סוזן פלודי

תולדות חייה

סוזן פלודי נולדה ב-18 באפריל 1959 בקווינס, ניו-יורק שבארצות הברית, בתם הבכורה של סטיבן פלודי, יהודי ניצול שואה יליד הונגריה, ומרילין פלודי. פלודי גדלה ביורק טאון הייטס, ניו יורק. אביה עבד לפרנסתו כצלם ואמה, עיתונאית לשעבר, הייתה עקרת בית. הוריה של פלודי התגרשו ב-1976; לאחר הגירושין עבדה אמה כעורכת.
פלודי למדה בבית ספר ציבורי בניו יורק. במהלך לימודיה בבית הספר היסודי, החלה להפגין את עניינה בעיתונאות ופוליטיקה וערכה סקרים בקרב בני כיתתה בסוגיות אקטואליות, כגון מלחמת וייטנאם וחוק ההפלות האמריקאי. בזמן לימודיה בתיכון, שימשה כעורכת עיתון בית הספר. ב-1977, החלה את לימודיה באוניברסיטת הארוורד בעיר קיימברידג' שבמסצ'וסטס, שנתיים בלבד לאחר שהאוניברסיטה ביטלה את ההגבלה על מספר הסטודנטיות היכולות ללמוד בה. במהלך לימודיה עבדה כעורכת ראשית של עיתון האוניברסיטה, הרווארד קרימסון, בו פרסמה מאמרים העוסקים בסוגיות מגדריות. ב-1979, פרסמה בעיתון זה מאמר העוסק בהטרדה מינית בשטחי הקמפוס, וזאת למרות ניסיונותיו של דיקן האוניברסיטה לעצור את פרסום הכתבה. ב-1981, סיימה את לימודי התואר הראשון בספרות והיסטוריה.
לאחר סיום לימודי התואר עבדה במספר עיתונים אמריקאים, ביניהם The Wall Street Journal.
היא חיה עם בן זוגה, הסופר רוס ראיימר (Russ Rymer), לו הקדישה את ספרה השני Stiffed: The Betrayal of the American Man.

התפתחות מקצועית

לאחר סיום לימודיה ב-1981 החלה סוזן פלודי בקריירה העיתונאית שלה. מאמריה פורסמו בעיתונים אמריקאים רבים כדוגמת: הניו-יורק טיימס (The New York Times), הניו-יורקר (The New Yorker), הוול סטריט ג'ורנל (The Wall Street Journal), לוס אנג'לס טיימס (The Los Angeles Times) והניישן (The Nation).
ב-1991, במסגרת עבודתה בוול סטריט ג'ורנל, זכתה בפרס פוליצר בקטגוריית העיתונאות הפרשנית.
 באותה שנה פרסמה את ספרה הראשון.
בין השנים 2008 ל-2009, הייתה חברה במכון רדקליף ללימודים מתקדמים שבקיימברידג', מסצ'וסטס. בשנת 2013, החלה בעבודתה בכתב העת The Baffler.

ספריה

סוזן פלודי כתבה שלושה ספרים. ספרה הראשון, Backlash: The Undeclared War Against American Women, זכה בשנת 1991 בפרס הלאומי של מעגל מבקרי הספרות (NBCC).

Backlash: The Undeclared War Against American Women

רב מכר אשר יצא לאור ב-1991, והפך את סוזן פלודי לאחת הנציגות הבולטות של הפמיניזם בשנות ה-90. באותה שנה זכה ספר זה בפרס הלאומי של מעגל מבקרי הספרות בקטגוריית הספרות הלא בדיונית. הספר עוסק במתקפת הנגד (backlash) של מוסדות חברתיים, ובעיקר התקשורת, התרבות הפופולרית ותעשיית הפרסום, כנגד נשים אמריקאיות במהלך שנות ה-80. פלודי טוענת שמתקפת הנגד על נשים נובעת מערעור הביטחון הפטריארכלי בעקבות הצלחותיו של הגל השני של הפמיניזם במהלך שנות ה-70, והצטרפותן של נשים רבות לשוק העבודה במהלך שנות ה-80. לטענתה, למתקפת נגד זו מספר ביטויים, כאשר הבולט שבהם הוא הדימויים המדכאים של הנשים המוצגים בתקשורת האמריקאית. מתקפת הנגד שימשה כתמרור אזהרה עבור נשים השואפות לפתח קריירה ובאופן זה חורגות מתפקידיהן המסורתיים, וכך הצליחה לעכב את השגתו של שוויון מגדרי מלא. פלודי מחזקת את טענותיה על ידי נתונים סטטיסטיים הממחישים את האדישות שחשים גברים אמריקאים כלפי השוויון המגדרי ואת עמדותיהם השליליות כלפי הפמיניזם. עם זאת, פלודי איננה מגדירה את מתקפת הנגד על הנשים ועל הפמיניזם כקונספירציה, אלא כתגובה ספונטנית ולא מאורגנת של כוחות פטריארכליים.

