המאבק להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום

רקע


בינואר 2000 הייתה קצבת הנכות בישראל 2239 ש"ח. שכר המינימום באותו זמן עמד על 2798 ש"ח. כלומר הקצבה הייתה בשיעור של כ-80 אחוזים משכר המינימום בישראל. עם זאת הקצבה הייתה מוצמדת לשכר הממוצע במשק וכבר אז] דרשו ארגוני הנכים להשוותה לשכר המינימום. 
בשנת 2002 במסגרת תוכנית חירום כלכלית הוקפאה קצבת הנכות ולאחר מכן הוצמדה הקצבה למדד המחירים לצרכן. בעקבות כך גובה קצבת הנכות הבסיסית לא השתנה כמעט בכלל ועמד בשנת 2017 על 2342 ש"ח. כאשר ישנם נכים אשר הוסיפו להם זכאות לקח"ן בשיעור של בין 150 ל-450 ש"ח. זאת לעומת 5300 ש"ח שנקבע כשכר המינימום בדצמבר 2017.
מרביתם של הנכים הזכאים לקצבת נכות מלאה והתלויים בה לצמיתות בשל אי כושר עבודה, אינם מקבלים כל קצבה נוספת אחרת. 
אלו אשר מקבלים קצבה ייעודית נוספת מקבלים אותה לצרכים מיוחדים כגון סיעוד או ניידות וגם היא אינה מכסה את העלויות אליהן היא מיועדת. כמו כן הקצבאות הייעודיות אינן לצורכי הקיום הבסיסי. 
בשנת 2007 הייתה קצבת הנכות בישראל אחת הנמוכות במדינות ה-OECD, כאשר ישראל דורגה במקום 26 מתוך 31 מדינות. בבדיקה שערך OECD בשנה זו נמצא גם כי קצבת הנכות הממוצעת לנפש בישראל נמוכה בכ-80 אחוזים מהקצבה הממוצעת לנפש במדינות ה-OECD.
דו"ח של מינהל המחקר והתכנון של הביטוח הלאומי, מצא כי בין השנים 2002-2014 שיעור העוני של נכים בישראל גדל פי ארבעה לעומת הגידול בשיעור העוני בכלל האוכלוסייה. הדו"ח בדק גם את עומק העוני (עד כמה נמוכה הכנסתם הממוצעת מקו העוני) ומצא החרפה בו בשעורים גבוהים עוד יותר.
בעתירה שהגישו ארגוני נכים לבג"ץ בשנת 2017 צוין כי ב-16 השנים האחרונות נשחקה קצבת הנכות בעשרות אחוזים מול כל המדדים הרלוונטיים. מול מדד המחירים לצרכן נשחקה קצבת הנכות בכ-25%. מול השכר הממוצע במשק נשחקה קצבת הנכות בכ-42%. מול מדד מחירי הדיור נשחקה קצבת הנכות בכ-214%. מול מדד יוקר השכירות נשחקה קצבת הנכות בכ-70% ומול קו העוני בכ-50%.

יוזמות חקיקה מוקדמות

לאורך מושבי הכנסת ה-17 עד הכנסת ה-19 הונחו הן מימין והן משמאל הצעות חוק הדומות באופיין, המבקשות להשוות את קצבת הנכות הבסיסית לשכר המינימום. במהלך הכנסת העשרים הבשילו הצעות החוק בנושא לכדי דיון ציבורי ותמיכה פרלמנטרית משמעותית.

