google/wiki40b huggingface dataset:
בירדמן (סרט)

עלילה

ריגן תומאסון הוא שחקן קולנוע מזדקן ששיחק בסדרת סרטי גיבורי על בשם "בירדמן" לפני כ-20 שנה. ריגן סובל מהפרעה נפשית המתבטאת בכך שהוא שומע את קול דמותו של בירדמן, המבקר אותו על הלך חייו הנוכחי. ריגן גם חושב שהוא בעל יכולות על-טבעיות כדוגמת טלקינזיס. ריגן מנסה להחיות את הקריירה הדועכת שלו באמצעות כתיבה, בימוי ומשחק במחזה שהוא מעלה בברודוויי, על פי ספרו הקצר של ריימונד קארבר, "על מה אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים על אהבה". חברו של ריגן, ג'ייק, מפיק את ההצגה. בהצגה ובהפקתה משתתפים גם לורה, חברתו של ריגן; לסלי, שחקנית חדשה בתחום התיאטרון; וסאם, בתו של ריגן שנגמלה מסמים וכעת משמשת כעוזרת הפקה בהצגה.
במהלך החזרות להצגה, חלק מהתפאורה נופל על ראשו של אחד השחקנים הראשיים, ראלף. ריגן וג'ייק מסכימים שהוא שחקן גרוע, וריגן טוען שהוא זה שגרם לתפאורה ליפול. בעזרת לסלי, ריגן מוצא שחקן מחליף בשם מייק שיינר, בן זוגה של לסלי. מייק הוא שחקן מתודי מוכשר האהוב על המבקרים, והבאתו להפקה גורמת להתעניינות ולהצלחה כלכלית בהצגה. לצד זאת, מייק ניחן בנרקיסיזם ובקפריזות המקשות על ריגן בניהול ההפקה. הצגות ההרצה הראשונות לא מצליחות; מייק שובר את התפאורה עקב שכרות והוא אף מנסה לאנוס את לסלי במהלך ההצגה. ריגן רוצה לפטר את מייק, אך ג'ייק משכנע אותו להשאיר אותו. מצבו הנפשי של ריגן ממשיך להידרדר כשהוא מוצא את בתו סאם מעשנת מריחואנה, וכתוצאה מוויכוח שהתפתח ביניהם היא מבהירה לו שפועלו לא חשוב, ושאף אחד כבר לא מתייחס אליו.
במהלך הצגת ההרצה האחרונה לפני הבכורה של המחזה, רואה ריגן את סאם ואת מייק מפלרטטים, למורת רוחו. כשהוא יוצא להירגע בחוץ, הדלת ננעלת על חלוקו והוא לא יכול לשוב ולהיכנס פנימה. ריגן נאלץ לרוץ ברחבי כיכר טיימס עם תחתונים בלבד כדי לחזור להצגה. בעקבות המאורע, שצולם על ידי חובבים, הפופולריות של ריגן ברשת האינטרנט עולה. מאוחר יותר, הוא פוגש באקראי את מבקרת התיאטרון הנחשבת, גברת דיקינסון. השניים משוחחים ודיקינסון אומרת לו שהיא שונאת אנשים כמוהו, כלומר ידוענים הוליוודים שמנסים להיות שחקנים רציניים. בנוסף, היא מעירה לו שטיב ההצגה של ריגן לא משנה ושבכל מקרה היא תכתוב ביקורת שלילית למחרת הצגת הבכורה, שתקבור את ההצגה. מצב רוחו של ריגן נפול, והוא משתכר ונרדם ברחוב. כשהוא מתעורר בבוקר הוא מדמיין שבירדמן מדבר איתו, ומאוחר יותר הוא מדמיין שהוא עף ברחבי ניו יורק.
בהצגת הבכורה, ריגן משתמש באקדח אמיתי לסצנה שבה הגיבור הראשי הורג את עצמו, וכתוצאה מכך הוא מאבד את אפו. הקהל מבצע קימת כבוד עבורו מלבד גברת דיקינסון שעוזבת את האולם בהפגנתיות. בבית החולים, ג'ייק מספר לריגן שגברת דיקינסון כתבה על ההצגה ביקורת נלהבת, והגדירה את משחקו של ריגן כ"סופר-ריאליזם". בעת ביקורה של סאם בבית החולים, ריגן נפטר מבירדמן ולאחר מכן הוא מביט דרך חלון. בסצנה נראה ריגן כאילו הוא קופץ מהחלון. כשסאם חוזרת לחדר היא מביטה באימה דרך החלון לרחוב, ולאחר מכן היא מעלה את מבטה לשמיים ומחייכת.

