הרכבל לכותל

רקע

אגן העיר העתיקה מהווה מוקד משיכה מרכזי לתיירים בני דתות ואומות שונות, אשר באים מרחבי העולם לבקר את האתרים הקדושים הנמצאים בה, ובהם: הר הבית, הכותל המערבי, כנסיית הקבר, הר הזיתים, עיר דוד והר ציון.
לאחר מלחמת ששת הימים עברה העיקר העתיקה לידיים ישראליות, מדינת ישראל לא בנתה תשתית מתאימה להיקף הגדול של התיירות, והשקיעה בעיקר בשיפוץ האזור ובפיתוח האתרים שבו מבלי לתת מענה לנושא התחבורה. עם הזמן גבר הצורך במציאת פתרון תחבורתי לאזור.
תחילה העלו ברשות לפיתוח ירושלים ובעיריית ירושלים את הרעיון להקים קו רכבת קלה לכותל כחלק מהפרויקט להסעת המונים בירושלים אולם יישומה של תוכנית זאת עלול היה לקחת שנים רבות בשל הקשיים בחפירות באזור (חשש ממציאת פריטים ארכאולוגים), כך שהיה צורך להעלות תוכנית שביצועה יארך זמן קצר יותר. כך עלה לראשונה ברשות לפיתוח ירושלים הרעיון של רכבל, עלותו תהיה נמוכה יותר, הקמתו מהירה יותר ולצורך בנייתו לא יהיה צורך בחפירה מסיבית.

מאפייני הרכבל

הרכבל עשוי להתחיל את מסלולו בסמוך לתחנת הרכבת הישנה בדרך חברון, משם יעבור מעל לגיא בן הינום להר ציון. מתחת לשער האשפות תוקם התחנה שתשמש את הכותל המערבי, העיר העתיקה ועיר דוד. משם היה על פי התכנון הרכבל אמור לעלות מעל לנחל קדרון למרומי הר הזיתים ומלון שבע הקשתות, לתחנה נוספת בסמוך לתצפית פנורמית על ירושלים, ומשם היה אמור הרכבל להתחבר אל קו רכבת קלה נוסף שיגיע להר הזיתים (הקו החום). ב-2017 החליטה הממשלה לאשר רק את קטע הרכבל שעד לשער האשפות, ולבטל את הקטעים הנוספים להר הזיתים, כדי למנוע התנגדות בינלאומית למיזם במתחם הרגיש.
על פי דו"ח שהוכן ביוני 2011 על ידי תנועת "צעירים למען ירושלים", הרכבל יאפשר להסיע 4,000 אנשים בשעה. בכל 20 שניות יצא לדרך קרון שיוכל לשאת 26 אנשים, ונסיעתו תארך שלוש דקות וחצי. הרכבל לא יהווה רק פתרון תחבורתי לאגן העיר העתיקה אלא יהפוך לאטרקציה וליעד תיירותי מועדף בנוסף לבעיות הרבות שיפתור. השלמת הקו תשפיע ודאי גם על הר הזיתים, שאליו יגיע, ויגדיל את התיירות שם.
בחודש מאי 2017 אושר תקציב בסך 15 מיליון ש"ח לתכנון הרכבל, ובחודש מאי 2018 אושר בממשלה תקציב בסך 200 מיליון ש"ח להקמת הרכבל, כאשר על פי התכנון אורך המסלול יעמוד על 1,397 מטרים והוא יכלול שלוש תחנות. בגבעת התנ"ך הסמוכה לתיאטרון החאן ומתחם התחנה, בהר ציון ליד שער ציון, ובמרכז המבקרים גן לאומי עיר דוד (שיחובר במעבר תת-קרקעי אל מרכז דוידסון ליד שער האשפות). הקמתו אמורה להסתיים בשנת 2021. על פי התוכניות העדכניות יכלול הרכבל 41 קרוניות שייתלו במרחק כ-73 מטרים זו מזו וכל קרונית תישא עד 10 נוסעים כך שבתפוקה מלאה תוכל להסיע 3,000 נוסעים בשעה במהירות תנועה של 6 מטרים לשנייה. עלות השימוש ברכבל צפויה להיות כעלות שימוש באמצעי תחבורה ציבורית אחרים בירושלים כגון הרכבת הקלה וקווי האוטובוסים העירוניים.

