התחרות הבינלאומית למשפט מבוים על שם פיליפ ג'סאפ

התחרות הבינלאומית למשפט מבוים על שם פיליפ ג'סאפ (באנגלית: Philip C. Jessup International Law Moot Court Competition), הידועה גם בשם הג'סאפ, היא תחרות בינלאומית למשפט מבוים בתחום של משפט בינלאומי פומבי. היא נחשבת לגדולה וליוקרתית ביותר בעולם, עם למעלה מ-500 קבוצות, המגיעות מלמעלה מ-80 מדינות ברחבי העולם. 
התחרות מהווה הדמיה של סכסוך דמיוני בין שתי מדינות מול בית הדין הבינלאומי לצדק שבהאג. בתחילת ספטמבר מתפרסם קייס דמיוני באורך של כ-30 עמ' בו מתואר סכסוך בין שתי מדינות, כאשר עולות ממנו ארבע שאלות משפטיות. כל מדינה צריכה, ראשית, להגיש כתב טענות המציג את ארבעת הטיעונים, ושנית, להציג את הטיעונים בפני מותב של שלושה שופטים, כאשר המשתתפים נדרשים להתמודד עם שאלות משפטיות ברמה הגבוהה ביותר.
התחרות קרויה על שמו של פיליפ ג'סאפ, לשעבר שופט בבית הדין הבינלאומי. ארגון התחרות נעשה על ידי ILSA, התאחדות הבינלאומית של סטודנטים למשפט.
התחרות מתקיימת מדי שנה בוושינגטון די.סי., בארצות הברית, בדרך כלל בשבוע הראשון של חודש אפריל.

התחרות

המשפט המבוים כולל הצגת טיעונים של אירוע היפותטי, המורכב מבעיות שונות מתחום המשפט הבינלאומי, מול בית הדין הבינלאומי לצדק. נושאים שונים של המשפט הבינלאומי שנדונו בתחרויות היו: סמכות שיפוט אוניברסלית, בית הדין הפלילי הבינלאומי, משפט ימי, איזון התגובה לטרור עם זכויות אדם, הזכות להגדרה עצמית ועוד נושאים רבים העומדים על סדר היום הבינלאומי.
כל נבחרת מכינה ומגישה מבעוד מועד כתב טענות עבור שני הצדדים: הן עבור המדינה העותרת והן עבור המדינה המשיבה. בנוסף, מכינים עצמם מתמודדים לטעון את הטיעונים בעל-פה, להציגם לשופטים ולענות על שאלות שונות הנוגעות למקרה. בשלבי התחרות השונים מופגשים שני הצדדים למקרה הנדון וטוענים בפני חבר שופטים. השופטים, אשר ביניהם ניתן למצוא שופטים מבית המשפט העליון של ארצות הברית, שופטים מבית הדין הבינלאומי לצדק, נציגי ILSA ועוד, מעניקים ניקוד הן עבור הטיעונים בעל-פה והן עבור הטיעונים בכתב. לרוב מוענק משקל גבוה יותר לטיעונים בעל-פה. מן הניקוד שנצבר יורדות נקודות על פסילות שונות: חריגה ממספר מילים, הגשת כתב-טענות באיחור, עבודה שאינה לפי נוהלי הפרוצדורה ועוד. הנבחרת שצברה את הניקוד הגבוה ביותר בכל שלב עולה לשלב הבא, ובגמר - מנצחת.
השלב הבינלאומי כולל שלושה ימים של משפטים מבויימים. הנבחרות שצברו את הניקוד הגבוה ביותר בכל שלב מתקדמות לשמינית הגמר, לרבע הגמר, לחצי הגמר ולגמר. מדינות מיוצגת בשלב הבינלאומי של הג'סאפ על ידי נבחרת אחת או יותר, תלוי במספר הקבוצות שניגשו לשלב הארצי במדינה. כתוצאה מכך, מרבית המדינות עורכות שלב מיונים ארצי לג'סאפ, כדי לבחור את הנבחרות הטובות ביותר שיעברו לשלב הבינלאומי של התחרות בוושינגטון. ארצות הברית מיוצגת בדרך-כלל על ידי 11 או 12 נבחרות אזוריות, בהתחשב בהשתתפותם של קרוב ל-150 בתי ספר למשפטים בשלב הארצי. כך ביססה עצמה ארצות הברית כמשתתפת הגדולה ביותר בתחרות, אם כי רוסיה מגדילה את מספר הנבחרות שלה בהתמדה, עם 43 נבחרות בשנת 2007.
מרבית הנבחרות מתאמנות וטוענות בשפה האנגלית. כיוון שהשלב הבינלאומי מתנהל באנגלית, ונבחרת המבקשת לטעון בשפה אחרת נושאת באחריות לספק תרגום לאנגלית, נדיר ביותר שבשלב הבינלאומי נבחרת תבחר לטעון בשפה שאינה אנגלית. 
משרדי עורכי דין בעלי פריסה עולמית כורכים עצמם עם הג'סאפ באופנים שונים. לדוגמה, בקנדה וברוסיה, אוניברסיטאות המשתתפות בשלב הארצי של התחרות ממומנות על ידי משרד עורכי הדין 'White & Case'. בנוסף למימון שלבים ארציים של הג'סאפ במדינות, 'White & Case' מממנים את השלב הבינלאומי ואת הפרסים בתחרות ג'סאפ.