פרסים ומועמדויות

בטקס פרסי אוסקר ה-87 הסרט היה מועמד לתשעה פרסים; הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר, התסריט המקורי הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר (עבור מייקל קיטון), שחקן המשנה הטוב ביותר (עבור אדוארד נורטון), שחקנית המשנה הטובה ביותר (עבור אמה סטון), הצילום הטוב ביותר, עריכת הסאונד הטובה ביותר והסאונד הטוב ביותר. הסרט צבר את מירב המועמדויות בטקס ביחד עם "מלון גרנד בודפשט". בנוסף, שני הסרטים זכו במירב הפרסים - ארבעה כל אחד. בירדמן זכה בפרס הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר, התסריט המקורי הטוב ביותר והצילום הטוב ביותר. בירדמן הוא סרט הקומדיה הראשון שזכה בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר מאז "שייקספיר מאוהב" (1998).
טלקינזיס

טלקינזיס (מיוונית: "טלה"- רחוק, ו-"קינזיס"- תנועה) הוא תחום בפאראפסיכולוגיה העוסק בהשפעה מנטלית על התנהגותו של החומר, כאשר בדרך כלל הכוונה היא ליכולת להניע גופים ממרחק. המונח המודרני בפאראפסיכולוגיה לטלקינזיס הוא פסיכוקינזיס (או בקיצור PK).
מבחינת ההגדרה הקלאסית, הניחן ביכולת טלקינטית מסוגל להזיז עצמים בכוח מחשבתו בלבד. בשנים האחרונות גם השפעה מרחוק על מערכות ביולוגיות (אנשים, חיות, צמחים ותאים) נכללת בהגדרת המונח. בעל היכולת הטלקינטית יכול לכאורה לגרום לשינוי ביולוגי, חיובי או שלילי על המערכת הביולוגית עליה הוא מפעיל את יכולתו. לדוגמה, אדם בעל יכולת טלקינטית יכול לכאורה להשפיע על רגשותיו של אדם אחר על ידי התרכזות בעצם השינוי בלבד. 
למרות טענות רבות, מעולם לא הוכח קיומו של טלקינזיס, והתחום נחשב לפסבדו-מדע. רבים מהאפקטים הטלקינטיים לכאורה ניתנים לביצוע באמצעים קונוונציונליים, כמו פעלולי קוסמים. במבחנים מדעיים מאורגנים היטב, נכשלו טענות לטלקינזיס.
חוסאם אבו סאלח

קריירה

אבו סאלח התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של בני סכנין. בעונת 2000/2001 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, במשחק נגד בית"ר באר שבע במסגרת הליגה הלאומית. אבו סאלח היה שותף להעפלה ההיסטורית של בני סכנין לליגת העל בסיום עונת 2002/2003, ואף זכה עמה בגביע המדינה בעונת 2003/2004. בקיץ 2004 חתם במכבי כפר כנא מהליגה הארצית, ובקיץ 2006 חתם במכבי עירוני טמרה מליגה ב'.
בקיץ 2009 חתם אבו סאלח בהילאל אל-קודס מליגת העל הפלסטינית, והוא זומן לסגל נבחרת פלסטין. ב-4 ביוני 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק מול סודאן שהסתיים בתיקו 1–1. ב-28 ביוני 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 2–2 נגד ערב הסעודית במסגרת גביע האומות הערבי. אבו סאלח השתתף עם הנבחרת בגביע אסיה בשנת 2015, ובסך הכל לזכותו 49 הופעות במדי נבחרת פלסטין, בהן כבש שלושה שערים.
בקיץ 2015 חזר אבו סאלח לכדורגל הישראלי אחרי 6 שנים כאשר חתם באיחוד בני מג'ד אל-כרום מליגה א'. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה ב' ואבו סאלח חתם בהפועל אכסאל. לאחר שנתיים בליגה א' עם הפועל אכסאל עלה עם הקבוצה לליגה הלאומית לראשונה בתולדותיה.
אספרגירל

