שלמה יידוב

ביוגרפיה

שלמה יידוב נולד בבואנוס איירס, ארגנטינה כשלמה ייד-ואב (Yid-vav). בגיל 8 התחיל לשיר ולנגן (בשלב ראשון בכלי הקשה ואחר כך בגיטרה) במסגרת להקה בבית הספר שבו למד, כשהוא מושפע מהפולקלור הארגנטינאי. בשלב זה עיצבו את עולמו המוזיקלי אמנים כמו אדוארדו פאלו (Falú), אריאל רמירס ולוס פרונטריסוס. את השכלתו המוזיקלית הראשונה קיבל יידוב באקדמיה לגיטרה בבואנוס איירס.
בשנת 1964, כשהיה בן 13, עלה לישראל עם משפחתו שהתיישבה בירושלים, ולמד בכפר הנוער דוד רזיאל      . הדחף היצירתי הראשון בא כבר בשלב הזה בחייו כשנאלץ להתמודד עם סביבה חדשה ושפה זרה: יידוב כתב את Como La Luna – שיר געגועים לחברתו שנשארה בארגנטינה – שברבות הימים יתפרסם בביצועה של ריטה עם מילים עבריות של מאיר אריאל, ונקרא "ערב כחול עמוק".
כשנתיים לאחר מכן, ב-1966, כשניצני המהפכה התרבותית של שנות ה-60 החלו להופיע, יידוב הקים, ניגן ושר בלהקות רוק במועדונים של ירושלים באנגלית. באתה תקופה כתב את השירים "Sweet Song" ו-"Pink Skies", שמצאו את מקומם במסגרת שלישיית "קצת אחרת" חמש שנים מאוחר יותר.
ב-1969 התגייס לצה"ל ושירת בלהקת גייסות השריון, שהתפרקה מאוחר יותר לצוותי הווי. אז התמודד יידוב לראשונה עם שירים בעברית. במסגרת הלהקה הצבאית עבד בהתחלה תחת הדרכתו של אלברט פיאמנטה, ממנו זכה לעידוד רב, וגם פגש את יצחק קלפטר, מוני מושונוב ושלמה גרוניך. לאחר שירותו הצבאי, חברו יידוב, גרוניך ושם טוב לוי והקימו הרכב יוצא דופן בנוף המוזיקלי של אותם ימים – "קצת אחרת". Sweet Song ו-Pink Skies (שהפך ל"שיר בין ערביים") מצאו את מקומם ברפרטואר של השלישייה. במקביל ובעזרת מלגה של קרן אמריקה-ישראל חידש את לימודי המוזיקה אצל המורים אגון קרטן (תאוריה, הרמוניה וג'אז) ומנשה באקיש (גיטרה קלאסית), והשתתף בחזרות ובהקלטות של האלבום "סע לאט" של אריק איינשטיין.
ב-1976 כתב מוזיקה להצגה "ילדי הירח", ושיר הנושא מתוך ההצגה נכלל מאוחר יותר באלבום של "צליל מכוון". בשנים 1976–1977 השתתף במופעים "אנשים אוהבים לשיר" עם אריק איינשטיין, אפרים שמיר, אסתר שמיר ויוני רכטר, ובמופע של אסתר עופרים בו היא ביצעה את "אני השר", לחן של יידוב למילים של שלמה אבן-גבירול.
"הפעם הראשונה", אלבום הסולו הראשון של יידוב, יצא בשנת 1979 והתבסס על טקסטים של משוררים – נתן זך, יהודה עמיחי, לאה גולדברג (בו ביצע את "ימים לבנים", אשר מוכר היום בביצועו). במקביל להוצאת האלבום, השתתף יידוב בהקלטות של אמנים רבים כמו מתי כספי, גידי גוב, יוני רכטר, יהודית רביץ, הכבש השישה עשר ורבים אחרים.
בשנת 1979 חברו יחד יידוב, יצחק קלפטר ושם טוב לוי לשלישיית צליל מכוון שהוציאה אלבום אחד והופיעה ברחבי הארץ. הלהקה התקיימה שנה אחת בלבד, אך אלבומה היחיד נחשב למשמעותי וחשוב במיוחד במוזיקה הישראלית.
ב-1980 יידוב הלחין טקסטים של קובי ניב לתקליט ילדים של מוני ובראבא, בו גם הפיק, עיבד וניגן. ב-1981 זכה יידוב במלגת לימודים לארצות הברית מטעם קרן אמריקה-ישראל. הוא למד בברקלי שבבוסטון וגם בניו יורק וספג שם השפעות מוזיקליות, בעיקר מג'אז. עם שובו לארץ כתב יידוב את המוזיקה להצגה "הלם קרב", והשתלב כמלחין וכמנהל מוזיקלי בתוכניות ילדים של הטלוויזיה הלימודית, שם כתב את המוזיקה לסדרה "בלי סודות" (לרבות את הלחן של השיר "סוף טוב הכל טוב", שלימים הפך לשיר הפרידה של שידורי הטלוויזיה החינוכית) ושירים רבים ומוזיקה לאנימציה לסדרה "רחוב סומסום".
