אפקט רשת

אפקט רשת הוא מונח המתאר תופעה כלכלית המתרחשת כתוצאה מההשפעה העקיפה שיש למשתמש של מוצר או שירות מסוים על הערך של אותו מוצר עבור משתמשים אחרים. ההשפעה עקיפה כי רוכש המוצר אינו מתכוון לייצר ערך עבור המשתמשים האחרים, אך עושה זאת בכל מקרה. השפעה זו תוכל להיות חיובית או שלילית. ההשפעה חיובית - ככל שמספר המשתמשים במוצר עולה, התועלת ממנו עבורם גדלה וגם הערך שלו עולה. מאידך, ההשפעה שלילית – כשכל משתמש נוסף פוגע בערך המוצר מבחינת המשתמשים האחרים. אפקט זה אופייני לשוק תקשורת המידע ומתקיים גם ברשתות פיזיות כגון רשתות טלפון וגם ברשתות וירטואליות דוגמת קהילת משתמשי "חלונות".
הדוגמה הקלאסית למוצר בעל אפקט רשת חיובי הוא הטלפון; ככל שיותר אנשים מחזיקים בו, ערכו של המכשיר עבור כל בעל טלפון עולה כי יש יותר כאלה שניתן ליצור עמם קשר באמצעותו.
גם רשתות חברתיות מקוונות כגון פייסבוק פועלות באופן זה והן שימושיות ויעילות יותר למנוייהם ככל שמספר החברים עולה.
מנגד, אפקט רשת שלילי מתרחש בנקודה בה כל משתמש נוסף מפחית מערך המוצר עבור משתמשים אחרים, בדומה לעומס ברשת הטלפון או באינטרנט או בכביש. זה יתבטא בקשיים להשיג קו חיוג, גלישה איטית ברשת או פקקי תנועה.
אפקט רשת הוא סוג של השפעה נלווית בעסקה ולכן הוא אחד מסוגי השפעות חיצוניות בכלכלה. השפעות אלו זו מכונות השפעות חיצוניות של רשת. בנוסף, הוא מוכר כ"יתרון לגודל מצד הביקוש" השונה והמובדל מ"יתרון גודל מצד ההיצע" והוא מהווה גם המחשה ללולאת משוב חיובי.
דוגמה למעין רשת חברתית המהווה בעצם ארגון חברתי כלכלי היא אתר היכרויות אינטרנטי. כל מועמד נוסף המוסיף עצמו למשרד כמועמד, מוסיף מעשיר ומגדיר את מספר המועמדים הפוטנציאליים הזמין ללקוחות נוספים ובכך מהווה אפקט רשת בעל ערך חיובי. המיוחד בו הוא השילוב החברתי כלכלי שבו והעובדה שהוא (לרוב) נטול אפקט נעילת לקוח.
עוצמת אפקט הרשת תלויה בגודל הרשת ולכן חוק מטקלף קובע כי הערך הכולל של מוצר או שירות בעלי אפקט רשת בתחום התקשורת הוא באופן גס, יחסי לריבוע מספר המשתמשים אשר כבר מחזיקים במוצר או בשירות.

המקורות למונח

מקור המונח הוא בדיונים שקיימה חברת הטלפון "בל" בארצות הברית בדרך להשגת מונופול בתחום זה. המונח הופיע לראשונה ב-1908 בדו"ח השנתי של החברה וב-1917 נדונה הכלכלה של אפקט הרשת במסמך והוצגה על ידי עובד החברה.
התאוריה הכלכלית של אפקט הרשת התפתחה משמעותית בין השנים 1985 ל-1995 על ידי החוקרים מייקל כץ, קרל שפירו, האל ואריאן, ג'וזף פרנל וגרת' סלונר.
אפקטי רשת פורסמו על ידי רוברט מטקלף, מממציאי "Ethernet" וממייסדי "3COM". הוא טען בעת מכירת כרטיסי "Ethernet", כי לקוחות ירכשו אותם מעל מסה קריטית מסוימת אם הם יוכלו לקצור רווחים מהרשת שלהם. הוא הטביע את "חוק מטקלף", הידוע ביותר בנושא אפקט רשת ונתן לזה ביטוי בנוסחה מתמטית של מחיר N וערך של N בריבוע . המספרים מאחורי הגדרה זו מעולם לא אומתו בפועל, אך זה גרם ללקוחות לרכוש מוצרים יקרים כגון כונני דיסק ומדפסות.
רוד בקסטרום הציג ב-2009 מודל מתמטי וכלכלי לתיאור רשתות במצב של אפקט רשת חיובי ואפקט רשת שלילי.