שנת 2015

בינואר 2015 החל קמפיין מחאה ארצי בשם "נכה, לא חצי בן אדם", במחאה על שחיקת קצבת הנכות בישראל במשך למעלה מ-15 שנים. הקמפיין תפס תאוצה לאורך זמן, בא לידי ביטוי בולט ברשתות החברתיות בהשתתפות אישי ציבור ואמנים רבים אשר נשאו את הסלוגן לצד תמונתם. זכה לסיקור תקשורתי, לאירועי מחאה מרובי משתתפים והתגבש לארגון נכים בולט הפועל למען מטרה זו וסוגיות דומות אחרות. קדמה לו פעילותם של ארגונים שונים ובראשם ארגון מטה הפעולה של הנכים בישראל, אשר קיים פעולות מחאה מול משרדי הממשלה בדרישה להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום. נקודת ציון השמה את הסלוגן בהקשר קרוב, נרשמה כבר ב-18 בנובמבר 2014, כשהופיע משה רוטמן מזכ"ל ארגון הפעולה כנציג בפני הוועדה המיוחדת לעניין העובדים הזרים, וטען בפני ועדה שדנה בנושא מצבם של הנכים, כפי שנכתב גם בהודעת הוועדה: "משה רוטמן אב לילד נכה קשה: ... מדינה שקובעת ששכר המינימום הוא 4300 ₪ צנועים מצפה מנכה שיתקיים מ-2300 שח. מה הוא, חצי בנאדם?".
עלויות העסקת עובד זר תלויות בגובה שכר המינימום, והעלאתו משפיעה מיידית על הנכים התלויים בהם. מאחר שהקצבה המיועדת לכך אינה מספיקה לכדי מחצית מהדרוש, נזקקים אותם נכים להשלים ההוצאה מתוך גמלת הקיום הבסיסית שלהם, הלוא היא קצבת נכות כללית. עם זאת, דרישות המאבק על השוואת הקצבה הבסיסית לשכר המינימום נוגעת מיסודה לכל הנכים אשר הוגדרו כמחוסרי כושר עבודה מלא לצמיתות גם מי שאינם סיעודיים. אלו לטענתם אינם יכולים להתקיים בכבוד המינימלי מקצבה בשיעור כזה, כנכים וחולים שיכולתם להתפרנס בעצמם פגועה בצורה חמורה, ולמעשה אצל רובם פגועה לחלוטין. מה עוד שהיא עברה שחיקה ניכרת מול עליות מדדי הקיום. לכן דרישתם היא להשוותה לשכר המינימום ולהצמידה אליו.
לאחר הבחירות ועם פתיחת הכנסת העשרים בחודש מרץ 2015, קיבלו עשרות נכים ופעילים חברתיים את חברי הכנסת הבאים למשכן בפרחים וניירות עמדה אשר הוגשו לכל אחד מהם אישית. זאת לאחר ששבועיים קודם לכן השתתפו הם לצד ארגונים חברתיים אחרים בצעדה אל בית הנשיא מתל אביב לירושלים.
בראשית הכנסת העשרים הונחו מספר פעמים הצעות חוק לתיקון חוק הביטוח הלאומי להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום, אך אלו לא עברו את הקריאה הטרומית או הוסרו.
מחודש מאי 2015 ואילך נערכו עצרות מחאה בהשתתפות עשרות רבות של נכים מכל הארץ בתל אביב ובירושלים, חלקן אף כללו חסימות של כבישים. בין הגורמים הבולטים בעצרות אלו היה ארגון מטה הפעולה של הנכים בישראל בראשות קובי כהן וירון לוי, אך גם בתמיכה עממית רחבה של נכים בלתי מזוהים עם ארגון כלשהו, אלא עם כל פעילות למען הנושא.
לצד פעילות המחאה הפומבית המשיכו לפעול אלו מול נציגי הציבור בכנסת על מנת לקדם יוזמות חקיקה.
גם בדצמבר 2015 בעת אשר העלה ח"כ אילן גילאון הצעת חוק להשוואת הקצבאות לשכר המינימום הפגינו נכים מול הכנסת. הצעתו של גילאון נפלה על חודו של קול. ההתנגדות נומקה בעלותה הגבוהה של ההצעה.