יידוב כתב מוזיקה להצגות "ילדי הירח" (1975) בתיאטרון הקאמרי, "הלם קרב" (1983) בתיאטרון חיפה ו"זרים" בתיאטרון הבימה. בתקופת מלחמת לבנון הראשונה הופיע יידוב יחד עם יוני רכטר, גידי גוב, שלמה בראבא ומוני מושונוב במופע של שירים ומערכונים שנקרא "ערב חד פעמי". מופע זה, שהועלה במקור לפני חיילים, עבר בהמשך למועדון "צוותא" ורץ בהצלחה ברחבי הארץ. ב-1985 ו-1991 הועלו גרסאות חדשות של מופע זה.
ב-1985 הוציא יידוב את אלבום הסולו השני שלו "עכשיו הזמן" בחברת התקליטים החדשה "הליקון", בו ניכרות ההשפעות שספג בתקופת שהותו בארצות הברית. מהאלבום בלטו שיר הנושא, "שיר ברים", ו"יומיים" ('הנה בא הקיץ').
באלבום "חולם בספרדית", שיצא ב-1988, חזר יידוב בפעם הראשונה לשורשיו המוזיקליים וביצע שירים ממיטב הקלאסיקה הארגנטינאית (אדוארדו פאלו, קרלוס גרדל ועוד) בעיבודים חדשים. מתוך האלבום הצליח במיוחד השיר "חולם בספרדית" (מילים: אהוד מנור). האלבום זכה להצלחה גדולה ומכר עד היום למעלה מ-35,000 עותקים.
האלבום "חלק ממני", ראה אור ב-1993, שיר הנושא מתוכו אשר הצליח, נכתב בעקבות ביקורו הראשון של יידוב בארגנטינה לאחר 27 שנים, כמו כן גם מאותו אלבום הצליח פחות השיר "מכאן אנחנו". באותה שנה זכה באוסקר הישראלי על המוזיקה שהלחין לסרט "נקמתו של איציק פינקלשטיין".
לאלבומה של ריטה "אהבה גדולה" שיצא ב-1994 הלחין את "ערב כחול עמוק", שזכה להצלחה עצומה.
בין השנים 1990–1998 התארח יידוב במופעים שערכה הזמרת מרסדס סוסה בארץ וגם תרגם את "ימים לבנים" ו"כמו אדם" שזכו בקולה לביצועים מרגשים.
האלבום "פרטים קטנים" יצא ב-1997. יידוב הלחין למילותיהם של משוררים ותיקים (נתן זך, בו הלחין וביצע את שירו "את חייכת") וגם של הדור הצעיר יותר (איתן נחמיאס, ערן צור ורוני ערן). כמו כן מופיע באלבום ביצוע בספרדית ל Como La Luna ("ערב כחול עמוק") כפי שנכתב במקור.
ב-1999 כתב את המוזיקה להצגה "זרים" בהבימה. ב-2000 הוציא את אלבום האוסף "ימים לבנים" שזכה בפרס האוסף הישראלי של השנה, במסגרת פרסי ערוץ המוזיקה הישראלי.
יידוב השתתף בנגינה באלבומים ובהופעות של מוזיקאים וזמרים מובילים, בהם: אריק איינשטיין, מתי כספי, חוה אלברשטיין, שלמה גרוניך, גידי גוב, אסתר עופרים יוסי בנאי ואבנר גדסי.

סגנון מוזיקלי

סגנונו המוזיקלי של יידוב מאופיין בקו מלודי מופנם ומאופק וצליל מעודן. הוא אינו "רוקיסט" טיפוסי בהיעדר חיספוס ומרדנות באישיותו, ויצירתו נוטה יותר לכיוון ה"פולק רוק" אך כזה המתובל במוטיבים הרמוניים מורכבים ועיבודים מתוחכמים. ניכרת בלחניו גם השפעת ג'אז ורוק בריטי מתקדם של שלהי שנות ה־60. כמו כן, באופן טבעי, ניתן למצוא ביצירתו ניחוח של טנגו ופולקלור עממי מארגנטינה מולדתו.
יידוב הוא וירטואוז בנגינה על גיטרה, ראיה לכך הן הקלטותיו והופעותיו. את חלק הארי של שיריו לא כתב יידוב, וחלק מלחניו מבוססים על שירי משוררים, ביניהם נתן זך, נתן אלתרמן, לאה גולדברג, יהונתן גפן ויהודה עמיחי.