רקע

רודי סימון היא נגנית ג'אז וסופרת. היא מעידה כי כבר כילדה היא התמודדה עם סימפטומים המאפיינים תסמונת אספרגר, אך מעולם לא עברה אבחון רשמי. התסמינים כללו התפרצויות זעם ותנודות במצבי רוח, קושי בהבנה חברתית, תקשורת לא מילולית או מרומזת וכן קושי ברכישת חברים ושימור יחסים לאורך זמן, ועד היום אין לה חברות קרובות. עם השנים פיתחה סימון דרכי התמודדות עם הקשיים שלה בקשרים בין אישיים.
הספר יצא לאור כאשר סימון הייתה בת 47, למרות שקודם לכן מעולם לא שמעה את המילה אספרגר. גמלה בה ההחלטה לכתוב את הספר כאשר גלתה שאין די חומר כתוב בנושא בנות בספקטרום האוטיסטי, ואז צץ במוחה ההלחם אספרגירל. היא טוענת שיש הרבה תכונות טובות באספרגירל, אנחנו מאוד אינטואיטיבים, יש לנו יכולת ריכוז גבוהה ביותר, מוסר עבודה מעולה, וכל אלה הופכים את הנשים המאובחנות בספקטרום האוטיסטי לעובדות מצוינות ויעילות.
הסופרת מאובחנת על ידי עצמה, כלומר אין לה אבחון רשמי, אך לצורך כתיבת הספר היא ראיינה רק נשים שאובחנו באופן מסודר. סימון טוענת שאפילו שלבנות ולבנים יש את אותם סימפטומים, הביטוי שלהם שונה במגדרים השונים. 

תגובות לספר

 החברה האוטיסטית של אוהיו  פרסמה גילוי דעת: "חומר קריאה חיוני" עבור נשים שיש להם אבחנה של תסמונת אספרגר או מי חושבת שהייתה יכולהל התאבחן ככזו. סיכום הביקורת הוא ש"זהו ספר שיכול לשמש את כל מי שאובחנה אספרגר או בני משפחתה או מי שעוסקים בתחום באופן מקצועי או אקדמי."
חוף היורה

גאולוגיה

החוף מורכב ממגוון צוקים המתוארכים למזוזואיקון, המתעדים היסטוריה גאולוגית של למעלה מ-180 מיליון שנים. באתר יש מספר תצורות גאולוגיות ייחודיות, בנוסף לדוגמות של תצורות קרקע שונות, הכוללות קשת טבעית בדרדל דור, המבנה של מפרץ ללוורת' והאי פורטלנד. חוף צ'סיל הוא דוגמה לחוף סערה ולטומבולו. בחוף יש רצועות של קווי חוף תואמים ולא-תואמים. בשל מאפייניו הגאולוגיים החוף הוא מושאם של כמה מחקרי שדה בינלאומיים. אחת החוקרות הידועות שפעלו באזור זה היא הפליאונטולוגית מארי אנינג שחקרה את המאובנים של קו בחוף באזור העיירה ליים רג'יס, וגילתה את המאובן השלם הראשון של איכתיוזאורוס.
הנקודה הגבוהה ביותר בחוף יורה, ובחוף הדרומי של אנגליה בכלל, היא גולדן קאפ המגיעה לגובה של 191 מטרים.

היסטוריה

במהלך מלחמת העולם השנייה חלקים מהחוף הפכו לרכושו של משרד המלחמה הבריטי. אחד מהבסיסים הגדולים של הצי המלכותי הוקם בנמל פורטלנד, אך בתקופה מאוחרת יותר הוא נסגר. רוב בסיס הצבא הבריטי שבבובינגטון קיים גם כיום, ושטחים נרחבים של אדמה, ועדיין יש הגבלות גישה לשטחים נרחבים הכוללים בין השאר את קטע החוף בין ללוורת' לקימרידג' וכפר הרפאים טיינהאם. חלק מקטעי החוף שליד אקסמות' שימשו גם כן לאימונים בזמן המלחמה, אך לאחר סוף המלחמה הוחזרו לרשות הציבור.
חלקים מהחוף, בעיקר ליד פורטלנד, נחשבים למסוכנים מאוד ובמקרים רבים לאורך ההיסטוריה ניתן היה לצפות בהם על הריסות של כלי שיט. ב-18 בינואר 2007 התרחש אחד האסונות הגדולים ביותר כאשר אוניית מכולות עלתה על החוף בברנסקומב שליד סידמות', ואיבדה חלקים גדולים ממטענה והדלק שלה.
ב-6 במאי 2008 התרחשה מפולת קרקע שגרמה להרס של קטע חוף באורך 400 מטרים. המפולת תוארה כגרועה ביותר שהתרחשה במאה השנים האחרונות.
בתוכנית הטלוויזיה "שבעת הפלאים הטבעיים" הוצג האתר כאחד מפלאי החוף המערבי של הממלכה המאוחדת, ובסקר קוראים של הרדיו טיימס שנערך ב-2005 החוף נבחר לפלא הטבעי החמישי בחשיבותו בבריטניה.
לוחיות ברכת כהנים

לוחיות ברכת כהנים הן שתי לוחיות כסף זעירות שנמצאו גלולות היטב שעליהן נמצא כיתוב שפוענח ככולל טקסט הדומה מאוד לברכת כהנים. הלוחיות מתוארכות סביב שנת 600 לפנה"ס ונחשבות לממצא הקדום ביותר של טקסט מקראי.
הלוחיות הן הממצא המרשים ביותר שנתגלה במאספה בחפירות כתף הינום.

