תשלומי הרשות הפלסטינית למחבלים ולמשפחותיהם

תשלומי הרשות הפלסטינית למחבלים ולמשפחותיהם הם מדיניות פלסטינית המעוגנת בחוקת הרשות הפלסטינית, לפיה הרשות מעניקה משכורת או קצבאות למחבלים אסירים ביטחוניים העצורים וכלואים בישראל בגין פעולות טרור פלסטיני, או תמיכה חודשית למשפחותיהם, במקרה שהמחבל עצמו נהרג.
על פי המדיניות, פלסטיני שנאסר או נפגע כתוצאה מפעילות טרור בהקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני, זכאי לתשלום משכורת ולמענק קצבה למשפחתו; משפחה שאחד מבניה נהרג כתוצאה מהפעילות האמורה זכאית גם כן לקצבה. הכלל המנחה בתשלומי המשכורות הוא שככל שהעונש או הפגיעה חמורים יותר (בעקבות נזק או פגיעה חמורים יותר שגרם לישראל), כך גדלה המשכורת לה הוא זוכה. רבים מן המחבלים מקבלים משכורת גבוהה בהרבה מהשכר הממוצע לשכיר ברשות הפלסטינית.
במרץ 2018 אושר תקציב הרשות הפלסטינית, כשלמעלה מ־7 אחוזים מתוכו, שהם 1.4 מיליארד ש"ח (תוספת של 200 מיליון ש"ח מהתקציב הקודם), משמשים לתשלום משכורות למחבלים.

היסטוריה

על פי חוק האסירים המשוחררים 2004/19, זכאים למשכורת כל היושבים בבתי הכלא הישראליים על רקע השתתפותם במלחמה נגד ישראל (אסירים פליליים הכלואים בישראל, כגון גנבי מכוניות, אינם זכאים למשכורת). גובה המשכורת נגזר מאופי פעולת הטרור, תקופת המאסר שנקצבה על ידי בית המשפט ואזרחות המחבל. מחבלים בעלי אזרחות ישראלית (המכונים ברשות הפלסטינית 'ערביי הפנים') מקבלים משכורות גבוהות יותר מאלה של מחבלים בעלי אזרחות פלסטינית. לדברי נדב שרגאי המשמש כחוקר במרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, "במשרד ראש הממשלה ובמערכת הביטחון מציינים כי העובדה שלאסיר מובטחת משכורת קבועה הגבוהה פי כמה מזו של עובדי המדינה אחרים ברשות הפלסטינית מהווה במקרים רבים תמריץ ומוטיבציה לפיגועים".
בשנת 2014 סגרה הרשות הפלסטינית את המשרד הממשלתי לענייני אסירים, כתוצאה מלחץ בינלאומי על כך שכספי התרומות לרשות הפלסטינית, שמשמשים בין היתר לתקצוב פעילות הממשלה ברמאללה, מגיעים גם למשרד שהיה אחראי על תשלום המשכורות. במקביל נפתחה 'הרשות לענייני אסירים', שסוּוגה כגוף השייך לאש"ף ולא לרשות הפלסטינית באופן ישיר.
במרץ 2018, בעקבות הכרזת ארצות הברית על הפסקת הסיוע הכספי לרשות, חזרה הרשות לממן באופן ישיר את משכורות המחבלים, בהיקף של למעלה מ-7% מהתקציב הכולל.
נשיא הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס (אבו מאזן) אמר בכמה הזדמנויות שגם אם יהיה לו גרוש אחד, הוא ישלם אותו לאסירים, משום ש"אנחנו שלחנו אותם". בנאום שנשא עבאס בפברואר 2018 לטלוויזיה הפלסטינית הרשמית, אמר כי תשלומים אלו "זו חובתנו הלאומית, האנושית והמוסרית, וחובת המאבק. זה נתמך מההנהגה ומהממשלה הפלסטינית".
בתחילת אפריל 2019 הודיעה הרשות הפלסטינית כי בהתאם להנחיית יו"ר הרשות אבו מאזן, היא תמשיך בתשלומי המשכורות למחבלים על אף קיזוז הכספים המועברים לרשות על ידי מדינת ישראל, שעליו חתם שר האוצר כחלון יום קודם לכן.
ביולי 2019 פרסמה הרשות הפלסטינית דו"ח על תשלומיה למחבלים בחמשת החודשים הראשונים של השנה, בסך של 234,172,000 ש"ח, שהם 46,834,400 ש"ח בחודש. תשלום זה, ביחס למקבילו בשנת 2018, מהווה גידול של כ-11.8%, זאת חרף העובדה שמדינת ישראל קיזזה כ-500,000,000 ש"ח מהכספים המועברים לרשות הפלסטינית, וחרף סירובה של הרשות הפלסטינית לקבל מישראל את יתרת התשלום הנגבה עבורה, בעקבות הקיזוז.

תגובות בעולם

מדיניות פלסטינית זו עוררה כעס רב בקרב גורמי ממשל וחברי קונגרס בארצות הברית, וגם באירופה הובעה אי נחת, מכך שמדינות אלו מממנות את תקציב הרשות הפלסטינית במאות מיליוני דולרים מדי שנה, כאשר בפועל כספי משלמי המיסים שלהן מופנים למימון טרור. חוקרי מבט לתקשורת הפלסטינית סבורים שתשלום משכורת חודשית למחבלים מבטא את העובדה שהרש"פ רואה במחבלים גיבורים ודמויות מופת, ומעוניינת בעידוד מעשי טרור כנגד יהודים ישראלים.
במרץ 2018 אישר הסנאט של ארצות הברית את חוק טיילור פורס ששולל סיוע כספי לרשות הפלסטינית כל עוד היא משלמת למחבלים ולמשפחותיהם. ביולי של אותה שנה הודיעה אוסטרליה על הפסקת הסיוע הכלכלי בסך 10 מיליון דולר אוסטרלי שהיא מעבירה לרשות מחשש שהכסף ישמש לתשלום למחבלים.

בפסיקה בישראל

בפברואר 2019 דחה בית הדין האזורי לעבודה בירושלים את תביעתו של תושב מחנה הפליטים שועפאט לקבלת גמלת הבטחת הכנסה, בנימוק שהכנסתו כוללת תשלום קבוע מהרשות הפלסטינית בגין בנו המרצה עונש מאסר של 11 שנים בכלא הישראלי בגין ניסיון לרצח יהודים.