אמיר אוחנה

ביוגרפיה

אוחנה נולד וגדל בבאר שבע. הוא בנם השלישי של אסתר ומאיר שמעון אוחנה, שעלו ארצה ממרוקו. בנעוריו עברה משפחתו מבאר שבע ללהבים, ובהמשך עברו להתגורר בראשון לציון.
את שירותו הצבאי עשה בחיל המשטרה הצבאית. לאחר שירות ברצועת עזה, בכוח שנועד לאבטח את צירי התנועה ברצועה וכחוקר תאונות דרכים בפיקוד הדרום, נשלח לקורס קצינים. על רקע גל הטרור ב-1995 שובץ כמפקד מחסום קרני. בהמשך שובץ כקצין חקירות תאונות דרכים פיקודי של פיקוד הדרום, כמפקד קורס חוקרי תאונות דרכים, ומפקד בסיס המשטרה הצבאית אילת והערבה. לקראת סיום שירות הקבע שירת כקצין חקירות בכיר במצ"ח ב"ש ומצ"ח דן, והוא רב-סרן במילואים.
לאחר שחרורו מצה"ל שירת בשנים 2000–2006 בשירות הביטחון הכללי.
בעל תואר ראשון מבית הספר למשפטים של המכללה למינהל. את התמחותו עשה במשרד המשפטים בפרקליטות מחוז המרכז, ולאחר מכן עבד במשך כעשור כעורך דין העוסק במשפט פלילי.
בטרם נבחר לרשימת הליכוד לכנסת ה-20, במשך כשנתיים, היה אוחנה פעיל ברכישת אג"ח בהנפקות בשוק ההון, בין השאר, בהנפקות של קבוצת דלק ובנק איגוד.

פעילות ציבורית ופוליטית

אוחנה הוא ממייסדי קבוצת "גאווה בליכוד", תא הלהט"ב של תנועת הליכוד, שהוקם ב-2011, ומדצמבר 2014 מכהן כיו"ר הקבוצה, המהווה את התא הגאה הפוליטי הראשון במחנה הלאומי, המוביל מאבק לשוויון להט"בי. מאז הוקם, תפס התא תאוצה במפלגה, ואוחנה סומן כפעיל מרכזי בתנועת הליכוד וצורף כחבר בהנהלת חוג "תדמור", פורום נאמני ארץ ישראל בליכוד, וכן כחבר בפורום "מנוף" – פורום צעירים ליברלי בליכוד.
בשנת 2013 הוביל מהלך של שינוי חוקת הליכוד באופן שלמטרות התנועה התווסף גם המאבק באפליה על רקע נטייה מינית. במסגרת פעילותו הציבורית מבקש אוחנה לשבור את ההגמוניה בקהילת הלהט"ב, לפיה המודעות והדאגה לזכויות הקהילה היא נחלת הצד השמאלי שבמפה הפוליטית.
בדצמבר 2014 סיפר בראיון ל"ידיעות אחרונות" על קשרים הדוקים וחבריים בין קבוצת "גאווה בליכוד" לבין "המטה החרדי בליכוד", שהביאו לשיתוף פעולה ולשינוי חוקת הליכוד באופן שחברי הליכוד פעלו למניעת אפליה על רקע נטייה מינית.
בתגובה לדבריו של איש התקשורת, אביעד קיסוס, במרץ 2015, שכינה את פעילי "גאווה בליכוד" "הומואים נחותים וטיפשים", השיב אוחנה במאמר חריף וכינה את קיסוס "הגרבוז של הקהילה".
במהלך "מבצע צוק איתן" פעל לגיוס מתנדבים מאזור תל אביב, בשיתוף פעולה עם פעילים חברתיים משדרות, לחלוקת מזון לנכים ולנזקקים בשדרות.
לאחר ההתנקשות הכושלת ביהודה גליק באוקטובר 2014 התנדב אוחנה לאבטח אותו בעת שיצא מביתו. בריאיון לתוכנית הבוקר בערוץ 10 הסביר, כי התגייסותו למען שמירה על חייו של גליק, כמו גם על זכותו להתפלל בהר הבית – אינה עומדת בסתירה למאבקו למען שוויון חירויות להט"בי.
לאחר רעידת אדמה שהתרחשה בנפאל באפריל 2015, סייע אוחנה לזרז את חזרתן לישראל של המשפחות שתינוקותיהן נולדו בהליך פונדקאות ולאלו שהמתינו ללידה, על ידי פנייה לשר לביטחון הפנים גלעד ארדן, שפתר את מכלול הבעיות הביורוקרטיות.
בדצמבר 2014 נבחר לנציג מחוז תל אביב בבחירות המקדימות בליכוד, והוצב במקום ה-32 (ששוריין עבור המחוז) ברשימת הליכוד בבחירות לכנסת העשרים, אך הליכוד זכה ב-30 מנדטים והוא לא נכנס לכנסת.

