אילן ואילנית

היסטוריה

שלמה צח הקים בראשית שנות השישים הרכב מוזיקלי שבו היו חברים לצידו גידי בריקמן וגילה צ'קרובה (קריב). בהשראת ההרכב פיטר, פול ומרי נקרא ההרכב בשמותיהם של הזמרים: "גידי, צח וגילה". לאחר כשנה של חזרות הקליטה השלישייה שירים אחדים, ובהם "רכבת", "לכל אדם כוכב" ו"אל תלכי נא". זמן קצר לאחר מכן חלתה צ'קרובה, והחליטה לפרוש מן ההרכב. בהמלצת המנהל המוזיקלי של הלהקה, ג'קי לוי, הצטרפה ב־1964 במקומה של צ'קרובה הזמרת חנה דרזנר, אם כי גם לאחר צירופה נותר ההרכב בשמו המקורי. זמן קצר לאחר מכן פרש גם בריקמן מן ההרכב, וצח ודרזנר נותרו צמד.
צח ודרזנר החלו להופיע כצמד במועדון "החתול העצבני", ולא זכו להצלחה רבה בתחילת דרכם. ב־1965 הזמין אותם הכוריאוגרף יונתן כרמון להצטרף למסע ההופעות של להקתו באירופה ובארצות הברית. כרמון הוא שהציע לצמד את השם "אילן ואילנית", שם שנבחר מפני שגם לאנשים שאינם דוברים עברית קל להגותו. דרזנר אימצה את הכינוי "אילנית", והוא הוסיף לשמש אותה בכל המשך הקריירה שלה. עם שובם לישראל החל הצמד בהקלטת אלבומו הראשון, שיצא ב־1967 ונקרא "אילן ואילנית". את כל השירים באלבום עיבד יצחק גרציאני. השיר הבולט בו היה "לכל אדם כוכב", שכתב והלחין גלעד בן ש"ך ושר במקור ההרכב "גידי, צח וגילה". גם השיר "בואי סניורה" מהאלבום זכה להצלחה. בהמשך אותה שנה הוציא הצמד תקליטון ובו ארבעה שירים שלא נכללו באלבום.
ב־1968 הקליטה אילנית את שיר הסולו הראשון שלה, "כבר אחרי חצות" (עמוס אטינגר/נורית הירש). השיר נכלל בתקליטון של הצמד שיצא באותה שנה לצד שלושה שירים אחרים. בהמשך השנה יצא אלבומם המלא השני, "סביב לעולם". בניסיון לפנות לקהל הבין־לאומי כלל האלבום שירים בשפות שונות. לצידם נכללו שלושה שירים בעברית: "כבר אחרי חצות", "בעקבותייך" (אהוד מנור/נורית הירש) ו"הילדים של סיוון", שהיה שירו הראשון של הפזמונאי דודו ברק (לחן: ניסים שובל). כבר באותה שנה יצא אלבום נוסף של הצמד, "יחד לתמיד". נכללה בו גרסה מחודשת לשיר "כשהיינו ילדים" (אורי אסף/משה וילנסקי), שהתפרסם קודם לכן בביצועים של שושנה דמארי ושל יפה ירקוני.
בתחילת 1970 יצא תקליטון של הצמד בשם "בשנה הבאה", ובו ארבעה שירים. מהם התפרסם בעיקר השיר "בשנה הבאה" של אהוד מנור ונורית הירש, שהפך לאחד מלהיטיו הגדולים ביותר של הצמד. בהמשך השנה יצא אלבומם "אילן ואילנית", ובו הלהיט "בין שני לבבות" שכתב שייקה פייקוב והלחינה הירש. אילן ואילנית זכו בתואר "צמד השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל לשנת תש"ל, וכן בפרס כינור דוד באותה שנה.
באותה תקופה הרבו השניים להופיע גם מחוץ לישראל, ובין היתר הופיעו בגרמניה, באנגליה ובהולנד. בגרמניה הוציאו תקליט בשם "Folksongs der Welt", ובו גם שני שירים בעברית, בהתאם לדרישתה של חברת התקליטים: גרסה מחודשת לשיר "יחזקאל" של החלונות הגבוהים ושיר בשם "שיר שבת" שכתב והלחין שייקה פייקוב.
ב־1971 יצא אלבומו של הצמד "שוב אתכם". גם אלבום זה הורכב ברובו משירים בשפות זרות, ובהם השיר העממי הגאורגי "גוגולי גוגולי". כמה מן השירים העבריים באלבום היו ללהיטים גדולים: "ושוב איתכם" (ברק/הירש), חופשי ומאושר" (ברק/בעז שרעבי) ו"רינגולי" (פייקוב/שרעבי). בעקבות האלבום זכו אילן ואילנית בתואר "צמד השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל לשנת תשל"א. עם השיר "ושוב איתכם" השתתף הצמד בפסטיבל זמר בין־לאומי באתונה ביולי באותה שנה, והגיע למקום השלישי.
אלבומם המשותף האחרון של אילן ואילנית, "ישראל שלי חוגגת", יצא ב־1972. הוא כלל את הלהיטים "למה למה" (אבי קורן/אפי נצר) ו"ישראל שלי חוגגת" (דודו ברק/מוני אמריליו), ושני שירי סולו של אילנית, שמהם הצליח בעיקר השיר "גוליבר" (מנור/קובי אשרת). באותה תקופה החל צח להימשך לתחום ההפקה. הוא החליט לזנוח את קריירת השירה, ולהפוך לאמרגנה של אילנית. זו מצידה החלה בקריירת סולו מצליחה מייד לאחר פירוק הצמד.

מאפייני ההרכב

ההרכב הביא לפרסומה הראשון של הזמרת אילנית, שהפכה בשנות השבעים לאחת הזמרות המוכרות והמצליחות בישראל. גם בשנות הפעילות של הצמד הייתה אילנית הזמרת הבולטת בו, בעוד צח נתפס כמלווה בלבד. עובדה זו התבטאה בין היתר בשירי סולו אחדים של אילנית שנכללו באלבומיו של הצמד, כגון "כבר אחרי חצות" או "גוליבר". צח לעומת זאת מיעט בקטעי סולו גם בשירים ששרו השניים בדואט. יוצא דופן בולט הוא השיר "למה למה", שהוא מהשירים הבודדים של ההרכב שבו נשמע צח שר לבדו. אילנית אף זכתה כמה פעמים בשנות הפעילות של ההרכב בתואר "זמרת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל, גם בשנים שבהן עיקר פעילותה היה למעשה במסגרת הצמד. צח ואילנית, שלא יצרו את שיריהם בעצמם, הסתמכו דרך קבע על כתיבה של יוצרים חיצוניים או על גרסאות מחודשות לשירים קיימים, ובחרו יחדיו את השירים ששרו. בבסיס הבחירה עמדו שירים בעלי סיכוי להפוך ללהיטים, וכן שירים המתאימים לקולה של אילנית, מתוך שאיפה לפתח את מעמדה כסולנית.
הצמד נהנה מאהדה רבה בשנות פעילותו, ועובדה זו התבטאה בין היתר בכך שזוגות אחדים של תאומים נקראו "אילן" ו"אילנית" על שמם.