מציאת הלוחיות

בראיון לעיתון ישראל היום תיאר הארכאולוג גבי ברקאי את סיפור חשיפת הלוחיות:
עבדנו אז עם חבורת ילדים במסגרת החוג לארכיאולוגיה של החברה להגנת הטבע. אחד הילדים הללו היה נודניק באופן מיוחד. חשבתי לעצמי: נשים אותו במאספה, שינקה את פני הסלע שם. הנחתי שהמאספה הזאת שדודה כמו אלה שבשאר מערות הקבורה, אבל אחרי זמן מה, אני מרגיש שמישהו מושך בשולי חולצתי, אני מסתובב, ורואה את הנודניק עם שני כלים שלמים מימי בית ראשון בידיו. כמעט חנקתי אותו. זו הייתה התנהלות לא תקינה - לשלוף כלים החוצה. הוא לא היה אמור לגעת בהם אלא לקרוא לי פנימה ...  הילד הזה הוביל אותי אל תגלית חיי, והתרגשות גדולה אחזה בי. ... אירגנתי צוות של סטודנטים ונכנסנו לעבודה סביב השעון, 24 שעות ביממה. ... באחד הימים קראה לי פנימה אחת העובדות, ג'ודית הדלי, כיום פרופסור למקרא בארצות הברית, והצביעה בפני בתוך העפר על משהו שנראה כמו בדל סיגריה, בצבע אפרפר־סגול. מאוחר יותר מצאנו עוד חפץ דומה, הפעם בגודל של חצי בדל סיגריה. אחרי סינון וניקוי, היה ברור שמדובר בלוחיות כסף שגוללו אותן סביב עצמן, אבל לא ניתן היה לפתוח אותן
— ראיון בישראל היום
פתיחת הלוחיות התעכבה במשך שלוש שנים עד שנמצאה טכנולוגיה מתאימה לפתיחת הלוחיות מבלי שייגרם להן נזק. עם פתיחתן נמצא כי הן מכילות שורות חרוטות בכתב האלפבית העברי העתיק. גבריאל ברקאי הצליח לקרוא רק מילים בודדות, בהן את שם הויה, ואלו פורסמו בקדמוניות. לקראת הצגת הלוחיות במוזיאון ישראל בתערוכה שנפתחה בסוף יוני 1986, ביקשה מיכל דייגי-מנדלס מפרופסור יוסף נוה לנסות לפענח את הכיתוב על הלוחיות. נוה הפנה אותה לעדה ירדני שהתמחתה בציור כיתובי כתב על קמיעות. ירדני ציירה במדויק את הכיתוב על הקמיעות וזיהתה שבסוף הקמיעות מופיע נוסח המהווה וריאציה מקוצרת של ברכת הכהנים. לאחר למעלה מעשור, הצליח צוות של מדענים להביא לפענוח חלקים נוספים מהכתובת, בעזרת שיטות מתקדמות של צילום. שתי לוחיות הכסף, בנוסף לכלים נוספים אשר נמצאו במאספות, מוצגות כיום במוזיאון ישראל.

השפעת הלוחיות על חקר המקרא

חוקרי המקרא חלוקים ביניהם ביחס לשאלת המועד בו נכתבו ספרי המקרא. על פי תורת התעודות, המקרא הוא אסופה ערוכה של כתבים שנוצרו בתקופות שונות על ידי כותבים שונים, כשתיארוכם נע בדרך כלל מזמנו של חזקיהו ואילך עד לחורבן בית שני. מציאת טקסטים מקראים המתוארכים לסוף המאה השביעית לפני הספירה, מספקים את המועד המוקדם ביותר, הידוע לחוקרים, לחיבורם. ממציאתן של שתי נוסחאות שונות בשתי הלוחיות מסיק גבי ברקאי ששתיהן מבוססות על נוסח המסורה שבטקסט המקראי בספר במדבר ומקצרות אותו. לפי זה ניתן לקבוע שחיבור הטקסט המקראי של ברכת כהנים קדם למאה השישית שלפני הספירה.
בנוסף בלוחיות מופיע בבירור שמו של אלוהי ישראל "יהוה" חמש פעמים. זהו הממצא הראשון של שם 'יהוה' בירושלים בתקופת בית ראשון. מה גם שמקום זה, גיא בן הינום, היה ידוע בפולחן האלילי שלו באותה תקופה - תקופת מנשה מלך יהודה.
ענף (פילוגנטיקה)