כחבר הכנסת

ב-27 בדצמבר 2015 נכנס אוחנה לכנסת, לאחר התפטרותו של השר וחבר הכנסת סילבן שלום. בהשבעתו הציג עצמו: "אני יהודי, ישראלי, מזרחי, הומו, ליכודניק, ביטחוניסט, ליברל ואיש הכלכלה החופשית". ב-23 בפברואר 2016 צורף אוחנה לוועדת הכנסת ולוועדת החוץ והביטחון, לאחר שח"כ אורן חזן הודח מוועדות אלה. ב-20 ביוני 2016 מונה אוחנה ליו"ר ועדת המשנה לכוח אדם בצה"ל ולחבר ועדת המשנה למודיעין ולשירותים חשאיים של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
הוא מקדם מתן הקלות בנשיאת כלי ירייה וייסד בכנסת את השדולה לעיצוב מדיניות נשיאת כלי ירייה בישראל. במקביל פועל אוחנה בנושאים הקשורים בביטחון אישי, כך למשל בפעילות למיגור פשיעה חקלאית.
אוחנה מחזיק בעמדות ליברליות בתחום הכלכלי-חברתי, הוא פועל לאפשר תחבורה שיתופית בישראל, באמצעות חקיקה שתתיר את פעילותן של חברות כגון אובר. אוחנה פעל בעבר לביטול סימון מחירים על גבי מוצרים, בנימוק שהביטול יביא לירידת מחירים לצרכן.
יזם חוק השולל תקני שירות לאומי מעמותות שעיקר מימונן ממקורות זרים.
מוביל מהלכים הקשורים בתופעת ההסתננות לישראל. כך למשל, פעל לחשיפת עלות החזקת המסתננים למשלם המיסים הישראלי.
אוחנה מרבה לעסוק בעניינים הקשורים בתפקידם של משפטנים בשירות המדינה, כך למשל במסגרת הצעת חוק שהגיש בינואר 2017, המבקשת לאפשר לשרים למנות יועצים משפטיים למשרדם במינוי אישי. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, הביע התנגדות חריפה ביותר למהלך. גם נציב שירות המדינה תקף את הצעת החוק.
ביולי 2017 מונה אוחנה ליו"ר הוועדה המיוחדת של הכנסת לדיון בחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי. במסגרת תפקידו זה סיכל אוחנה את חקיקת "סעיף המשפט העברי" בחוק זה, שאמור היה להורות כי במקרי לאקונה יפנה בית המשפט אל עקרונות המשפט העברי. באותו חודש, לאחר שפורסמה חוות דעת של משרד הרווחה המקשה על אימוץ בידי זוגות להט"בים, פרסם אוחנה כי לא יצביע יחד עם הקואליציה עד שיתוקן החוק וישווה את תנאיהם של בני זוג מאותו המין לזוגות הטרוסקסואליים. בהצבעה על "חוק הפונדקאות" הצביע אוחנה נגד, בניגוד לעמדת הקואליציה, בשל העובדה שהחוק לא כלל גברים יחידניים בין הזכאים להליך זה. בהודעה שפורסמה לאחר ההצבעה נאמר, כי אוחנה וח"כ מירב בן-ארי, שגם היא הצביעה נגד, יגישו יחד הצעה לתיקון החוק כך שתתאפשר פנייה להליך פונדקאות גם לגברים מהקהילה הלהט"בית. עם זאת, בהצבעה חוזרת על החוק בחודש אוקטובר 2018, הבהיר נתניהו שלמרות תמיכתו העקרונית בחוק הוא לא יכול לעבור כעת, עקב הרכב הקואליציה, מה שהביא למחאת הלהט"ב.
בבחירות לכנסת העשרים ואחת הוצב אוחנה במקום ה-19 ברשימת המפלגה ונבחר לקדנציה שנייה בכנסת. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים, הוצב במקום ה-21 ברשימת הליכוד.