הנבחרות

הנבחרות בנויות לרוב מארבעה עד חמישה מתמודדים, הגם שהכללים מתירים נבחרות קטנות יותר כשהמינימום הנדרש הוא של שני מתמודדים. בכל סיבוב, שני נציגים מכל נבחרת יטענו עברו צד אחד בסכסוך: המבקש (Applicant) או המשיב (Respondent). מתמודד שלישי רשאי לשבת לצד הטוענים על הספסל, אך אינו רשאי להציג טיעונים ("of Counsel").
לנבחרות אין מבנה אחיד. חלק מן הנבחרות מייחדות שני טוענים בעל-פה לכל צד לסכסוך, כאשר מתמודד חמישי מתפקד כעוזר מחקר, מנהלן, ספרן או טוען חלופי. נבחרות אחרות מייעדות שניים או שלושה מתמודדים להצגת טיעונים, כאשר אדם אחד לפחות טוען עבור המשיבה והעותרת גם יחד. כמו כן, מרבית הנבחרות כוללות בסגל מאמנים אשר מייעצים ומכינים את הנבחרת במשך פרק זמן מסוים עובר לתחרות. מאמנים הם לרוב סגל אקדמי של המוסד האקדמי ממנו מגיעה הנבחרת או מתמודדים מתחרויות ג'סאפ בשנים עברו.
אחת הסיבות לפופולריות והיוקרה של הג'סאפ היא איכות המתמודדים בשלב הבינלאומי. לשלב זה מגיעים המתמודדים כשהם שולטים באופן מלא בעקרונות המשפט הבינלאומי, בפרקטיקה של מדינות, של האו"ם ושל מוסדות וארגונים בינלאומיים, בהלכות שונות של טריבונאלים, בתי דין ובתי משפט מדינתיים, אזוריים ובינלאומיים וכן בכללי הפרוצדורה של בית הדין הבינלאומי לצדק, היושב בהאג. המתמודדים מדורגים על רמת הידע המשפטי שצברו, כמו גם על יכולתם להתמודד עם שאלות השופטים, על השימוש בעובדות המקרה ועל יכולת השכנוע. על פי סעיף 38 לחוקת בית הדין הבינלאומי לצדק, מקורות המשפט הבינלאומי הפומבי כוללים הסכמים בינלאומיים, הדין המנהגי, עקרונות משפט כלליים וכן כמקורות משניים גם כתיבתם של מלומדים ופסיקות קודמות של בתי משפט. בהינתן שמרבית מהסוגיות המועלות מדי שנה בתחרות הן חדשניות ומאתגרות, המשתתפים נדרשים לעשות שימוש מגוון ויצירתי במגוון המקורות הנ"ל כדי לבסס את טיעוניהם.

ישראל והג'סאפ

מוסדות אקדמיים בישראל לוקחים חלק בג'סאפ מזה כעשור. למרות שלא ניצחו מעולם בשלב הבינלאומי, נציגים ישראליים העפילו לשלבים המתקדמים של התחרות והגיעו לא אחת לדירוג עשר האוניברסיטאות המובילות בתחרות.
המוסד הראשון להקים נבחרת ג'סאפ היה המסלול האקדמי המכללה למינהל. הנבחרת אומנה אז על ידי פרופסור ארנה בן-נפתלי ופרופסור יובל שני. מאז שנת 2007, ולאחר מעברו של פרופ' שני לאוניברסיטה העברית, מאומנת נבחרת גם באוניברסיטה העברית, דבר שהצריך הקמת שלב ארצי לג'סאפ. מאז הקימה נבחרת, ניצחה האוניברסיטה העברית בשלב הארצי מדי שנה, ושלחה את נבחרתה לשלב הבינלאומי, שם השיגה הישגים מכובדים, ושלוש פעמים אף הגיעה לשלב רבע הגמר העולמי. הציון שקובע האם קבוצה תעלה שלב הוא ציון משוקלל של הטיעונים בע"פ, ושל הטיעונים בכתב, כך ששליש מהציון מתקבל על הטענות בכתב, והשאר על ההצגה בע"פ. החל משנת 2017 מאומנת נבחרת ג'סאפ גם באוניברסיטת תל אביב.