בביולוגיה סיסטמטית, ענף או קלייד (מאנגלית: clade) היא קבוצה טקסונומית (קבוצה במיון עולם הטבע) ופילוגנטית הכוללת אורגניזם מסוים ואת כל צאצאיו, כלומר ענף שלם בעץ הפילוגנטי.
המונח נטבע ב-1958 על ידי הביולוג האנגלי ג'וליאן האקסלי (Huxley).
הקלדיסטיקה (בעברית: "עינוף" או "מיון לענפים"), שהיא הגישה הממיינת את האורגניזמים השונים לענפים, מכירה רק בענף (קלייד) כיחידה טקסונומית אפשרית. הטקסון ומיונים אחרים נתפשים כלא שלמים ולא מוגדרים היטב, שכן הם כוללים סיווג על פי מאפיינים של האורגניזמים, שיכולים להיות זהים גם בענפים אבולוציוניים שונים, כלומר גם אם אין אב קדמון משותף.
הרעיון ש"קבוצה טבעית" זו של אורגניזמים תקובץ יחדיו ותקבל שם טקסונומי הוא בעל חשיבות מרכזית בסיווג הביולוגי.
כיום מתרחש מעבר הדרגתי מטקסונומיה לינאית לטקסונומיה קלדיסטית, אך שיטת מיון עולם הטבע של לינאוס עדיין נמצאת בשימוש נרחב ומופיעה בספרים רבים.
סימביוזה תעשייתית

סימביוזה תעשייתית עוסקת בשאלה כיצד רשת של ארגונים שונים יכולה לטפח חדשנות אקולוגית ושינוי תרבותי לטווח ארוך, ליצור ולשתף עסקאות רווחיות הדדית, ולשפר תהליכים עסקיים וטכניים. יישומה של סימביוזה תעשייתית הוא בסיס ליצירתה של כלכלה מעגלית.
בשיטה זו מייצרים מעין "מערכת אקולוגית" תעשייתית המדמה מערכת אקולוגית טבעית בה לכול משאב יש תפקיד ומקום. לפי גישה זו פסולת תעשייתית או תוצרי לוואי של שחקן א' יכולים לשמש כחומר גלם או משאב עבור שחקן ב', שבתורו מספק תוצרי לוואי לשחקן ג' וכן הלאה; אידיאלית התהליך ימשיך בסופו של דבר עד לסגירת מעגל בו שחקן א' נהנה מתוצרים של שחקנים אחרים במערכת, במילים אחרות: סימביוזה. על פי ההגדרה של הז'ורנל לאקולוגיה תעשייתית, "סימביוזה תעשייתית מתארת דרך בה רשת של ארגונים מגוונים יכולה לעודד חדשנות אקולוגית ושינוי תרבותי ארוך טווח, ליצור ולשתף עסקאות הרווחיות לשני הצדדים ובכך לשפר עסקים ותהליכים טכניים."
הגישה הסימביוטית מאפשרת ניצול יעיל יותר של משאבים בכך שהיא משאירה אותם במצב שמיש לאורך זמן רב יותר ובאופן זה מופחתת צריכת משאבי כדור הארץ ומושג גם חיסכון כלכלי בדמות הפחתת צריכת חומרי גלם או אנרגיה.
תוכנית לאומית לסימביוזה תעשייתית שפועלת באנגליה נבחרה על ידי האיחוד האירופי כתוכנית המובילה מבין 120 תוכנית שנבחנו עבור התייעלות במשאבים. התוכנית ייצרה 1.5 מיליארד ש"ח של רווחים או חיסכון בעלויות, 8,600 מקומות עבודה שנוצרו או ניצלו וחיסכון של מיליוני טונות של פסולת וגזי חממה.
הדוגמה המפורסמת ביותר היא הפארק האקו-תעשייתי קלנבורג שנמצא בדנמרק ומהווה מוקד עלייה לרגל למתכננים ולחוקרים מכל העולם.
במרכז רשת החליפין, ממוקמת תחנת הכוח הפחמית אנסאס, אשר מספקת אנרגיה ומוצרים עבור העיר ומספר חברות בפארק. חום שיורי מתחנת כוח זו משמש לחימום 3,500 בתים בעיר בנוסף לחוות דגים מקומית, אשר משקעים ממנה נמכרים כדשן. קיטור מתחנת הכוח נמכר ליצרנית התרופות והאנזימים Novo Nordisk לתחנת הכוח של חברת Statoil. בכך, מופחת הזיהום התרמי הנפלט לנהר הסמוך. בנוסף, גופרית דו-חמצנית המהווה תוצר לוואי של תחנת הכוח נמכרת כחומר גלם ליצרנית קירות גבס, וכך מופחתת צריכת חומר הגלם הבתולי.

