אלטרואיזם אפקטיבי

אלטרואיזם אפקטיבי היא אידאולוגיה ותנועה חברתית, אשר משתמשת בראיות אמפיריות ובחשיבה רציונלית כדי למצוא את השיטות היעילות ביותר לעזור לאחרים. אלטרואיסטים אפקטיביים מנסים לשקול את כל דרכי הפעולה האפשריות, ולבחור בדרך הפעולה שתביא לתוצאה החיובית המרבית. חשיבה רחבה זו המבוססת על ראיות מבדילה את האלטרואיזם האפקטיבי מפילנתרופיה או אלטרואיזם מסורתיים. 
בעוד שחלק ניכר מהאלטרואיסטים האפקטיביים התמקדו במגזר השלישי, הפילוסופיה של אלטרואיזם אפקטיבי חלה באופן רחב יותר גם על תעדוף פרויקטים מדעיים, חברות, ומדיניות שניתן להעריך שמצילים חיים, עוזרים לאנשים, או באופן כללי בעלי ההשפעה החיובית הגדולה ביותר. בין האנשים הבולטים הפעילים בתנועה נמצאים הפילוסוף פיטר סינגר, דסטין מוסקוביץ ממייסדי פייסבוק, קארי טונה, הפילוסופים מאוקספורד וויליאם מאקאסקיל וטובי אורד, שחקנית הפוקר המקצוענית ליב בורי והסופר ג'ייסי ריס.

אידאולוגיה

אלטרואיזם אפקטיבי נבדל מפילנתרופיה רגילה בדגש שהוא שם על השוואה כמותית בין מטרות שונות ותוכניות התערבות שונות במטרה למקסם ערכים אנושיים כלשהם. במובן הזה, הוא דומה לתוצאתנות, שחלק ממובילי התנועה תומכים בה באופן מוצהר. תפיסותיו של הפילוסוף פיטר סינגר במיוחד עמדו בבסיסה של תנועת האלטרואיזם האפקטיבי. בספרו The Life You Can Save סינגר תמך בפילוסופיה הבסיסית של נתינה אפקטיבית, בטענה שלאנשים יש חובה מוסרית לתרום יותר בגלל קיומו של עוני קיצוני בעולם. בספר, סינגר טוען שעל אנשים להשתמש בארגונים המעריכים אפקטיביות של ארגוני צדקה כדי להפוך את התרומות שלהם לאפקטיביות ביותר. סינגר עצמו תורם שליש מהכנסתו לצדקה.

אובייקטיביות

אלטרואיסטים אפקטיביים דוחים את הטענה שלחיים של חלק מהאנשים יש יותר ערך מאשר לאחרים. לדוגמה, הם מאמינים כי לאדם החי במדינה מתפתחת יש ערך זהה לאדם הגר במדינה מפותחת. 
"אין זה משנה אם בן האדם שאני יכול לעזור לו הוא ילד הנמצא בטווח ראייתי או ילד בנגלי שאת שמו לא אדע הנמצא עשרת אלפים קילומטרים ממני. [...] נקודת המבט המוסרית דורשת מאיתנו להסתכל מעבר לאינטרסים של החברה שלנו. בעבר [...], זה בקושי היה אפשרי, אבל זה אפשרי כיום. מנקודת המבט המוסרית, מניעת רעב של מיליוני אנשים מחוץ לחברה שלנו חייבת להחשב כפעולה הדחופה לפחות ככיבוד נורמות קניין בתוך החברה שלנו.
בנוסף, אלטרואיסטים אפקטיביים רבים חושבים שלדורות עתידיים של אנשים יש ערך מוסרי שווה לערך המוסרי של אנשים החיים בהווה. לכן, הם מתמקדים בהקטנת הסיכונים הקיומיים לאנושות (סיכוני אסון עולמיים). אחרים מאמינים שצריך לתת משקל מוסרי שווה לרצונות של בני אדם ולרצונות דומים של בעלי-חיים לא אנושיים, ומנסים למנוע סבל של בעלי חיים, כמו אלה הגדלות בחקלאות תעשייתית.