שנת 2016

בינואר 2016 הציגה חברת הכנסת נאוה בוקר הצעת חוק להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום אשר חתמו עליה 82 חברי כנסת מתוך כ-90 הרשאים לחתום עליה. ההבדל בינה ובין הצעת החוק הקודמות, היה החרגת בעלי הכנסות מביטוחים פרטיים כך שאלו לא יקבלו תוספת לקצבה אם יש להם הכנסה ביטוחית אחרת מעל לגובה שכר המינימום. בכך עלותה התקציבית של הצעה זו הייתה קטנה יותר. במקום להגישה בכנסת ההצעה הועברה לוועדת השרים לענייני חקיקה על מנת להציגה כהצעת חוק ממשלתית, אך הדיון עליה נדחה פעמים רבות ועודנו תלוי ועומד.
ב-16 במרץ פתח דוד מזרחי בן לשני הורים נכים בשביתת רעב והקים אוהל בגן הוורדים שמול הכנסת. מספר ימים לאחר מכן לאור דחיית הממשלה פעם שלישית את הדיון על הצעת החוק של ח"כ בוקר, הכריז ארגון "מטה הפעולה של הנכים" אף הוא על פתיחת שביתת רעב, אליה הצטרפו עשרות נכים. לאחר כ-10 ימים הופסקה שביתת הרעב מחשש לאובדן חיי אדם, זאת לאחר שנכה סיעודית ממרכז הארץ, אביטל כהן, אושפזה בפעם השלישית בתוך שבוע וחצי. כהן פונתה לבית החולים אסף הרופא לאחר שהפסיקה לקחת תרופות ומצבה הרפואי החמיר. מאחר שחלק גדול משובתי הרעב היו נכים סיעודיים, הם שבתו מביתם. לאחר הפסקת שביתת הרעב הקימו הנכים אוהל מחאה בכיכר רבין בתל אביב. בתקופה זו הודיעה צפרא דוויק יו"ר איגוד העובדים הסוציאליים כי הם תומכים במאבק הנכים להשוואת הקצבה וציינה: "העובדים הסוציאליים פוגשים את הנכים מדי יום ועומדים חסרי אונים נוכח ההידרדרות המתמדת במצבכם וחוסר האפשרות שלכם להתקיים בכבוד". העו"סים הצטרפו להפגנות ולהבעות תמיכה חוזרות ברשתות החברתיות.
ממרץ 2016, לאורך חודשים, התקיימו עצרות נכים מרובות משתתפים בירושלים ותל אביב, כאשר ברבים מהן השתתפו חברי כנסת. כך למשל בעצרת מול משרד האוצר יצאו אל הנכים ונאמו תריסר מהם מדב חנין ועד בצלאל סמוטריץ' ובהפגנות מקומיות נוספות ברחבי הארץ. תוכניתה של סיוון כהן הכל כלול בערוץ 10 החלה ללוות את מאבק הנכים, תוך הזדהות עם מסריה בקמפיין במסגרת התוכנית מדי שבוע. לה קדמו תוכניות נוספות, בהן תוכניתו של גיא לרר, הצינור, אשר לוותה את מאבק הנכים על בסיס קבוע בעזרתם של ידוענים כדוגמת סמיון גרפמן תוכניותיהם של נתן זהבי וגבי גזית ב-103FM והבוקר של קשת עם יואב לימור וגלית גוטמן שהחלו בכך כבר בינואר 2015.
עם זאת באותה תקופה נשמעו טענות נגד כלל התקשורת על התעלמות וסיקור חלש של מאבק הנכים, טענות שאף הושמעו על ידי התקשורת כלפי עצמה. דוגמה לכך הייתה לאחר עצרת גדולה וארוכה של ארגוני נכים בכיכר רבין ב-20 ביולי 2016. שהתנהלה בסדר מופתי בהשתתפות כאלף איש, חברי כנסת ואומנים בולטים כארכדי דוכין, אריאל זילבר, אילנה אביטל ועוד.
ביולי 2016 הגיש חבר הכנסת יואב בן צור הצעת חוק לפיה יוגדר שיעורה של הקצבה בשנה הבאה כ-55% משכר המינימום, ובכל שנה יגדל שיעורה ב-5% כך שבתוך 10 שנים תעמוד הקצבה על שיעור 100% משכר המינימום באותה עת.
יוזמתו עוררה תגובות קשות בקרב חלק מהנכים אשר ראו בכך פגיעה בהצעות החוק הקיימות בפחות פעימות ואשר הביאו את ח"כ בן צור לפרסם הבהרה לפיה הצעתו אינה במקום ההצעות הקיימות אשר הוא תמך ותומך בהן אלא רק במקרה והן יפלו בשל קשיים תקציביים.
בספטמבר 2016, לקראת סגירת אישורי התקציב השנתי, אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה להעביר לנכים 300 מיליון שקלים. ארגוני הנכים דרשו שהכסף יחולק בשווה בין כל זכאי הגמלה כך שבפועל מינואר 2017 עלתה קצבתם בכ-78 ש"ח. בתגובה למענה הממשלה לסוגיית מצב הקצבאות, יצאו ארגוני הנכים בחזית מאוחדת למחאה אשר נפתחה ב"מצעד המיליונרים" אותה קיימו בתוך קניון עזריאלי בנוכחות חברי כנסת. גם מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות נמסר בתגובה "אנו סבורים כי הסכום הוא מזערי וכי קצבאות הנכות היום לא מאפשרות לאדם חיים בכבוד ולצאת מקו העוני. לצערנו, הקצבה נשחקה עם השנים כשהוצמדה למדד ויש צורך לפתח פתרון רחב ומעמיק יותר לבעיה העומדת על הפרק".
עם סגירת התקציב בתום השנה ציין שר האוצר כי התוספת הזו איננה כמענה לסוגיה אשר תטופל בתקציב הבא. עם זאת ארגוני הנכים החריפו את מאבקם בדרישה לקידום הצעות החוק ולקיום דיונים ציבוריים מסודרים עליה.
ב-7 בדצמבר 2016 אישרה הכנסת בקריאה טרומית, ברוב של 42 תומכים מול 39 מתנגדים, הצעת חוק של חבר הכנסת אילן גילאון להשוואת קצבת הנכות הבסיסית לשכר המינימום. החוק הועלה על רקע היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות שחל באותו שבוע. לפני העלאת ההצעה הקריא שר הרווחה, חיים כץ, את עמדת הממשלה שהתנגדה להצעה בשל עלות המוערכת ב-6.8 מילארד ש"ח לשנתיים. לאחר מכן יצא כץ מהמליאה יחד עם חברי הכנסת נאוה בוקר ואורן חזן על מנת שלא להשתתף בהצבעה. יו"ר ועדת הכספים, משה גפני, נמנע. בכך היה הפסד הצבעתי נדיר לקואליציה. בתגובה לתוצאות ההצבעה העניש יו"ר הקואליציה דוד ביטן את ח"כ בוקר על היעדרותה, שלא תוכל להגיש הצעות חוק במשך חודש. אך בהוראת הממשלה נמנעים לאורך זמן רב להעביר את החוק להמשך עבודה בוועדות.

