המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי

"המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי" (מוחלפת לעיתים ב"הערבים נוהרים לקלפיות") הייתה התבטאות של ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ביום הבחירות לכנסת העשרים, 17 במרץ 2015. ההצהרה שכללה את ההתבטאות נמסרה בסרטון וידאו שפרסם נתניהו, במטרה לגייס מצביעים נוספים למפלגתו, הליכוד, באמצעות קמפיין געוואלד. ההתבטאות גררה ביקורת רחבת היקף נגד נתניהו, בישראל ומחוצה לה.
אמירתו של נתניהו העלתה לדיון ציבורי את השיח סביב הגדרת מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, זהותם הלאומית של ערביי ישראל ואופן ההתייחסות לזכות הבחירה לכנסת שלהם.

רקע

במהלך מערכת הבחירות, אמר בנימין נתניהו כי מושקעים משאבים כספיים ניכרים הן בישראל והן מחוצה לה לשם הגדלת אחוזי ההצבעה בקרב ישראלים מצביעי שמאל, ובפרט בקרב ערביי ישראל, על מנת להביא לניצחונו של מחנה השמאל בבחירות, בתמיכת המפלגות הערביות. בראיון ל"ישראל היום" אמר נתניהו: "יש קואליציה המונעת מגורמים סמויים וגלויים, שמטרתה להפיל את הליכוד מהשלטון ולשים במקומו ממשלת שמאל...אני מדבר על כוחות גדולים מאוד... עשרות מיליוני שקלים מחו"ל, כדי לעשות שני דברים: להביא להתייצבות בקלפי של מצביעי שמאל בהיקפים גדולים הרבה יותר, ולהביא להתייצבות מאסיבית של ערביי ישראל בקלפי. מדובר בעמותות שממומנות היטב שיכולות להביא לכך שמספר המנדטים הערביים יגיע לכדי 16 מנדטים וכך יכריע את הבחירות."
ב-15 במרץ 2015, יומיים לפני הבחירות, נערכה בכיכר רבין עצרת המונים של ארגוני ימין. בנאומו בעצרת חזר נתניהו על מסרים אלו: "בבחירות האלו מתרחש משהו שתחילה הוסתר, ועכשיו אני בטוח שכעת כולכם מודעים לו. הון עתק מוזרם מחוץ לארץ לעמותות השמאל ולעמותת V15, במטרה אחת: להחליף את שלטון הליכוד בראשותי בממשלת השמאל של ציפי ובוז'י ובתמיכת המפלגה הערבית המאוחדת."
לאורך מערכת הבחירות התפרסמו סקרים שהצביעו על כך כי "המחנה הציוני" (בראשות יצחק הרצוג וציפי לבני) מוביל במספר מנדטים על "הליכוד", לצד סקרים אחרים שהצביעו על מגמה הפוכה, שבה "הליכוד" מוביל. הסקרים האחרונים, שפורסמו ארבעה ימים לפני הבחירות, הראו יתרון של 4 מנדטים ל"מחנה הציוני".
משעות הצהריים של היממה הקודמת לבחירות, החלו להגיע לישראל כמה אלפי סטודנטים ערבים הלומדים באוניברסיטאות בירדן ובג'נין, על מנת להצביע. היוזמה להסעה מאורגנת החלה על ידי הסטודנטים, ומומנה על ידי הרשימה המשותפת שדאגה להסעתם באוטובוסים מהאוניברסיטאות למקום מגוריהם, וחזרה.אתרי חדשות אחדים דיווחו בבוקר יום הבחירות על אחוזי ההצבעה גבוהים במגזר הערבי. "הרשימה המשותפת" דיווחה על 10% הצבעה עד השעה 10 בבוקר, לעומת 3% בבחירות הקודמות.
שיעור ההצבעה הסופי ביישובים הערביים בבחירות עמד על 63.7%, עלייה של כ-7% מהבחירות לכנסת התשע עשרה ב-2013 (56%).