Stiffed: The Betrayal of the American Man

ספרה השני של סוזן פלודי אשר יצא לאור ב-1999, עוסק במשבר הגבריות שהתרחש לטענתה במערב במהלך שנות ה-90, ואת התמוטטותה של הגבריות המסורתית בעקבותיו. בספר זה, טוענת פלודי כי בשלהי המאה ה-20 הפכו הגברים, בדומה לנשים, לאובייקטים הנתונים למבטם ולשיפוטם של אחרים. הם מרגישים שאיבדו את כישוריהם, עבודתם, נשותיהם וזכויותיהם החברתיות. כמו כן, הם מגלים שאינם שולטים בגורלם ואינם שולטים בנשים, וכתוצאה מכך מרגישים נבגדים. הספר מתבסס על ראיונות שערכה פלודי עם גברים במקצועות שונים. לדוגמה: עובדי תעשייה מובטלים, אוהדי ספורט, אנשי צבא, אסטרונאוטים ועובדים בתעשיית הפורנוגרפיה. היא הראתה כיצד משפיעים על גברים אלה המצב הכלכלי, תרבות הצריכה ודימוי הגבריות המוצג בתקשורת ובתרבות הפופולרית.
את המחקר לספר זה החלה מתצפית בקבוצת ייעוץ לגברים מכים. משך המחקר ואיסוף החומר לכתיבת הספר ערך כשש שנים.

The Terror Dream: Myth and Misogyny in an Insecure America

ספרה השלישי של סוזן פלודי אשר יצא לאור ב-2007, עוסק בתגובה הפסיכולוגית של החברה האמריקאית למאורעות ה-11 בספטמבר 2001. בספר היא טוען כי מתקפת הטרור על ארצות הברית הובילה למתקפה נגד הפמיניזם האמריקאי. פלודי בוחנת את השפעותיהם של מאורעות אלה על המדיה, התרבות הפופולרית והחיים הפוליטיים. פלודי טוענת כי מתקפת הטרור החמירה את העוינות כלפי נשים, ועוררה את הדחף לשחזר דפוסים מגדריים מסורתיים. בספרה מתמקדת פלודי בתפקידה של התקשורת בשחזור זה. חלקו הראשון של הספר, מתאר את האופן בו הוצגה מתקפת הטרור בתקשורת, וכיצד ערערה הן את הביטחון הלאומי והן את הביטחון הפטריארכלי. כתוצאה מן הערעור, טוענת פלודי, נוצר נרטיב תקשורתי חדש המציג חוזק וגבורה גברית אל מול חולשה נשית. נרטיב זה מביא לדחיקתן של הנשים לשוליים ולהדרתן מתפקידי גבורה. חלקו השני של הספר עוקב אחר ההיסטוריה של היווצרות המיתוס האמריקאי המציג את הנשים כ"עלמות במצוקה". להמחשת טענותיה, מביאה פלודי את סיפורה של החיילת האמריקאית ג'סיקה לינץ' (Jessica Lynch). לינץ' הוצגה תחילה בתקשורת כאישה חזקה. אולם בהשפעתו של המיתוס, השתנה ייצוגה התקשורתי והיא תוארה במדיה כאישה חלשה שנפלה בשבי האויב עד שנחלצה בידי כוחות הצבא האמריקאים.
נכון לשנת 2016, אף אחד מספרייה לא תורגם לעברית.

פלודי ופמיניזם

לפי הגדרתה של סוזן פלודי, הפמיניזם מבקש להכיר בערכן של הנשים, ולהראות שהן זכאיות לאותן הזכויות וההזדמנויות להן זכאיים הגברים. פלודי טוענת כי מטרתו של הפמיניזם פשוטה ביסודה: לייצור מצב המאפשר לנשים לזכות בצדק בזירה הציבורית, באושר בזירה הפרטית ובחופש להגדרה עצמית מבלי שזהותן תקבע עבורן על ידי הכוחות הפטריארכליים.
כמו כן, לפי פלודי, הפמיניזם עוסק במגוון החוויות בחיי האישה, אך איננו עוסק בנשים בלבד. לטענתה, הפמיניזם עוסק גם בגברים, ועצם היותה פמיניסטית אפשרה לה להבחין בכך שגם הגברים, בדומה לנשים, משועבדים על ידי סטריאוטיפים תרבותיים.