שנת 2017

בחודש פברואר 2017 מינה שר האוצר את פרופ' ירון זליכה לשעבר החשב הכלכלי באוצר, לראש ועדה לבחינת נושא קצבאות הנכים.
בחודש מרץ חל מפנה בעמדת דוד ביטן יו"ר הקואליציה אשר אמר: "...הייתה כוונה להפחית מיסים בלי קשר לעסקה (מכירת מובילאיי לאינטל). יש עלייה של הגביה. אני כיו"ר הקואליציה לא אתן שיהיה שינויים במיסים בוועדת הכספים אם לא יפתרו את הבעיה של הנכים ולא יתקצבו תקציב להעלאת קצבאות הנכים. הקואליציה לא תעביר בוועדת הכספים שום הפחתת מיסים, חד וחלק.".
שינוי עמדתו כמו גם הצטרפותו לצד חברי כנסת נוספים ממפלגתו לאירועי מחאה של ארגוני הנכים אשר באותו זמן פעלו במשותף בשם קואליציית הנכים לא שינו בשעתם את היחס הציבורי אליו. כך למשל זכה ביטן לעימותים מילוליים בעת אשר השתתף בהפגנת הנכים בכיכר חורב בחיפה, מפעילי ימין ושמאל כאחד, אשר קבלו על התנגדותו בהצבעת החוק בנושא. כך גם מספר ימים לאחר מכן אף הוצג לצד חברי ליכוד אחרים בתוכנית הסאטירה ארץ נהדרת כמי שמתנהגים אל הנכים בזלזול ובחוסר רגישות. זאת בשונה מהאיפוק ששמרו הם באותה הפגנה כלפי הטענות שהוטחו כלפיהם.
ב-26 באפריל 2017 לקראת פתיחת המושב השלישי של הכנסת ופרסום המלצות ועדת זליכה, פורסם מכתב אל שר האוצר כחלון כעצומה מטעם קואליציית ארגוני הזכות לבריאות, עליו היו חתומים ראשי 62 ארגונים חברתיים בולטים העוסקים בסיוע ייחודי בתחומי הבריאות לחולים נכים ומוגבלים ובו הם ביקשו בין היתר כך: "אנו החתומים מטה... קוראים לשר האוצר ח"כ משה כחלון, לעשות צעד אמיץ ולהוציא את הנכים במדינת ישראל ממצב של עוני מרוד לקיום כלכלי נאות. היום ולא בעוד 5 שנים! ...בשם מאות אלפים של חולים ונכים וציבור הבריאים העלולים ביום סגריר למצוא עצמם מתמודדים עם נכות, אנו קוראים לך ולממשלת ישראל להשוות את קצבאות הנכים לשכר המינימום, בפעימה אחת, ותוך הצמדתה לשכר המינימום, ולעצור את העוול הנגרם לציבור הנכים כבר שנים רבות".
ב-30 באפריל פורסמו המלצות דו"ח ועדת זליכה במלואן. בחודש מאי הוצג בתקשורת רשמית כי רה"מ מינה ועדה חדשה בראשות פרופ' אבי שמחון לבחינת הנושא. בראיונו הראשון של שמחון לתקשורת התנער מכל קשר לוועדת זליכה ועבודתה.
לאור הקמת הוועדה החדשה הסלים מאבק הנכים וחל מפנה בעצימות ותדירות ההפגנות וחסימות הכבישים. חסימות בנתיבי איילון גררו תגובה חזקה של המשטרה והחלו לראשונה מעצרים.
ב-6 ביוני הגישו ארגון הגג של הנכים, ארגון נכה, לא חצי בן אדם והשופטות בדימוס ברכה אופיר-תום וציפורה ברון עתירה לבג"ץ בדרישה להשוות את קצבת הנכות לגובה שכר המינימום.
העתירה הוגשה כנגד שר הרווחה חיים כץ, שר האוצר משה כחלון, המוסד לביטוח לאומי והכנסת. בעתירה בין היתר נכתב: "מזה שנים, חודשים ושבועות נמשכת מחאת הנכים, כולל שביתת רעב מתמשכת ואיש מן הרשויות אינו נוקף אצבע לתיקון העוול. כמנהגן מאז ומתמיד, ממשיכות רשויות המדינה גם היום, חרף זעקת ציבור האנשים עם מוגבלות, לעסוק בהקמת וועדות, במינוי מומחים, באימוץ החלטות ודחייתן, במינוי וועדות חדשות, ובסופו של יום, בדחיית הקץ לתקופות בלתי מוגבלות, תוך גרימת ביזוי נמשך של ציבור זה ורמיסת כבודו ככלל, ושל יחידיו כפרטים".
ב- 22 ביוני 2017 כינסו נציגי כל סיעות הכנסת מסיבת עיתונאים בה הציגו את מתווה הח"כים לפתרון משבר הקצבאות. חלק מארגוני הנכים הביעו התנגדות נמרצת למתווה ואף החלו להפגין מול ביתו של דוד ביטן יוזם המתווה.
לקראת ראש השנה ה'תשע"ח, לאור הסחבת המתמשכת, חתמו עשרות חברי כנסת על דרישה מיו"ר הכנסת לקיים ישיבת מליאה בתוך פגרת הקיץ. לכן בכ"ז באלול ה'תשע"ז, ה-18 בספטמבר, נערכה ישיבת מיוחדת בנושא – "התעללות הממשלה בנכים". באותו זמן נכים רבים הפגינו מחוץ למשכן הכנסת ונכחו במליאה וישיבות סיעה. בישיבת המליאה השתתפו מרבית סיעות הבית והמשיב מטעם הממשלה היה השר יעקב ליצמן אשר הקדים לדבריו ואמר "אני רק שר הבריאות ואני רק שליח של ראש הממשלה, אני אקריא מה שהכינו לי". חלק מהדוברים תקפו את הממשלה בהם שר האוצר לשעבר יאיר לפיד וחלק הסבירו את כוונותיה המתוכננות בנושא. חריפים במיוחד היו דבריו של ח"כ מיקי רוזנטל אשר חיבר את נאומו בהתאמה לסדר תפילת הוידוי הקטן. כולם הסכימו בדבר הצורך לשיפור משמעותי של גובה קצבת הנכות ובהקדם. ובהתחייבות שהחקיקה תבוצע מיד לאחר החגים. הישיבה הסתיימה בהצבעה של 49 קולות ללא מתנגדים להעביר את הנושא לדיון באחת מוועדות הכנסת.
ב-6 בנובמבר, הודיעה סיעת המחנה הציוני שהם הגישו הצעת חוק לקיום ההסכם שהיה עם הממשלה, מאחר שהממשלה המשיכה להתמהמה מלממש אותו בחקיקה כפי שהתחייבה. ועדת השרים לענייני חקיקה דחתה בחודש את הדיון בהצעת החוק. בתגובה לכך הודיע יו"ר סיעת המחנה הציוני ח"כ יואל חסון: "לא יעלה על הדעת שהממשלה תדחה את הצעת החוק שכוללת את המתווה המלא עליו הסכימו גם הממשלה וגם נציגי הנכים, ונתניהו וביטן התחייבו לגביו שהנכים יראו את ההעלאה בחשבון הבנק כבר ב-1.1.2018. סיעת המחנה הציוני תיגש לוועדת הכנסת על מנת שתעניק להצעת החוק פטור מחובת הנחה".

