אורלי קיים

ד”ר אורלי קיים (נולדה ב-28 בספטמבר 1968) היא מרצה בכירה, חוקרת שפה ורטוריקה (הדוקטור היחידה בישראל לרטוריקה), מנהלת המכינות הקדם-אקדמיות ומרכזי התמיכה לבעלי מוגבלויות וראשת לימודי הלשון העברית במכללה האקדמית בוינגייט. מחקרה עוסק בניתוח השפה והרטוריקה של מנהיגים פוליטיים דוגמת ברק אובמה, דונלד טראמפ והמנהיגים האיראנים חסן רוחאני ומחמוד אחמדינז'אד. פן נוסף של מחקרה עוסק בשילוב אנשים עם מוגבלויות באקדמיה, דבר בו היא עוסקת רבות בעבודתה כמנהלת המרכז לבעלי מוגבלויות במכללה.

ביוגרפיה

קיים היא בוגרת תואר ראשון בלשון עברית, חינוך מנהל ופיקוח באוניברסיטת בר-אילן, אותו סיימה בהצטיינות יתרה ודוקטורט בלשון עברית ותקשורת שכנועית (רטוריקה ולוגיקה) במסלול הישיר לדוקטורט של אוניברסיטת-בר-אילן, שגם אותו סיימה בהצטיינות יתרה. במהלך הדוקטורט זכתה קיים למענק מחקר לדוקטורנטים מצטיינים של המועצה להשכלה גבוהה.
בשנים 1989–1994 שימשה כמרצה לכתיבה אקדמית, אוריינות ולשון עברית במכללת לוינסקי ומכללת אחווה. בשנים 1995–2000 שימשה כמרצה לרטוריקה משפטית, תקשורת שכנועית, תחביר וניקוד באוניברסיטת בר-אילן. החל משנת 2001 משמשת כמרצה ללשון עברית, כתיבה אקדמית וניתוח טקסט במכללה האקדמית בוינגייט.
כיום משמשת קיים כמנהלת המכינות הקדם-אקדמיות, ומנהלת המרכז לתמיכה ונגישות לאוכלוסיות ייחודיות ולבעלי מוגבלויות במכללה האקדמית בוינגייט, אותו הקימה בשנת 2017. כמו כן, חברה קיים בשלושה פורומים במופ״ת: הפורום ללשון עברית, פורום לקויי למידה ואוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ופורום יוצאי אתיופיה. מתגוררת בשוהם.

רטוריקה משפטית

מחקריה הראשונים של קיים עסקו בעיקר ברטוריקה משפטית ובתלמידים או סטודנטים בעלי צרכים מיוחדים או לקויות למידה. לאחר מספר מאמרים בעברית ובאנגלית בנושאים אלו, הוציאה קיים בשנת 2011 את הספר ״רטוריקה על כף המאזניים״ שהציג ניתוח רטורי-בלשני לפסקי הדין של שופטי בג״צ, וזכה בין השאר להמלצתם של נשיא בית המשפט העליון אשר גרוניס והמשנה לו אלעזר ריבלין.

רטוריקה פוליטית

לאחר סדרת מאמרים נוספת, בעיקר בנושאי שפה ותקשורת, החלה קיים לעסוק במחקרה בניתוח רטוריקה ואמצעים שכנועיים של מנהיגים פוליטיים. בין השאר, כתבה קיים מאמרים ופרסמה את הספר “Obama’s Message” על השימוש של נשיא ארה״ב דאז ברק אובמה בהומור ובנרטיב האישי שלו על מנת לפנות לקהלים גדולים ולקדם את המטרות והאג'נדה הפוליטית שלו. לאחר סדרת מאמרים וספר על הרטוריקה של אובמה, פרסמה ד״ר קיים מאמר אודות הרטוריקה של נשיאי איראן מחמוד אחמדינז'אד וחסן רוחאני. במחקר זה, שהציג ניתוח רטורי של נאומי שני המנהיגים, הראה כי החתימה על הסכם הגרעין בשנת 2015 התאפשר בין היתר בשל שינוי המגמה וההתמתנות ברטוריקה האיראנית.

דונלד טראמפ

בשנת 2015, מעט לאחר שהכריז דונלד טראמפ על מועמדותו לנשיאות ארה״ב, החלה קיים לחקור את הרטוריקה של נאומיו והופעותיו בתקשורת. במחקרה העונה לשם “The Readability and Simplicity of Donald Trump’s Language״ שיצא בכתב העת Political Studies Review השייך לאוניברסיטת באת', ביצעה קיים ניתוח של ראיונות, נאומים ועימותים טלוויזיוניים של טראמפ ושל חמישה מתמודדים מובילים נוספים לנשיאות בעזרת נוסחאות הקריאות (Readability) המובילות SMOG, Gunning-Fog ו-Flesch-Kincaid. בעזרת נוסחאות אלו ניתן לנבא מהי רמת ההשכלה הנדרשת על מנת להבין את המלל של אותו מתמודד/ת. תוצאות המחקר הראו שהרמה בה מדבר טראמפ בנאומיו והופעותיו בתקשורת היא רמה שבוגרי כיתות ד' מסוגלים להבין, לעומת שאר המתמודדים, שדרושה רמת השכלה ממוצעת גבוהה בהרבה על מנת להבין אותם (כך למשל, על מנת להבין את הילארי קלינטון, נדרשת רמת השכלה של כיתות ט'). עוד הראה המחקר, כי השפה של טראמפ מורכבת ממשפטים קצרים מאוד (רק 9.91 מילים בממוצע למשפט, לעומת 19.99 אצל קלינטון למשל), ואחוז המילים המורכבות (מילים בעלות 3 הברות או יותר) מכלל המילים שלו גם הוא נמוך משאר המתמודדים (רק 7.32%, לעומת ממוצע גבוה מ-11% אצל שאר המתמודדים). המחקר זכה לסיקור תקשורתי נרחב בבריטניה והוזכר בלמעלה מ-42 כלי תקשורת ברחבי הממלכה המאוחדת, ביניהם הדיילי מייל, הטלגרף ועוד.
מחקר נוסף של ד״ר קיים הוא על האסטרטגיות הרטוריות בהן השתמש טראמפ במהלך הקמפיין שלו. במחקר זה מציגה קיים הנחה כי טראמפ עשה שימוש באסטרטגיה ״אנטי-פוליטית״ שמטרתה לנצל את המגמה האנטי-ממסדית העולמית לטובתו, ולהציג עצמו כ״אנטי-פוליטיקאי״. מחקר זה התקבל לפרסום ונמצא בתהליכי הוצאה לאור. בשנת 2017 השלימה ד״ר קיים שני מחקרים נוספים. האחד עוסק בשימוש של טראמפ בטוויטר במהלך הקמפיין שלו, והשני עוסק בשליליות (רטוריקה התקפית) של טראמפ והילארי קלינטון במהלך הקמפיין לנשיאות.