ההתבטאות

ב-17 במרץ 2015, ביום הבחירות, פורסם בדף הפייסבוק של נתניהו סטטוס בו נכתב: 
"שלטון הימין בסכנה. המצביעים הערבים נעים בכמויות אל הקלפי. עמותות השמאל מביאות אותם באוטובוסים. לנו אין V-15, יש לנו "צו 8", יש לנו רק אתכם. צאו אל הקלפי, תביאו את החברים ובני המשפחה, הצביעו מחל כדי לסגור את הפער בינינו לבין מפלגת "העבודה". בעזרתכם ובעזרת השם נקים ממשלה לאומית שתשמור על מדינת ישראל"
הסטטוס לווה בסרטון וידאו באורך של 28 שניות, שבו התייצב נתניהו מול המצלמה, כשמאחוריו מפת המזרח התיכון ודגל ישראל, ואמר את הדברים בעל פה, בתוספת הדגשה קלה: "המצביעים הערבים נעים (באים) בכמויות אדירות לקלפי". דברי נתניהו הועברו גם במסרונים לטלפונים הניידים של בוחרים רבים והופצו ברשתות החברתיות. הסרטון צולם על ידי טופז לוק, מנהל הניו-מדיה של נתניהו.
על פי ממצאי חקירת המשטרה בתיק 4000 כפי שפורסמו בכתב החשדות בפברואר 2019, הנחה נתניהו את ניר חפץ להעביר לשאול אלוביץ' ולמנכ"ל אתר וואלה אילן ישועה את הסרטון, שהוצג ככותרת ראשית באתר וואלה! שעות רבות ביום הבחירות.

ביקורת

מיד עם פרסום הסרטון, ההתבטאות "המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי" זכתה לתשומת לב תקשורתית רבה, בישראל ובעולם. בין אמצעי התקשורת הזרים שהבליטו את ההתבטאות: "הגרדיאן", "וושינגטון פוסט", המגזין "Politico" ערוץ הטלוויזיה האמריקאי "MSNBC", אתר האינטרנט "Salon" ורשת השידור "אל-ג'זירה" שמשדרת בארצות הברית. במאמר מערכת בעיתון "ניו יורק טיימס" נכתב כי נתניהו התייחס בהתבטאותו לערביי ישראל כאויבים, ושמדובר בדמגוגיה אשר מחריפה את הזעם השורר בין יהודים לערבים בישראל.
שלי יחימוביץ' מ"המחנה הציוני" ואחמד טיבי מ"הרשימה המשותפת" טענו כי הדברים שאמר נתניהו גזעניים, ומהווים פגיעה וערעור על זכות ההצבעה הדמוקרטית של ערביי ישראל. טיבי אף כתב טור באתר "ynet", בו דרש מנתניהו להתנצל. נתניהו הגיב לביקורת זו כלפיו עוד ביום הבחירות, ובסטטוס נוסף שפורסם בדף הפייסבוק שלו כתב שאין פסול בהצבעת האזרחים הערבים בפני עצמה, אלא בכך "שכסף ענק מחו"ל של עמותות שמאל וממשלות זרות מביא אותם בהמוניהם לקלפי בצורה מאורגנת - ובכך מעוות את הרצון האמיתי של כלל הבוחרים, אזרחי ישראל, לטובת השמאל".