ועדת זליכה


בעקבות הדיון בוועדת השרים לענייני חקיקה, מינה באמצע פברואר 2017 שר האוצר, משה כחלון, בשיתוף עם עמותת נכה, לא חצי בן אדם את ירון זליכה לעמוד בראש ועדה מיוחדת שתבחן העלאה של קצבאות הנכות. 
במהלך עבודת הוועדה העביר אליה נציג משרד המשפטים, אברמי תורם בתפקידו כנציב לשוויון בעלי מוגבלויות, נייר עמדה בקריאה לבצע שינוי עומק מהותי בקצבאות הנכות. נכתב בה ש-"המגמה של העמקת העוני, הפערים ואי השוויון בקרב מקבלי קצבה רק הלכה והתחזקה ובמבנה הקצבה הנוכחי היא עלולה אף להחריף תוך זמן קצר. ...יש צורך בעדכון משמעותי של גובה הקצבה וזאת בבחינת 'עזרה ראשונה דחופה' על מנת להתמודד עם גידול הפערים, העמקת אי השוויון והעוני בקרב מקבלי הקצבה. כמו כן חשוב מאוד לשנות את שיטת ההצמדה כך שלא נמצא בפני שוקת שבורה בעניין זה כל כמה שנים. כמו כן אנו חושבים שאת התוספת שנדרשת כעת יש להעביר באופן חד ומהיר ולא בפריסה על פני תקופה ארוכה מדי. זאת במקביל לבחינה מעמיקה בדבר עריכת שינויי משמעותי במבנה הקצבה" וכן ש-"קצבת הנכות נוסדה על תפיסות וערכים ששררו בשנות השבעים של המאה שעברה אך אינם מותאמים למציאות כיום".
במאי 2017 המליץ זליכה על הגדלה של קצבת הנכות ל-4,000 ש"ח בחודש בשלוש פעימות (שלבים), הצמדת הקצבה למדד המחירים לצרכן בתוספת של אחוז אחד, העלאת הדיסרגרד (הסכום המותר להשתכרות לפני קיזוז של הקצבה) לגובה שכר המינימום, השוואה של שכר מטפל (עובד סיעוד) לשכר המינימום, תוספת לקצבת זקנה לנכים והגדלת טווח הזכאים לקצבת ניידות.

מתווה ביטן / מתווה הח"כים

ב- 22 ביוני 2017 התכנסו נציגי כל סיעות הכנסת הן מהקואליציה והן מהאופוזיציה בבית סוקולוב ביוזמת יו"ר הקואליציה דוד ביטן. מפגן קונצנזוס מלא שהוא כשלעצמו דבר לא שגרתי בדברי ימי הכנסת. במסיבת עיתונאים חזר וציין ביטן שהקצבאות מאד נמוכות ושהן כמעט ולא עלו כ-15 שנה. בדבריו הציג ביטן מתווה בשמן של כל סיעות הכנסת לפיו יועלו קצבאות הנכים לסכום של 4000 ש"ח במשך שלוש פעימות החל מינואר 2018. כאשר כבר בפעימה הראשונה תעמוד הקצבה על סך של כ-3200 שקלים. בנוסף לכך הנכים בעלי נכות הרפואית של 90 אחוז יקבלו את הסכום המלא של 4000 ש"ח כבר בפעימה הראשונה. עוד הדגיש ביטן את החשיבות שהמתווה נותן להצמדת הקצבה. את נושא שיטת ההצמדה השאירו פתוח בשל מספר הצעות הצמדה שנשקלו בהן הצמדה לשכר הממוצע במשק כפי שהיה בעבר או לשכר המינימום. באשר לחוק לרון, לפי המתווה יעלה גובה השכר שמותר להשתכר בלי שהקצבה תיפגע לסכום של 4200 ש"ח. בנוגע למקור התקציבי אישר ביטן שהוקצע לכך סכום של כ-4 מיליארד ש"ח.
מאוחר יותר הסביר ביטן שהכוונה היא להעביר את המתווה בהצעת חוק ממשלתית אבל אם יהיה שיהוי בדבר, הכנסת תעביר אותו בהצעת חוק פרטית. שהעלאה בסוף הפעימות ב-2020 תהיה בשווה לכל זכאי הקצבה, בבסיס התקציב ובהצמדה לשכר המינימום. בהתייחסו לשאלות אודות ועדת שמחון אמר ביטן כי שמחון חרג מהמנדט שניתן לו, ושיש לזכור שבעניין הזה הכנסת היא הריבון. עוד ביקר ביטן את שמחון והאשימו שהוא מתייחס אל הנכים כאל שקופים. כמו כן הבהיר שבשלב זה המדינה איננה יכולה לעמוד תקציבית בקצבה בגובה שכר מינימום.
תגובות למתווה ביטן:
מטה המאבק וארגונים נוספים ביקרו את המתווה בכך שהוא נקבע לטענתם מבלי להתייעץ עם הנכים אלא "מעל ראשם". על כך שעושים הפליה בין הנכים. על כך שגובה השכר שמותר להשתכר מעבודה נמוך משכר המינימום דבר הפוגע בסיכוייהם של הנכים להשתלב בעבודה בדומה למי שאינם נכים.
ארגון נכה לא חצי בן אדם בירך על המתווה ואמר: "זהו יום טוב לנכים, עכשיו נכה לא יהיה חצי בן אדם אלא 80% בן אדם, עד שנעלה את הקצבה לגובה שכר המינימום".
יו"ר ההסתדרות אבי ניסנקורן שכבר החל להתבטא בסוגיה בחודש מרץ ציין שהוא מברך על המתווה "...לא רק לגבי הצורך הדחוף לשנות את המציאות, אלא גם לגבי האופן שבו יצומצם העוול הקשה שנעשה לציבור הנכים. המתווה המוצע מביא פתרון ששומר על האיזונים הראויים ונותן חיזוק חיוני לשיפור הביטחון הכלכלי של אוכלוסייה זו, תוך מתן תמריץ ליציאה לעבודה והצמדת הקצבה לשכר הממוצע במשק. לצד הקריאה לראש הממשלה ולשרים לאשר את ההצעה, ההסתדרות מתחייבת לתמוך בכל צעדי המתווה על מנת להביא ליישומו המלא..."
ארגוני הנכים המתנגדים בהם מטה המאבק יצאו להפגנות ברישיון מול בית ראש הממשלה, בגשר המיתרים בירושלים, מול ביתו של דוד ביטן בראשון לציון ועוד.