סימביוזה תעשייתית בישראל

משרד הכלכלה עורך פיילוט להפעלת פלטפורמה לעידוד סימביוזה תעשייתית בישראל, שצפוי להתחיל ברבעון השני או השלישי של שנת 2019. במסגרת הפיילוט נבחרו 4 גופים שיקבלו תמיכה כלכלית להקמה והפעלה של פלטפורמה טכנולוגית לעידוד סימביוזה תעשייתית בישראל. לאחר שנה, הגוף עם הפלטפורמה הכי מוצלחת יקבל תמיכה להרחבת המיזם לרמה הלאומית.
גם בישראל עוסקים משרדי הממשלה בקידום סימביוזה תעשייתית ומתוכננים מתקני הדגמה באחד הפארקים התעשייתיים.
&

כתיבת הסימן

הסימן נכתב לרוב על ידי כתיבת "|" במרכז השורה, ולאחר מכן הרמת העט והנחתו במרכז ה־"|" ויצירת לולאה שיוצאת מנקודה מרכזית זו (מעין סיפרה "8").
בכתב יד לעיתים כותבים את הסימן בצורה הפוכה של הספרה "3" שבמרכזה מציירים "|".
שרת משחק

שרת משחק (באנגלית: Game Server, לעיתים נקרא מארח) הוא "חדר" של משחק וידאו מרובה משתתפים כלשהו, אשר מאוחסן על מחשב, לרבות שרת, אשר יכול להריץ מספר רב של שרתי משחק במקביל.

שרתי משחק ייעודיים

שרתי משחק ייעודיים (באנגלית: Dedicated server) הם שרתי משחק אשר מאוחסנים על גבי שרת ייעודי רב עוצמה. שרתים אלו מסוגלים לאחסן מספר רב של שרתי משחק, ולרבות כוללים הגנות כנגד מתקפות DDoS וכו'. סוג זה של שרתי משחק הוא הנפוץ ביותר.

שרתי משחק בשיטת עמית לעמית

שרתי משחק אלו דומים לשרתי משחק ביתיים, אך שונותם נובעת מכך שהם פועלים בשיטת עמית לעמית (P2P). במידה והמארח יסגור את תוכנת הקליינט, השרת עצמו לא ייסגר ותפקיד המארח יעבור אל שחקן אחר. סוג של שרתי משחק זה לא נפוץ במיוחד עקב בעיות שעלולות להתרחש, כמו בעיות תאימות, בעיות של פינג גבוה וכו'.

שרתי משחק ביתיים

שרתי משחק ביתיים (באנגלית: Listen server) הם שרתי משחק אשר פועלים על תוכנת הקליינט (ולא על תוכנת השרת) ומאוחסנים על גבי המחשב הביתי. שרתים אלו נועדו לרוב למשחקי LAN.
יצחק כספי (ספורטאי)

ביוגרפיה

כספי נולד בטבריה למשפחת רבנים מצפת. בגיל 9 עבר להתגורר עם משפחתו בנתניה, בה חי כל חייו. היה אתלט מצטיין וחלוץ מרכזי בקבוצת מכבי נתניה. אחיו הצעיר זאב אף הוא היה ספורטאי מצטיין, הן באתלטיקה והן בכדורגל ושיחק כשוער בקבוצת מכבי נתניה.
באליפות ארץ ישראל שנערכה בשנת 1941 זכה כספי במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.41 מטר, לפני פיבוסביץ ממשטרת לוד (6.11 מטר) ופרנקל ממכבי רחובות (5.91 מטר).
באליפות ארץ ישראל שנערכה בשנת 1945 זכה כספי במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.1 שניות.
בשנת 1946 נערך משחק ראווה שחנך את אצטדיון הקופסה, מגרשה הביתי של קבוצת מכבי נתניה, כבש כספי את השער היחיד לזכות קבוצתו נגד קבוצת נאשה קארילה מיוגוסלביה, במשחק שנגמר בתיקו 1-1. 
בתחרות אתלטיקה שנערכה באצטדיון המכביה באפריל 1947 זכה כספי במדליית זהב בקרב חמש (קפיצה לרוחק, הטלת כידון, ריצת 200 מטר, זריקת דיסקוס וריצת 1500 מטר) בשיא ארץ ישראל חדש של 2578 נקודות.
באליפות ארץ ישראל שנערכה במאי 1947 זכה כספי במדליית זהב בריצת 60 מטר ביחד עם יהודה גבאי בשיא ארץ ישראל חדש של 6.8 שניות.  
באליפות ארץ ישראל שנערכה בשנת 1948 זכה כספי בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.2 שניות ומדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.40 מטר, אחר צבי ינובר (6.49 מטר).
בשנת 1949 כבש את השער הראשון של הקבוצה במסגרת הליגה הלאומית, אז הליגה הבכירה בישראל. באליפות ישראל שנערכה באותה שנה זכה כספי במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.5 שניות.
במכביה השלישית שנערכה בשנת 1950 זכה כספי במדליית ארד בקרב עשר בתוצאה של 4406 נקודות, אחרי ארתור קוריק מארצות הברית (5281 נקודות) ואחיו זאב כספי (4818 נקודות).