שר המשפטים

ב-5 ביוני 2019 מינה ראש הממשלה, בנימין נתניהו, את אוחנה לשר המשפטים בממשלת המעבר, לאחר פיטורי איילת שקד. בכך היה לשר ההומוסקסואל הראשון בתולדות המדינה. כפועל יוצא מהמשרה, הוא חבר בקבינט המדיני-ביטחוני.
באופוזיציה נטען שאוחנה מונה לשר המשפטים בממשלת המעבר רק בשל היותו הומוסקסואל, וזאת כדי למשוך מצביעים מהציבור החילוני ומהקהילה הגאה במהלך קמפיין הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, ושלאחר הבחירות נתניהו לא יעשה דבר למען הקהילה הגאה.] המינוי עורר ביקורת קשה גם בקרב הקהילה הגאה ובקרב פעילים לזכויות להט"ב, שמתחו ביקורת על עמדותיו של אוחנה נגד בג"ץ, אשר לטענתם העניק לקהילה הגאה את רוב זכויותיה בישראל. בראיון למהדורת החדשות של חדשות 12 ב-12 ביוני 2019 שלל אוחנה עמדה זו וטען כי את זכויות הקהילה הגאה העניקה הכנסת ולא בג"ץ.

חיים אישיים

אוחנה מתגורר בתל אביב עם בן זוגו, אלון חדד, וילדיהם התאומים, שנולדו באוגוסט 2015 בהליך פונדקאות באורגון שבארצות הברית. לתאומים יש אם ביולוגית משותפת, כאשר אוחנה הוא אביו הביולוגי של הבן וחדד הוא האב הביולוגי של הבת.
אוחנה היה טבעוני במשך תשעה חודשים, אך הפסיק זאת כשהרגיש, לדבריו, שזה גורם לו לסלוד מאנשים אחרים בשל יחסם לבעלי חיים.

הנושא המדיני-ביטחוני

אוחנה הביע פעמים רבות עמדות התומכות בחיזוק ושימור ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון, ובהסדרת בנייה בהתנחלויות, כגון בעניין פינוי עמונה, למשל בכך שיזם דיונים בנושא הסדרת בנייה בביתו של פצוע צה"ל ממבצע צוק איתן.

כלכלה וחברה

אוחנה מחזיק בעמדות ליברליות בתחום הכלכלי-חברתי. הוא תומך בשוק חופשי, הקלות בנשיאת כלי ירייה ומתן זכויות שוות לקהילה הלהט"בית.

חוק ומשפט

אוחנה מתנגד לאקטיביזם השיפוטי. הוא תומך בכך ששרים ימנו יועצים משפטיים למשרדם ובפסקת ההתגברות שאותה כינה "התגלמות הדמוקרטיה". במאי 2018, הוא אמר בראיון לאתר זווית אחרת, שלא צריך להזדעזע מהרעיון של אי-ציות לפסיקה של בית המשפט העליון.
אחרי כניסתו לתפקיד שר המשפטים אמר אוחנה כי "השופט הוא שופט, לא מורה דרך ולא מחנך הדור. הוא צריך לפסוק על פי החוק הקיים, לא לבטל חקיקה ולא לייצר חקיקה, למעט 'מקרים קיצונים שדגל שחור מתנוסס מעליהם', ולא נתקלתי בכאלה עד כה".