אליעזר שלמה שיק

ביוגרפיה

נולד בארץ ישראל וגדל בירושלים, בנם של מלכה והרב מנחם זאב אב"ד טוקאי, שעלו לארץ ישראל מהונגריה בתחילת מלחמת העולם השנייה. למד בתלמוד תורה "עץ חיים". בגיל 14 עבר עם משפחתו לארצות הברית. למד חמש שנים בישיבת 'ערוגת הבושם' ולאחר מכן בישיבת תפארת ירושלים של הרב משה פיינשטיין.
בחורף תשי"ז, בהיותו כבן 16, הוא נתקל לראשונה בספר "משיבת נפש" שלוקט על ידי הרב אלתר מטעפליק מכתביהם של רבי נחמן מברסלב ורבי נתן מברסלב, ומאז התקרב לחסידות ברסלב.
בי"א בשבט תשכ"ב נישא לרבנית יחנא שפרה (ה'תש"ד-ה'תשע"ה) בת רבי אשר ישעיה הלוי רוטנברג, האדמו"ר מקאסאן. את חופתו ערך הרב משה פיינשטיין.
החל משנת תשכ"ד החל בהדפסת ספרי ברסלב בכמויות גדולות כדי להפיצם.
שנתיים לאחר נישואיו החלו להגיע אליו בחורי ישיבות ואברכים על מנת ללמוד אצלו, ובמקביל החל להתכתב עם מתייעצים רבים שפנו אליו מארצות הברית, מאנגליה ומישראל. מכתבים אלו לוקטו בהמשך לסדרת ספריו המרכזית - שו"ת "אשר בנחל" המונה כמאה וחמישים כרכים. אחד מתלמידיו הדפיס את קובץ המכתבים הראשון ללא ידיעתו וקיבץ אותם לחוברת בשם "נועם אשר בנחל". מאוחר יותר שונה שם הסדרה לשמה הנוכחי, כאשר בשם הסדרה רמוזים ראשי התיבות של שמו - רבי אליעזר שלמה.
בשנת תשל"ג החל להדפיס גם ספרי חיזוק שכתב בעצמו. הראשונים שהודפסו היו "קריאת שמע שעל המיטה" עם פירוש וספר "ארך אפיים". הוא הדפיס והפיץ גם את ספרי רבי נחמן בכמויות גדולות ובמחירי קרן.
הרב שיק סייע בהקמת בית מדרש של חסידי ברסלב בשדרה ה-16 בשכונת בורו פארק, והוא מסר שם שיעור שבועי.
בשנת תשכ"ו (1966) נסע בפעם הראשונה לקברו של רבי נחמן באומן. בנסיעתו עבר דרך ישראל ונפגש לראשונה עם חסידי ברסלב חשובים כמו הרב שמואל הורביץ והרב לוי יצחק בנדר.
בראש השנה תשל"ו השתתף הרב שיק בקיבוץ חסידי ברסלב ב"שול" (בית המדרש) בירושלים, שם מסר שיעור בראש השנה.
החל משנות השבעים יצאו נגדו מנהיגי ברסלב בירושלים בראשות הרב לוי יצחק בנדר וכתבו על ספריו "שאין רוח חכמים נוחה מהם". באשר לספרו הביוגרפי על ר' נחמן, הנקרא 'פעולת הצדיק', כתב צבי מרק שבקרב שאר חסידי ברסלב נטען שהוא ממלא פערים בידע הקיים ללא מקורות. מנדל פייקאז' כתב שהוא מושפע מספרות המחקר ומכניס לכתביו דברי חוקרים מבלי לציין זאת.
בתחילת שנת תשל"ז הקים בית מדרש עצמאי בשדרה התשיעית בבורו פארק, בשם "היכל הקודש – חסידי ברסלב". בין מקורביו אז היו גם רבי יצחק מאיר מורגנשטרן, הרב חיים קרמר, הרב ניסן דוד קיוואק, הרב אליהו גודלבסקי ועוד.
החל משנת תש"מ נהג להגיע מספר פעמים בשנה לישראל לבקר את חסידיו בירושלים, בני ברק, טבריה ובעיקר בצפת - שם הקים את בית מדרשו לפני שהגיע ליבנאל.