ועדת שמחון

ביולי 2016 ביקש ראש הממשלה, בנימין נתניהו, מפרופ' אבי שמחון ראש המועצה הלאומית לכלכלה וצוותו במשרד ראש הממשלה לעסוק בסוגיית קצבאות הנכים. אולם במאי 2017 לאחר הצגת דוח זליכה המלא לציבור, הוצג שמחון כיו"ר ועדה נוספת עם נציגים ממשרד האוצר, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, משרד הבריאות והמוסד לביטוח לאומי. לאחר חודש לאור פרסומים חלקיים בע"פ של המתווה הצפוי, נראה כי מדובר במתווה נמוך ושונה מאד ממתווה זליכה. בשל היעדר אינפורמציה על המתווה בפרוטרוט הוצגו בתקשורת הסברים בעלי פערי מידע רבים וסותרים. בעיקרו סכום הקצבה לנכה על פי מתווה זה יהיה 3,200 ש"ח לחודש ויינתן לנכים בשיעור 75% ומעלה המוגדרים כעניים, כאשר הדיסרגרד בהשתכרות יופחת מ-5,300 ש"ח (שכר המינימום) ל-4,200 ש"ח.
עם הקמת ועדת שמחון החלו מספר ארגוני נכים להגיב בחסימות חוזרות ונשנות של כבישים מרכזיים בישראל כנתיבי איילון, הכניסה לנתב"ג מכביש 1, כביש 4, צומת רעננה, כביש החוף והכניסה לירושלים (צומת שדרות ויצמן, שדרות שז"ר ורחוב ירמיהו). טענת המפגינים הייתה כי במשך עשרות שנים הם הפגינו מול הכנסת, משרד האוצר ובצדי הדרכים, אך הממשלה והציבור התעלמו מדרישותיהם, ולכן נאלצו לפנות לחסימות כבישים. בתחילה, משטרת ישראל לא נקטה בפעילות אכיפה יזומה נגד חסימות הכבישים, אך עם התגברות ההפרעות לתנועה, החלה המשטרה לנקוט ביד קשה יותר וחלק מהחסימות כללו עימותים בין המשטרה לנכים, ומספר נכים נעצרו. בספטמבר 2017 הוציאה המשטרה הודעה בה נמסר, כי לא תאפשר יותר חסימת כבישים בהפגנות, ותחל לקנוס את המפגינים שיחסמו צירי תנועה. במשטרה הוסיפו שהיא "תמשיך לאפשר את חופש הביטוי והמחאה כחוק, אולם לא תאפשר הפרת הסדר הציבורי ופגיעה כה משמעותית במרקם החיים התקין של אזרחי ישראל".
כשבוע לפני הגשת המלצות הביניים של ועדת שמחון, עתרו ארגוני נכים לבג"ץ בעקבות הדחייה בהעלאת הקצבאות. המדינה טענה בתגובתה לעתירה, כי העותרים לא הוכיחו שקצבת הנכות בגובה 2,342 ש"ח בחודש, איננה מאפשרת את הזכות לקיום אנושי בכבוד.