התנגדויות לפרויקט

בארגון הסטודנטים מגמה ירוקה הביעו התנגדות לפרויקט. לדבריהם "המתקן החדשני עלול לפגוע בנוף העיר העתיקה ואף עשוי להיות מקור לזיהום סביבתי, שכן הפעלת מתקני הרכבל והליך בנייתם כרוכים בזיהום אוויר ויצירת מפגעי רעש".
שבועון העדה החרדית "העדה" יצא בחריפות נגד הכוונה להקים רכבל תיירותי לעיר העתיקה. "מעודדים מהצלחת גורמים כפרניים... לזלזל בשריד בית מקדשינו באופן מבהיל, ללא שום תגובה מצד העסקונה המפלגתית, מפרסמת 'עיריית ירושלים' תוכנית לבניית "רכבל" שיעבור במקומות השחץ הגרועים בירושלים, ומשם יוביל תיירים ומבקרים לכותל המערבי". התנגדויות נוספות עלו מטעם המועצה לשימור אתרים (בעיקר על ההחלטה לאשר את הפרויקט בוועדה לתשתיות לאומיות ולא בהליך תכנוני רגיל), החברה להגנת הטבע, ארגון איקונימוס, נציגי תושבים משכונת כפר סילוואן ועוד.
במרץ 2015 פורסם כי החברה הצרפתית "סאפז'", אשר הייתה אמורה לספק שירותי תכנון למיזם, ביטלה את ההתקשרות עמו, בעקבות פניה של סאיב עריקאת אל שר החוץ הצרפתי, לורן פביוס.
בפברואר 2019, פתחה קהילת היהדות הקראית במאבק נגד הרכבל, המתוכנן לעבור בסמוך לשטח בית הקברות של העדה, במדרונותיה הצפוניים של שכונת אבו תור. זאת לאחר שהקהילה דחתה את בקשת הרשות לפיתוח ירושלים לבנות סככה מעל בית הקברות כדי שניתן יהיה להעביר מעליו את הרכבל, בצל החשש מהתנגדות רבנים לכך שכהנים ייסעו מעל קברים לא מקורים, מחשש לטומאת מת. ביוני 2019, קבע החוקר שמינה מינהל התכנון לבחון את ההתנגדויות לרכבל בירושלים, כי ניתן לעבור מעל בית הקברות הקראי מבלי לקרות אותו. במקום פתרון זה, שנועד לאפשר לכהנים להשתמש ברכבל, מציע החוקר להציב שלט גדול בכניסה לקרוניות הרכבל שימליץ לכהנים שמקפידים על דיני הטהרה שלא להשתמש ברכבל ולהגיע לכותל בדרכים אחרות.
ביקורות אחרות על הפרויקט התייחסו לעלות הגבוהה שלו לעומת התועלת הכלכלית שיניב, להשפעתו הסביבתית וחוסר התאמה לאופי האדריכלי של ירושלים, ולטענה שמטרתו האמיתית של הפרויקט היא פוליטית ולא תכנונית.
במרץ 2019 פרסמו 30 אדריכלים בינלאומיים גילוי דעת נגד התוכנית. בין החותמים סנטיאגו קלטרווה, משה ספדיה, פיטר אייזנמן ורון ארד.

קידום בוועדה לתשתיות לאומיות

פרויקט הרכבל מקודם בידי הוועדה לתשתיות לאומיות, המוסמכת לזרז הליכי תכנון של תשתיות המוגדרות "תשתיות לאומיות", תחת תוכנית תשתית לאומית - תת"ל 86.

בתאריך 14 בפברואר 2019 פורסמה התוכנית להתנגדויות הציבור. ב-3 ביוני 2019, דחתה הוועדה את התנגדויות ואישרה את התוכנית.

תוכנית אלטרנטיבית

כחלק מתוכנית הפיתוח של מערך הרכבת הקלה בירושלים הכריזו, בשנת 2013, משרד התחבורה ועיריית ירושלים על תוכנית הקו הזהוב של הרכבת הקלה בירושלים, שישפר את הנגישות לכותל המערבי בתחבורה ציבורית. הקו מתוכנן לכלול שלוחה שתפצל מהקו האדום בכיכר צה"ל, תמשיך לאורך חומות העיר העתיקה להר ציון ומשם לתחנת קצה סמוך לשער האשפות.