חייו האישיים

כספי עבד עשרות שנים במס הכנסה ומשם פרש לגמלאות. אחד מתפקידיו הציבוריים היה יו"ר רשימת הגמלאים של מפלגת העבודה. היה אב לשלושה ילדים וסב ל-11 נכדים.
ארבעה חודשים לפני מותו קיבל התקף לב לאחר שסיים להתעמל ולרחוץ בחוף סירונית כפי שעשה כל חייו. הוא איבד את ההכרה ומאז לא התעורר. הוא נקבר בבית העלמין בשיכון ותיקים.
מצפה נח כנרתי

מצפה נח הוא מצפה לצפייה בציפורים ונקודת תצפית, הקרויה על שמו של נח כנרתי ונמצאת על רמת סירין.

המצפה

נקודת התצפית נמצאת בגובה 264 מטר מעל פני הים, כ-460 מטר מעל גובה פני הקרקע בעמק הירדן, ומשקיפה מזרחה על כל עמק הירדן, הכנרת, הגולן והגלעד. המצפה הוקם ליד מאגר המים "מאגר נח", הקרוי גם הוא על שמו של כנרתי. במקום נמצאת אבן הנצחה הנושאת את שמו, עליה נכתב: "לזכר נח כנרתי, איש אמת חזון ומעש אוהב אדם אדמה ומים". המצפה הוקם על ידי רשות המים ואגודת המים בעמק הירדן.
המצפה נחנך רשמית ב-14 באוקטובר 2013 בנוכחות בני משקי עמק הירדן וחבריו של כנרתי, ביניהם רון חולדאי, עומרי שרון ונוספים. כביש הגישה למצפה הוא מתוך הכביש המוביל ליישוב מנחמיה, במעלה הכביש לרכס סירין בכיוון דרום. האתר נגיש לבעלי מוגבלויות.
מנקודת התצפית ניתן להשקיף על שרידי תחנת החשמל בנהריים, אי השלום, כל יישובי וקיבוצי עמק הירדן, מנחמיה, שנמצאת למרגלות נקודת התצפית ועד בתיה של המושבה כנרת וכן היישובים בממלכת ירדן, הנמצאים למרגלות הגלעד. הגישה למצפה היא דרך כביש הגישה למנחמיה. בנקודה התצפית נמצאת סככת עץ דקורטיבית וכן ספסל ישיבה. בנוסף, מותקן "מסבירן" הנותן מידע על המצפה והנוף בעברית ובאנגלית, לוח עם צילום של הנוף עליו מסומנות נקודות התצפית ומשקפת. מאגר המים שואב את מימיו מנהר הירמוך והוא חלק ממערכת ההשקיה שהוקמה כדי להשקות את המטעים וגידולי השדה של משקי עמק הירדן ברמת סירין. לרגלי הרמה נמצא מאגר מים נוסף שגם הוא חלק ממערכת ההשקיה המשמשת להשקיה ברמת סירין. מאגר המים מוקף בגדר מרושתת. כדי לאפשר תצפית נוחה על המאגר, הותקנה במקום, בקטע ללא גדר, סככת עץ דקורטיבית עם חלונות הצצה על המאגר בגבהים שונים.

נח כנרתי

נח כנרתי (2010-1941), שעל שמו נקראים נקודת התצפית ומאגר המים היה חבר קבוצת כנרת, והיה ממייסדי אגודת המים בעמק הירדן וב-1980 מונה להיות למנהלה. בשנת 1992 מונה להיות יועצו של ראש הממשלה יצחק רבין לענייני התיישבות. בשנת 1997 מונה לתפקיד יועץ שר הביטחון לנושאי מים. בתפקידו זה גם שימש כראש צוות המים במשא ומתן במסגרת השיחות עם הפלסטינים, עם ירדן ועם סוריה.
צומת

צומת (לשון זכר; הת"ו שורשית: צ־מ־ת) הוא מפגש בין שתי דרכים או יותר. מבנה נפוץ של צומת הוא בצורת צלב שבו שתי דרכים חוצות זו את זו. בחוקי התעבורה נקבעו כללים להסדרת התנועה בצומת, ובפרט כללי זכות קדימה. פעמים רבות משמשים תמרורים ורמזורים להסדרת התנועה בצומת. לביטולו של צומת משמש מחלף, שבו הדרכים מופרדות במפלסים שונים. פעמים רבות מוסדר גם מעברם של הולכי רגל בצומת, באמצעות מעברי חצייה.
תיאטרון אל-חכוואתי