המשא ומתן בהסתדרות

לקראת סוף ספטמבר 2017 ביקשה נעמי מורביה, יושבת ראש מטה מאבק הנכים בישראל, השוכן בבית הוועד הפועל של ההסתדרות בתל אביב, עזרה מיושב ראש ההסתדרות, אבי ניסנקורן, מול הממשלה. בעקבות פנייתה כינס ניסנקורן ב-29 בספטמבר פגישה לילית של נציגי ארגוני הנכים איתו, עם חברי הכנסת גילאון ודוד ביטן, ועם שמחון. אחרי 12 שעות של משא ומתן עד שעות הבוקר, שבמהלכו פרש מהדיון יהודה דורון, נציג ארגון נכי הפוליו, ונותר בדיון ד"ר עמיחי תמיר מארגון 'ה-נכים' שהתנגד למתווה, הוסכם על תוספת לקצבת הנכות בארבע פעימות עד 2021, כך שהקצבה הסופית תהיה 3,800 עד 4,000 ש"ח לנכים ו-4,050 ש"ח ל-30 אלף נכים מעל ל-80% נכות רפואית. סכום הדיסרגרד יועלה בשתי פעימות ל-4,000 ש"ח בינואר 2018 ול-4,300 ש"ח בינואר 2019. העלות התקציבית של המתווה הייתה 4.2 מיליארד ש"ח, והוסכם על תוספת של 340 ש"ח לכלל הנכים ושל 540 ש"ח לנכים קשים החל מינואר 2018. ב-1 באוקטובר טען שמחון כי הממשלה יכולה להתחייב על תוספת של 1.3 מיליארד ש"ח בלבד לשנת 2018, ואיננה מתחייבת לשנים הבאות. שמחון הסביר כי תוכנה בשם נומרטור, מגבילה את התחייבות הממשלה ללא סעיף תקציבי מתאים, ומכאן חוסר האפשרות להתחייב על 4.2 מיליארד ש"ח.

התנגדות להבנות בהסתדרות

דברי שמחון על היעדר האפשרות להתחייב מעבר לפעימה הראשונה, לצד התוספת הנמוכה הצפויה בינואר 2018, ארבע פעימות עד 2021 ודיפרנציאליות נוספת לזו הקיימת בין מקבלי הקצבאות, גרמו לחלק מארגוני הנכים להתנער מהמתווה שהתקבל בין עמותות "מטה מאבק הנכים" ו"נכה, לא חצי בן אדם" לבין הממשלה בסיוע ניסנקורן. הארגונים "הנכים הופכים לפנתרים" בהנהגת אייל כהן, "צוות לעניין" בהנהגת עופר סופר, "ארגון ה-נכים" בהנהגת תמיר, ארגון נכי הפוליו בהנהגת דורון ועמותת "אחווה", הודיעו כי ימשיכו בחסימת כבישים עד שקצבת הנכות תהיה בגובה שכר המינימום ותשולם בפעימה אחת.
ב-3 באוקטובר 2017 חסמו חברי "הנכים הופכים לפנתרים" ו"צוות לעניין" שתי כניסות לנמל אשדוד משש בבוקר למשך חמש שעות, וגרמו לנזקים כספיים כבדים. המוחים הסכימו לפנות את הכניסות לנמל אחרי שמשטרת ישראל ניאותה לבטל את הדו"חות שרשמה לרכביהם. ב-9 באוקטובר, בחול המועד סוכות, התארחו נציגי הנכים אצל נשיא המדינה ראובן ריבלין בשולי סוכת הנשיא שהייתה פתוחה לציבור הרחב, והנשיא ביקש מהנכים לנהל שיח מכובד עם כל גורמי המקצוע. לאחר מכן נסעו הנכים והפגינו מול ביתו של שר הפנים, אריה דרעי, ומשם נסעו למחות מול בית ראש הממשלה ברחוב בלפור. משם עברו הנכים לכיכר צרפת, וחסמו אותה לתנועת רכב. ב-15 באוקטובר, לראשונה בשיתוף נציגים מנכי צה"ל, שיבשו הנכים את התנועה דרומה בכביש החוף ליד נתניה, על ידי נסיעה איטית בכביש, באישור ובתיאום עם המשטרה.
ב-17 באוקטובר התאספו נציגי הנכים בתחנת דלק ליד מחלף לטרון, ומשם נסעו לאט בכביש 1 לירושלים וגרמו עומסי תנועה כבדים. הנכים הגיעו לבית ראש הממשלה וחסמו את שער הכניסה הדרומי של רחוב בלפור. ניקול ראידמן הגיעה למקום ועוררה סערה תקשורתית כשנתנה 2,000 ש"ח לחנה עקיבא, אחת מפעילות "הנכים הופכים לפנתרים". לאחר מכן הבהיר דובר הארגון כי הכסף הועבר לכיסוי הוצאותיהם, ולא נעשה בו שימוש אישי. לאחר מכן חסמו הנכים את רחוב קרן היסוד בירושלים, עברו לחסימת כיכר צרפת, ומשם נסעו לגשר המיתרים וחסמו לסירוגין את התנועה בכביש עד שעות הערב. לאחר מכן נסעו הנכים לשער הגיא, וסופר עוכב לחקירה לאחר שחסם את דרכה של ניידת משטרה.