בינואר 1986 דחתה המועצה המקומית יבנאל בקשה של הרב שיק להקצות קרקע להקמת בית מדרש במקום. הרב שיק, שכבר רכש בית במקום, לא התייאש והתיישב במקום עם קבוצה מחסידיו. במקום, שהפך למרכז קהילתו, מתגוררות כ-400 משפחות של חסידיו. לקהילה יש ישיבות, כוללים, בית מדרש ובית תבשיל. בשנת תשע"ב (2012) חנכו ביבנאל את בית הכנסת הגדול של חסידי ברסלב. לרב שיק מאות תלמידים נוספים בישראל. בתי מדרש של חסידיו קיימים בירושלים, בני ברק, אשדוד, בת ים, נתיבות, אשקלון, תל אביב ובאר שבע ועכו.
במהלך השנים עלה חשד כי בקהילת ברסלב ביבנאל חיתנו עשרות קטינים. קבוצה מתושבי יבנאל התנגדה להתיישבות הקהילה במושבה, אך במהלך השנים פחתה ההתנגדות.
בארצות הברית, מקום מגוריו של הרב שיק במהלך רוב השנה, קיים ריכוז נוסף של תלמידיו. מלבד בית מדרשו המרכזי בבורו פארק, הקימו תלמידיו בתי מדרש במונרו, במונסי ובוויליאמסבורג.
בשנת תשע"א (2011) הקימו חסידיו, בראשות תלמידו הרב יואל ראטה, בוויליאמסבורג את "מרכז חסידי ברסלב" שבו שוכנים תלמוד תורה, בית ספר לבנות, בית מדרש, ישיבה ובית דפוס המדפיס את ספריו של רבי נחמן מברסלב ותלמידיו ואת ספרי הרב שיק.
בניסן תשע"ב (2012) עבר הרב שיק התקף לב חמור וניתוח לב פתוח. לאחר תקופת שיקום קצרה הוא שב לתפקד. בי"ז בשבט תשע"ה (2015) נפטר ממחלת הסרטן. הלווייתו יצאה מבית מדרשו בבורו פארק והוא נקבר ביבנאל. כתב בצוואתו: "לא אנוח ולא אשקוט עד שיהיה למי שבא לקברי להתפלל וללמוד ישועה שלימה מן השמים. ובפרט בחור ובחורה שצריכים למצוא את זיווגם ויאמרו את כל ספר התהלים בלי להפסיק - אני מבטיח שימצאו את זיווגם מן השמים. ואני חזק בזה מאוד". נוסח דומה נחקק על קברו לבקשתו.
בנו משה מונה בצוואתו לנהל את עמותות ומוסדות הקהילה. אחיו, הרב בנימין, כיהן כאב"ד טוקאי בפלטבוש.

מורשתו

מספר חודשים לאחר פטירתו קיבלו עליהם חלק מתלמידי הרב שיק את הרב יצחק לעזער כרבם. תלמיד נוסף בולט הוא הרב יואל ראטה. 
הרב שיק השאיר אחריו יבול ספרותי של מאות ספרים. הספרים ממשיכים לצאת לאחר פטירתו על ידי תלמידו יחיאל לודמיר - שמונה על ידו לשם כך.
בתי מדרש "היכל הקודש" של תלמידיו קיימים בישראל, בערים יבנאל, בני ברק, אשדוד, מודיעין עילית, באר שבע, תל אביב, רמת גן, הוד השרון, הרצליה ועכו. בארצות הברית ישנם בתי מדרש בבורו פארק, ויליאמסבורג, מונרו, מונסי ובלומינגראוו.

לקריאה נוספת

מנדל פייקאז', חסידות ברסלב - פרקים בחיי מחוללה, בכתביה ובספיחיה מהדורה שנייה מורחבת, מוסד ביאליק, תשנ"ו, הפרק: "נאו-ברסלביות", עמ' 199–218