תיאטרון אל-חכוואתי (בערבית: مسرح الحكواتي; מילולית: 'מסַפֵּר הסיפורים') הוא התיאטרון הלאומי הפלסטיני. המבנה הראשי של התיאטרון ממוקם בירושלים המזרחית, בשכונת באב א-זהרה, סמוך למלון אמריקן קולוני.
הלהקה הוקמה בשנת 1977 על ידי פרנסואה אבו סאלם (1951 - 2011). ביתו של התיאטרון מאז 1984 הוא אולם הקולנוע לשעבר "נוזהא". הלהקה הציגה ומציגה גם במסגרות ישראליות כפסטיבל עכו, החאן הירושלמי והזירה הבין-תחומית. התיאטרון, שהחל כיוזמה תרבותית אמנותית, מהווה גם סמל לאומי פלסטיני, וסבל מצנזורה וכן נסגר פעמים רבות בצו מנהלי על ידי צה"ל בטענה כי נערכים בו מפגשים הקשורים לארגון החזית העממית לשחרור פלסטין.
שנות האינתיפאדה הראשונה פגעו קשה בתיאטרון. לא זו בלבד שהעניין באמנות פחת באופן טבעי, אלא שגם חופש התנועה הוגבל מאוד וקהל פלסטיני מחוץ לירושלים לא היה יכול להגיע בשל מחסומים וסגרים.
בשנים האחרונות ירדה קרנו של אל-חכוואתי ומרכז הכובד עבר לתיאטרון אל-קאסבה בראמאללה.
דרג דיפלומטי

דרג דיפלומטי או דרגה דיפלומטית – מערכת היררכית המקובלת בעולם הדיפלומטי וביחסים הבינלאומיים, המבטאת את מעמדו המקצועי והחברתי של הדיפלומט בשירות החוץ שאליו הוא שייך וביחס לדיפלומטים אחרים במדינה שבה הוא משרת. הדרג שנושא הדיפלומט קובע היבטים טקסיים שונים בהתנהלות כלפיו, כגון סדר הקדימות במעמדים רשמיים, סידור הישיבה באירוח רשמי, בעל התפקיד שאליו הוא מגיש כתב האמנה והתואר שבו יש לפנות אליו.
מסגד הים (יפו)

מסגד הים (ערבית مسجد البحر - "מסג'ד אלבחר") הוא מסגד קטן השוכן בטיילת חומות הים, בצדו הצפוני של גן המדרון ביפו העתיקה. המסגד עשוי מאבן כורכר ובפינתו הדרום-מערבית ניצב מינרט, שבראשו מרפסת למואזין. המסגד אינו פתוח לקהל.
המסגד הוקם ב-1675 והוכרז כוקף על ידי מושל סנג'ק עזה מוסה רדואן פאשה. במסגד זה היו המלחים המוסלמים מתפללים לפני צאתם להפלגה. ב-1962 דיווחה עיריית תל אביב כי המבנה משמש כמחסן. הרשות לפתוח יפו העתיקה ביקשה להפוך את המקום לאתר תיירות אלא שבעקבות התנגדות מוסלמית חזר המסגד לייעודו המקורי המסגד שופץ בשנת 1997.
אנדריי פיאטוב

קריירה

פיאטוב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של וורסקלה פולטבה. ב-13 בדצמבר 2006 הוא נרכש על ידי שחטאר דונייצק תמורת כ-880 אלף פאונד והושאל מיידית בחזרה לוורסקלה עד לסיום העונה. בעונת 2007/2008 הצטרף לסגל המועדון. בעונת 2008/2009 הגיע עם שחטאר לגמר גביע אופ"א בו ניצחה שחטאר 1–2 את ורדר ברמן. ב-1 בנובמבר 2009 ערך את הופעתו ה-100 במדי שחטאר נגד צ'רנומורץ אודסה בו גם זכה בשחקן המצטיין של המשחק. בשנת 2015 הדף את הפנדל הרביעי שלו בכל המסגרות האירופאיות פיאטוב וכך שבר את שיא הדיפות הפנדלים במסגרות האירופאיות בו החזיק בן ארצו אולכסנדר שובקובסקי.

נבחרת

פיאטוב נכלל לראשונה בסגל נבחרת אוקראינה לקראת מונדיאל 2006. ב-22 באוגוסט 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1–2 נגד אוזבקיסטן. במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010 הוא הפך לשוער הראשון של הנבחרת. בנובמבר 2013 שבר שיא נבחרתי של דקות משחק ללא ספיגות.