שוקי תקשורת מידע בהשוואה לשוקי עבר

המשוב החיובי הוא תהליך דינאמי המוביל לשליטה בשוק של ספק יחיד או טכנולוגיה יחידה.
בעוד שחברות ה"אתמול", פטרוכימיקלים, מכוניות, פלדה וכו', שלטו בשווקים ביציבות ולאורך זמן, חברות היי-טק זוכות למונופולים זמניים בלבד. ההבדל נובע מיתרון הגודל והשפעתו על כלכלת רשת ועל המשוב החיובי שמעודד את החזק ופוגע בחלש. חברות הייצור נהנות מיתרונות גודל מצד ההיצע שמאפשר להם לקזז עלויות ולהגדיל רווחים בזכות גודלן המסיבי. חברות תקשורת ומוצרי מידע לעומת זאת, נהנות מיתרון גודל מצד הביקוש, כלומר יש להם מוצרים הזוכים להערכה בזכות ביקוש גבוה - משתמשים רבים. זה יוצר מעגל כואב של חזק שמתחזק יותר כי הוא נהנה מאפקט רשת, וחלש שנחלש יותר כי הוא מאבד לקוחות לטובת המוצר הפופולרי יותר, לטובת זה שנהנה מאפקט רשת.
מאפיין נוסף של שוק המידע הוא שמעבר לאפקט הרשת יש לו יתרון מסוים גם מצד ההיצע בזכות עלות שולית אפסית. ההשקעה הראשונית במוצר כזה היא אומנם גדולה בשל הוצאות של הון אנושי, תקנים, זכויות יוצרים וכו', אך מצד שני עלות השכפול של המוצר הקיים - אפסית.
עוד מאפיין הוא העובדה שמס' חברות מייצרות את אותו מוצר כלומר קיים לעיתים ביקוש למגוון - למס' גרסאות של אותו מוצר. פירושו של דבר שמספר חברות מתחרות על אותו נתח שוק ואם מדובר בחברה אחת שמייצרת מס' גרסאות, אז גם העלות הממוצעת של המוצר גבוהה יותר.
במקרה וחברה שרווחיה נשענים בעיקר על אפקט רשת מתחילה לאבד נתח שוק בשל תחרות עם טכנולוגיה חדשה או תקן פתוח (כמו ארכיטקטורת ה-Web, פורמטים של קבצים כגון HTML ,PDF), תועלות אפקט הרשת יפחתו מבחינתה ויגדלו לטובת המתחרים. לבסוף תגיע נקודת המפנה, לפיה הטכנולוגיה הדומיננטית החדשה תדיר את רגלי קודמתה ותשתלט על השוק כך שהיא זו שתגדיר את תקן המוצר בבחינת "המנצח לוקח בכול".
מתי קיימת סבירות לכך ש"המנצח ייקח הכול"? כשמדובר בחברה הנהנית מיתרונות גודל מצד ההיצע והביקוש, דהיינו, חברה יציבה כלכלית שלה מוצרים שעלותם הממוצעת ו/או השולית נמוכה, אין דרישה למגוון והם נהנים מאפקט רשת, כלומר, מביקוש גבוה. למשל, חברת מיקרוסופט בתחום התוכנה.

אפקט רשת ונעילת לקוח

נעילת לקוח היא אסטרטגיה עסקית שמטרתה למנוע מעבר של לקוחות מספק לספק משיקולי עלות-תועלת. בשוק תקשורת המידע נעילת לקוח היא הכלל כי קל יותר, למשל, להחליף מכונית לעומת מערכת הפעלה ובארגונים על אחת וכמה. 
השפעות רשת ידועים כגורמים לנעילת לקוח כדוגמת מוצרי מיקרוסופט ומקלדת QWERTY, אך לא בהכרח, למשל, כשמדובר ביישום תחרותי בתקן פתוח. דוא"ל הוא מוצר שלו אפקט רשת משמעותי אך בזכות יכולת פעולה הדדית בין הספקים השונים לא קיימת נעילת לקוחות.
נעילת לקוחות כרוכה עלויות מעבר שגובהם קובע את היקף הנעילה והעלויות גבוהות בעיקר בארגונים.
הנעילה גם פועלת לטובת השולטים בשוק, שהם הנהנים העיקריים מאפקט הרשת.
בנק - הוא דוגמה לרשת הפועלת על פי "אפקט הרשת" משום שכל משתתף (המפקיד כסף) תורם בעצם השתתפותו (הפקדת הכסף) לארגון (הבנק) ומאידך "סובל" מאפקט נעילת לקוח משום שמשיכת ההפקדה לפני תום תקופת ההפקדה מלווה ב "עונש" (קנס כלשהו).