבית להיסטוריה האנושית ומציעה דרך לשינוי אורח חייו של האדם המודרני, בה הטענה העיקרית היא, שאין לאדם המודרני צורך ב'המצאת' דרכי חיים מאחר שהאבולוציה יוצרת אותן בעבורו. בכל אחד מחלקי הטרילוגיה, נפרשת בפני הקורא רעה אחרת שהומצאה בידי האדם על מנת להעניק לו את השלטון בעולם ובשאר המינים החיים.
החלק הראשון - ישמעאל - דן בחקלאות הטוטליטרית, צורת החקלאות הקובעת כי כל המזון בעולם שייך למין האנושי.
החלק השני - סיפורו של B - דן בשכחה הגדולה, אותה היסטוריה כתובה אשר נועדה להשכיח מאתנו את עברנו ודרכי חיינו טרום המהפכה החקלאית. כמו כן דן הספר בתוצאות צפיפות האוכלוסייה.
החלק השלישי - ישמעאל שלי - דן בנעילת המזון ומשמעותו, אשר גורסת כי הכלכלה שהחלה להיווצר עקב מאורע זה גררה אחריה את מלחמות הכיבוש, האימפריאליזם, המצאת הדתות ואפילו מערכות מודרניות בסיסיות כמערכת החינוך והסעד.
כמו כן, בספר זה ישנה מעין "סגירת מעגל" כאשר יש בו נגיעות לפתרונות אפשריים, לעומת הספרים שקדמו לו שהתעסקו בהצפת בעיות.

תקציר עלילת הספר

הסיפור מתרחש באותה נקודת זמן בה מתרחש החלק הראשון 'ישמעאל'. הגיבורה, ילדה בת 12 בשם ג'ולי גרצ'ק, נתקלת במודעה בעיתון בה נכתב - מורה מחפש תלמיד, חייב להיות בעל תשוקה כנה להציל את העולם. ג'ולי עונה למודעה ומגלה כי מפרסמה הוא גורילה בשם ישמעאל. היא מספרת לו על חששותיה לגבי עתידה וגורל האנושות וישמעאל פורש בפניה את משנתו.
עד לפני כעשרת אלפים שנה, טרם המהפכה החקלאית, חיו בני האדם, שמספרם לא עלה על 10 מיליון, באלפים ואפילו עשרות אלפים של שבטים נפרדים אשר לכל אחד מהם הייתה דרך חייו משלו, דרך חיים אשר לא הומצאה על ידי שליטים או נביאים אלא הגיעה לידי שלמות על ידי אבולוציה. כשם שהאבולוציה יצרה לכל בעל חיים דרך חיים מספקת בעבורו אשר הרשתה לו להתפתח ולחיות בשלום עם שאר המינים, כך עשתה האבולוציה גם בעבור בני האדם. לכל שבט היו חוקים משלו, העדפות מזון משלו, מסורות משלו וכיוצא בזה, וכמובן דרך משלו לעידוד חקלאות. שבטים מסוימים לא עסקו בה כלל והעדיפו רק לצוד וללקט, חלק עסקו בה מספר שעות בחודש וחלק אפילו מספר שעות בשבוע. כאשר שבט אחד העדיף לחיות לחלוטין על חקלאות והחל לעסוק בה כל יום, כל היום, התוצאות היו מדהימות. עודפי המזון העצומים שנוצרו העניקו לשבט את היכולת לגדול ולהתרבות ללא היכר עד שהאמינו כי מצאו את דרך החיים הנכונה היחידה בה על בני האדם לחיות וניסו לכפות אותה על כולם. אך מאחר שלא כל אדם השתוקק לעבוד שעות כה רבות בעבור מזון אשר בכל מקרה חופשי לכולם, הגו ראשי השבט את רעיון נעילת המזון. בכך נפלה למקומה השיטה הכלכלית הנהוגה עד היום, כאשר בני האדם מגדלים את המזון, נועלים אותו מפני עצמם, ואז עמלים 8, 10 ואף 12 שעות ביום רק כדי להשיבו.
בכל פרק של הספר מתוארות תוצאותיהן של החקלאות הטוטליטרית ונעילת המזון. לדוגמה: אם בעבר אף שבט לא יכול היה להשתלט על שכנו הרי שכעת עודפי המזון האדירים נותנים כוח שאף נשק או אומץ לב אינם יכולים לגבור עליו וכך לאט לאט, השתלטה אותה תרבות בודדת, אשר הנה תרבותנו שלנו, במלחמות אינסופיות, על העולם כולו. כמערכת כלכלית, נעילת המזון גרמה לכך שניתן יהיה לצבור עושר ודרכה נוצרו המעמדות החברתיים השונים, הבנויים כפירמידה בה ההמון הפועל מחזיק על גבו את קומץ השליטים.
בהמשך הספר מוצגות השוואות בין הפתרונות החברתיים/כלכליים הנהוגים על ידי תרבותנו בסוגיות של חינוך, סעד, שמירה על החוק וכיוצא בזה אשר מבזבזות כסף רב ושעות עבודה ואין להן כל תוצאות לבין אותם פתרונות שהיו נהוגים בשבטים קדומים אשר לא דרשו כמעט מאמץ ותפקדו על הצד הטוב ביותר, כלומר - לא למען הכלכלה אלא למען האנשים עצמם.
הספר מסתיים כאשר ישמעאל שולח את ג'ולי למשימה באפריקה שתציל את חייו וכך פותח בעבורה, ובעבורנו הקוראים, פתח להפוך למורים בעצמנו.