תיעדוף של תחומי פעולה

בעוד שיש עליה בדגש על אפקטיביות וראיות אמפיריות בקרב עמותות, זה נעשה בדרך כלל בתוך תחום פעולה בודד, כמו חינוך או שינוי אקלים. לעומת זאת, אלטרואיסטים אפקטיביים מנסים להשוות תחומי פעולה שונים.
אלטרואיסטים אפקטיביים מנסים להשוות בין תחומי פעולה שונים ולבחור מתוכם את התחום החשוב ביותר, תוך הסתמכות על ערכים אלטרואיסטיים רחבים כגון ניסיון למנוע סבל. לאחר בחירת תחום הפעולה, אלטרואיסטים אפקטיביים ישתמשו בזמנם ובכספם לצורך השגת המטרות בתחום הפעולה הנבחר. ישנם מספר ארגונים המבצעים מחקר לתיעדוף תחומי פעולה. תחומי הפעולה שאלטרואיסטים אפקטיביים נוטים להתמקד בהם כיום הם: עוני במדינות מתפתחות, סבלן של חיות משק, והבטחת קיום עתיד האנושות.

עלות-תועלת

אלטרואיסטים אפקטיביים מנסים לזהות עמותות צדקה ופילנתרופיה בעלי אפקטיביות מרבית. כלומר, אלו שיביאו לטוב הגדול ביותר לעולם בהינתן תרומה נוספת לעמותה. לדוגמה בחירה של התערבות בתחום הבריאות תעשה בהתייחסות לעלות-תועלת, או האפקטיביות שלהן, אשר ניתנת למדידה באמצעות שנות חיים מתוקננות לאיכות (Quality Adjusted Life Years - QALYs).
נתינה אפקטיבית היא מרכיב חשוב של אלטרואיזם אפקטיבי משום שישנן עמותות אשר, מבחינת עלות-תועלת, פעולותיהן אפקטיביות יותר במספר סדרי גודל מאשר פעולותיהן של עמותות אחרות.
במקרים קיצוניים, עמותות נכשלות לחלוטין בהשגת המטרות שלהן.

תרומה שולית

באופן כללי, בבחינת תרומה לעמותה, אלטרואיסטים אפקטיביים בודקים האם יש צורך למימון נוסף עבור העמותה, ומנסים להעריך את האפקטיביות השולית של תרומה נוספת לעומתה, ולא להסתמך בלעדית על האפקטיביות שהעמותה הציגה בעבר.

בחירת קריירה

אנשים רבים מאמינים שהדרך הטובה ביותר לעזור לאנשים היא באמצעות דרכים ישירות, כמו עבודה בעמותת צדקה או ספקי שירותים חברתיים. אבל כיוון שארגונים כאלה מצליחים לעיתים קרובות למצוא אנשים להעסיק, אלטרואיסטים אפקטיביים רבים טוענים שיש להשוות את התרומה לעולם של אדם העוסק ב"מקצוע אלטרואיסטי" לתרומה שהמועמד הבא הכי טוב היה מבצע אילו הוא היה מועסק. לפי דרך חשיבה זו, ההשפעה של אדם הבוחר בקריירה במקצוע אלטרואיסטי קונבנציונלי היא קטנה ממה שנראה.
האפשרות של להרוויח כסף כדי לתרום מוצעת כאסטרטגיה לקריירה אפשרית לאלטרואיסטים אפקטיביים. באסטרטגיה זו, בוחרים בקריירה אשר צפויה להניב רווחים גובהים במיוחד מתוך מטרה מפורשת של תרומת סכומי כסף גדולים לעמותות אפקטיביות.

ביקורת

דייוויד ברוקס הביע ספק שילדים במדינות רחוקות הם שווי-ערך מוסרי לילדים הנמצאים קרוב. הוא טוען שמוסר צריך להיות "מאציל פנימית". בירחון Stanford Social Innovation Review, קן ברגר ורוברט פנה מ-Charity Navigator ביקרו את המנהג של אלטרואיזם אפקטיבי "להשוות בין תחומי פעולה ובין מוטבים", מכנים זאת "מוסרני, במובן הגרוע ביותר של המילה".
פסקל-עמנואל גוברי מזהיר מפני "בעיית המדידה", בטענה שבתחומים מסוימים, כמו מחקר רפואי או שיפור הממשל במדינות מתפתחות "צעד איטי אחר צעד", קשה למדוד את התועלת שנוצרת בעזרת ניסויים מבוקרים וחישובי עלות-תועלת. יש סכנה תחומים אלה לא יוערכו כראוי על ידי תנועת האלטרואיזם האפקטיבי. ג'ניפר רובינשטיין מעלה גם היא את ההשערה שאלטרואיזם אפקטיבי עשוי להיות מוטה כנגד מטרות שאינן קלות למדידה.
מבקרים נוספים התנגדו לאלטרואיזם אפקטיבי על בסיס העובדה שתומכיו נוטים לא לתמוך במטרות פוליטיות כגון אנטי-קפיטליזם המשנות את "הסדר הממסדי העולמי הקיים", אלא רק פועלים במסגרתו.