לאחר פתיחת מושב הכנסת הרביעי (מושב חורף)

עם חזרת הכנסת למושב החורף ב-23 באוקטובר 2017, הקימו נכים מ-18 ארגונים מאהל מחאה מול הכנסת, וביומו הראשון נרשם עימות עם מאבטחים בניסיון לפרוץ לשטח הכנסת. המשטרה סגרה את רחוב קפלן לתנועה. כשיצאה מהכנסת יושבת ראש מטה מאבק הנכים בישראל נעמי מורביה, התפרצו אליה נכים בצעקות, ומאבטחים ליוו אותה החוצה. כמו כן חסמו הנכים את הכניסות למשרד האוצר. המאהל ממשיך את פעילותו בצמוד לכנסת ברציפות כולל בשבת. אל המאהל הגיעו שרים, חברי כנסת, ארגונים ואישי ציבור שונים. כמו גם תלמידי בתי ספר במסגרת לימודית מאורגנת. אנשי המאהל ובראשם ראשי הארגונים קיבלו אישור להיות נוכחים במסדרונות הכנסת בימים בהם התקיימו ועדות ופעילות פרלמנטרית.
באותה תקופה חלה רגיעה יחסית בחסימות הכבישים, והארגונים האקטיביסטיים החלו בחסימות מתקנים אסטרטגיים בהם בתי הזיקוק בחיפה ונמל אשדוד.
ב-13 בנובמבר 2017 המשיך ארגון "נכה לא חצי בן אדם" את העתירה הנידונה בבג"ץ באמצעות מתן תגובה לתשובת המדינה. החזרת העתירה להמשך ההליכים בבג"ץ נעשתה בעקבות עיכוב הליכי החקיקה שהובטחו לעיגון ההבנות עליהם הסכימו במתווה ההסתדרות.
ב-15 בנובמבר נפגש לראשונה ראש הממשלה עם כמה מארגוני הנכים המתנגדים למתווה ההסתדרות, אשר מסרו לו את עמדותיהם והסתייגויותיהם. מלשכתו נמסר כי ביקש לבדוק את הדברים.
ב-19 בנובמבר חודשו חסימות הכבישים בבירה על ידי הארגונים המתנגדים, ארגון הנכים הופכים לפנתרים איים על חסימות קשות יותר מבעבר. גם תומכי המתווה פרסמו הודעות לתקשורת בהן הוסבר בין היתר: "איש איננו יודע היכן הדברים עומדים ואף גרוע מכך - האם תהליך החקיקה אכן יסתיים בזמן כדי שהמוסד לביטוח לאומי יוכל לבצע". מטה המאבק בראשות מורביה, הבהירו אף הם: "באם לא יוגש תזכיר החוק ויחל הליך החקיקה כפי שהובטח עד 30 בנובמבר, אנו חוזרים למאבק במלוא העוצמה, כשכל אלפי החברים במטה המאבק, העמותות והארגונים התומכים בעמדתנו יעמדו לצידנו. הפעם אנחנו באמת נסגור לחלוטין את המדינה".
אחת הסוגיות הפתוחות בהן המשיכו לדון בעקבות מזכר של ארגוני ההתנגדות, הייתה שאלת הנכים שעתידים לצאת לגמלאות מינואר 18 ואילך וכן שאלת אלו שכבר הגיעו לגיל זקנה לפני כן.
ב-22 בנובמבר בוצע לראשונה ניסיון חסימת רכבת משא באזור לוד על ידי קבוצת "הנכים הופכים לפנתרים", לאחר הודעה לרכבת על ביצוע החסימה. המשטרה מנעה מהנכים להישאר על המסילה, אך המשטרה עצמה נאלצה להיות עליה לאחר מעבר הרכבת.
ב-25 בנובמבר פורסם מתווה עם שינויים על ידי השר חיים כץ שר העבודה והרווחה הממונה על הביטוח הלאומי ועל יישום כל חקיקה שתתקבל בנושא.
ב-29 בנובמבר נקבע מועד הדיון הראשון של ועדת הרווחה על תיקון חוק הביטוח הלאומי ל-5 בדצמבר. בהתאם לקביעת הכנסת בדיון הפגרה, שיש להעביר את הצעת החוק של גילאון לדיון בוועדה. ה-5 בדצמבר 2017 מוקדש בכנסת לציון היום הבינלאומי לזכויות בעלי מוגבלויות וכל ועדות הכנסת עוסקות בנושאים הקשורים לכך.

מהלך חקיקה ביוזמת הממשלה

ב-26 בנובמבר 2017 פורסם תזכיר חוק, שהוא תחילתו הפורמלית של מהלך חקיקה ביוזמת הממשלה. 
בינואר 2018 פורסם תזכיר חלופי להגדלת קצבת הנכות. אף שהתזכיר נכלל בדיוני תקציב המדינה לשנת 2019, לתיקון זה מוצעת תחולה למפרע מתחילת 2018. עלות התיקון המוצעת בתזכיר זה היא כ-2.05 מיליארד ש"ח (לעומת כ-1.7 מיליארד ש"ח בתזכיר הקודם). 
בועדת העבודה, הרווחה והבריאות שהתקיימה ב-17 בינואר פתח מנכ"ל האוצר את דבריו בהתנצלות אל הנכים ואמר: "אני רוצה להתנצל בפני הנכים. הדבר נמשך הרבה יותר מדי זמן. הביורוקרטיה סביב הנושא זה דבר בלתי אפשרי וכל מה שסוכם נפתח מחדש. זה פשוט מחדל"
ב-31 בינואר 2018 הונחה הצעת החוק על שולחן הכנסת ועברה בקריאה ראשונה ברוב של 90 ח"כים וללא מתנגדים.