פרסונליזציה

פרסונליזציה (הצעת האקדמיה ללשון העברית: התאמה לפְּרט) היא התאמה של פתרון טכנולוגי לצרכים הספציפיים של משתמש מסוים. ההתאמה כוללת התאמה של תכנים, מוצרים ושירותים
ההתאמה האישית נפוצה בתוכנה ובשירותי אינטרנט אך אינה ייחודית לתחום זה, ונמצאת גם בחינוך, בבריאות, בתקשורת ובעולם העסקי.
פרסונליזציה נעשית לעיתים במודע על ידי המשתמש, בדרך של בחירה מתוך חלופות המוצעות לו, ולעיתים נעשית על ידי ספק השירות, על מידע שקיבל מהמשתמש או שאסף עליו תוך כדי השימוש שהמשתמש עושה בשירות.

על ידי המשתמש

מוצרי תוכנה רבים כוללים בתפריט שלהם את הבחירה "אפשרויות" או "העדפות", המאפשרת למשתמש כוונון והתאמה של התוכנה להעדפותיו. באתר ויקיפדיה, למשל, ניתנת למשתמש האפשרות לבחור את שפת הממשק שלו, אופן הצגתם של תאריך ושעה, אופן הצגתם של קישורים ועוד.

על ידי התוכנה

באתרי אינטרנט נעשית התאמה אישית בתהליך שתחילתו איסוף מידע על המבקרים באתר, ניתוח המידע, והצגת מידע או תוכן מותאם לכל מבקר על סמך פרופיל הגולש שלו. תהליך הפרסונליזציה משפר את חוויית המשתמש שמרגיש שהגיע למקום הנכון, לתוצאות הנכונות, בזמן הנכון, משום שהתוכן המוצג בפניו מתאים להעדפותיו האישיות.
אתרים כמו גוגל ופייסבוק משתמשים בפרטי חשבון לשיפור השירות.
ברשתות חברתיות קיים מידע אישי רב על המשתמשים ברמת פירוט גדולה ביותר, וכך יכולים החברות להתאים אישית את התוכן עבור כל גולש.
רשתות חברתיות מקוונות משתמשות במידע אישי על מנת לספק פרסומות רלוונטיות יותר למשתמשים שלהן. פייסבוק מאפשרת למפרסמים ולסוחרים למצוא פרטים אישיים של חברים ברשת החברתית ועל ידי חשיפת העדפותיהם האישיות ניתן להתאים עבורם פרסומות ומבצעים.

פרסונליזציה של שירותים

ספקי שירות שונים אוספים מידע על לקוחותיהם, ובאמצעות מערכות בינה עסקית מנתחים מידע זה לשם הצעת שירותים מותאמים אישית ללקוח. כדוגמה - בשנת 2011 פלאפון תקשורת השיקה מסלולים חדשים שבמסגרתם הציעה חבילות פשוטות המבוססות על דפוסי השימוש של הלקוחות. תהליך הפרסונליזציה מתחיל בהבנת הצרכים של הלקוחות. עד כה ניהול הצרכים התבצע ברמת פלח שוק (קבוצה במסגרת קהל היעד). כיום הטכנולוגיה מאפשרת לנו לחדד את הצרכים הללו עד רמת הלקוח הבודד ובהתאם לספק לו את השירותים והמוצרים הדרושים עבורו בזמן ובמקום הנכון.

רקע

עד לא מזמן השיווק נעשה בערוצים המסורתיים כגון רדיו, טלוויזיה והעיתונות הכתובה. הפניה נעשתה לציבור הרחב מתוך ניסיון לחשוף את החומרים השיווקיים לקהל היעד של החברה. זהו עידן טרום אינטרנט וכלי מובייל למיניהם ולכן הפניה הייתה רחבה יותר. בהתאם המוצרים והשירותים שפותחו היו כלליים, מתוך מטרה לתת מענה לקהל רחב ככל שניתן. אותם מוצרים/שירותים ענו למכנה המשותף הרחב של קהל היעד. באותה מידה, המלצות על מוצר או שירות עברו מאחד לשני מפה לאוזן בניגוד להיום, כאשר זמינות עבורנו סביבות דיגיטליות המאפשרות לכל אחד מאיתנו לשתף ולהביע דעתו ולדרג את השירותים/מוצרים בהם התנסנו.
לאורך השנים, ההתפתחות הטכנולוגית, אפשרה לרכז את המידע מהמקורות השונים אל בסיס נתונים. ובעזרת מערכת
לניהול לקוחות (CRM) להגדיר קהלי יעד יותר ספציפיים. במקום לפנות לקהל הרחב, ניתן עתה לפנות  לקהל יותר ממוקד אשר יכול להתרם מהשירותים
והמוצרים שיש לחברה להציע. יצירת פלח שוק מאפשרת מתן מענה יותר מדויק לקהל היעד ומנגד לשווק ולמכור בצורה יותר יעילה.
עידן האינטרנט היווה תשתית להתפתחות פעילות דיגיטלית ענפה. הזדמנויות חדשות עמדו בפתחם של הן
היצרנים והן הצרכנים. מבחינת היצרן נוצרו ערוצי מכירה ושיווק נוספים שלא היו
קיימים בעבר. ערוצים אלו אפשרו הגעה לקהל יעד ספציפי בצורה חוצה גבולות
גאוגרפיות, בכל מקום ובכל זמן.
בפני הצרכן, עמדו סביבות דיגיטליות – חברתיות דרכן ניתן לאסוף מידע, להתיעץ, להשוות ולקבל החלטה בנושאים רלוונטיים, כולל רכישה ו/או קבלת שירותים.
הסביבות הדיגיטליות אפשרו לאסוף מידע מקיף יותר על הצרכנים (הרגלים, צרכים, השקפות וכו) אשר
אפשרו ליצרנים להבין טוב יותר את הצרכים כמעט ברמת הלקוח הבודד, והדרך הטובה ביותר לאינטראקציה והנגשת המוצר/שירות בהתאם.

פרסונליזציה ופרטיות

בעידן הדיגיטלי נוצרו כלים ואמצעים המאפשרים לאסוף מידע על הלקוח. 
מחד גיסא, הזדמנות זו מאפשרת את האמור, קרי, פרסונליזציה של השירותים ללקוח. מאידך גיסא, יש להזהר שלא לפגוע בצנעת הפרט ובפרטיותו.
נושא הפרטיות בעידן המידע זוכה לעניין רב ובשנים האחרות מתבצע תהליך אכיפה מסיבי במיוחד בסביבות הערוצים הדיגיטליים.