יממה לאחר הבחירות וההתבטאות של נתניהו, יצאה תגובה רשמית מפי דובר הבית הלבן, ג'וש ארנסט, שאמר ש"הממשל האמריקאי מודאג מאוד מהשימוש ברטוריקה פלגנית המדירה את ערביי ישראל". בראיון מצולם לאתר החדשות "הפינגטון פוסט" הרחיב על כך נשיא ארצות הברית, ברק אובמה: 
הבהרנו שרטוריקה זו סותרת את המסורת הישראלית. אף על פי שישראל הוקמה על בסיס היותה המולדת ההיסטורית של העם היהודי והצורך למדינה יהודית, הדמוקרטיה הישראלית התבססה על כך שכל אזרחי המדינה זוכים ליחס שווה והוגן... אם זה ילך לאיבוד, או אז אני חושב שזה לא רק ייתן תחמושת לאנשים שלא מאמינים בצורך בקיומה של מדינה יהודית, אלא גם יתחיל לשחוק את הדמוקרטיה בישראל.
ב-25 במרץ, נשיא המדינה, ראובן ריבלין, התייחס בעקיפין להתבטאות של נתניהו בטקס קבלת תוצאות הבחירות הרשמיות, כשאמר ש"שיעור הצבעה גבוה הוא ברכה לדמוקרטיה - אוי לנו אם נראה במילוי החובה הדמוקרטית של ההצבעה קללה. מי שמפחד מפתקים בקלפי, סופו שיקבל אבנים שנזרקות ברחובות".
אברהם פוקסמן, המנכ"ל העולמי של ארגון "הליגה נגד השמצה", שלח מכתב פומבי לנתניהו שבו הציע לו להתנצל בפני ערביי ישראל, משום שהתבטאותו מנוגדת למאמצים שהשקיעה הממשלה בראשותו כדי לשלב את הערבים בחברה הישראלית.
ב-21 במאי פורסם ראיון של הנשיא ברק אובמה עם העיתונאי ג'פרי גולדברג בכתב העת "אטלנטיק". אובמה אמר כי להתבטאותו של נתניהו במהלך מערכת הבחירות נגד אזרחי ישראל הערבים עלולות להיות השלכות על מדיניותה של ארצות הברית כלפי ישראל, וחזר ואמר כי מדובר בדברים שעומדים בסתירה לנוסח של מגילת העצמאות של ישראל שקובעת שוויון לכל האזרחים ללא הבדל גזע ודת.
בחלק מאמצעי התקשורת והארגונים החברתיים נטען כי בהתבטאותו עשה נתניהו שימוש בתעמולת בחירות המתבססת על הסתה, פחד ושנאת מיעוטים כדי לגרוף קולות. העיתונאי אורי משגב טען כי "עמותות השמאל לא הסיעו בצורה מאורגנת מצביעים ערבים לקלפי", ושנתניהו "שיקר ביודעין".
ציפי לבני שייכה את ההתבטאות של נתניהו לחלק מנסיונותיו להפחיד את הבוחרים מפני התחזוקתם של הערבים והשמאל בימים האחרונים של מערכת הבחירות, וטענה כי התמיכה בימין לא הייתה אידאולוגית, אלא כזו המונעת מתחושת השתייכות שבנויה על פחד. בראיון לאילנה דיין בגלי צה"ל טען גם יצחק הרצוג שנתניהו השתמש בקו הפחדה זה בקמפיין שלו: "נתניהו בימים האחרונים בקמפיין שמבוסס על הרבה מאוד שקרים, הפחדה, עוינות וכיוצא בזה הצליח פשוט לפרק את בנט, אלי ישי, לקחת מדרעי ולקחת מליברמן... נתניהו הצליח במסע הפחדה שקרי של ימים אחרונים, לבוא ולהגיד שאנחנו מקימים ממשלת שמאל קיצוני בתמיכת הערבים וזה הצליח לו". ב-16 במאי הוסיף הרצוג: "אני לא מוכן לקנות ניצחון בשקר...אני לא מוכן להסית כנגד אזרחי ישראל...אני אף פעם לא אכנה את אזרחי ישראל בשקרים כדי לנצח".
ג'ון סטיוארט, מנחה ה"הדיילי שואו" באותה עת, אמר בתוכנית שבהתבטאותו נתניהו עורר פחדים גזעניים מהצבעה גדולה של מיעוטים לצורך עשיית רווח פוליטי לטווח קצר, כפי שנהוג בארצות הברית.
פרופ' עוזי אורנן חיווה דעתו על דבריו של נתניהו: "זה היה מעשה נבלה. נקרא לזה בשם הנכון — הסתה דמגוגית שנועדה להמונים הנבערים. סימן ההיכר של דמגוגים הוא שהם אומרים דברי שקר, הרי לא היו אוטובוסים והערבים לא נהרו. נתניהו כיוון את דבריו לאותו קהל נבער שלא יודע אם זה נכון או לא נכון, וברגע ששמע זאת מפיו חשב שזאת אמת ונהר לקלפיות".
מבקריו של נתניהו שבו והתייחסו לדבריו גם באירועים מאוחרים יותר. בעצרת מחאה שהתקיימה בתל אביב ב-1 באוגוסט 2015, בעקבות הפיגוע בדומא, אמרה יו"ר מרצ, זהבה גלאון: "יש לנו ראש ממשלה שעשה קריירה שלמה על הסתה נגד ערבים ושמאלנים, מהמרפסת בכיכר ציון, דרך 'השמאלנים שכחו מה זה להיות יהודים', סרטוני הבחירות המשווים מצביעי השמאל לחמאס, ועד 'הערבים נוהרים לקלפיות'. מי שאומר ביום הבחירות 'הערבים נוהרים לקלפיות' ... - הוא זה שממלא בבנזין את בקבוק התבערה, שנזרק לבית פלסטיני ושורף תינוק בן שנה וחצי בשנתו." בעצרת שנערכה באותו ערב בגן מאיר, במחאה על אירוע הדקירה במצעד הגאווה בירושלים, אמרה ח"כ ציפי לבני: "אלה שמזהירים מערבים שנוהרים לקלפיות ואלה ששותקים לנוכח דברי השרים וחבריהם הפוליטיים - צריכים לקחת אחריות ולא רק לגנות בדיעבד".
בדיון פגרה שנערך בכנסת ב-4 באוגוסט 2015, בעקבות הרצח במצעד הגאווה והפיגוע בדומא, אמר ח"כ אחמד טיבי: "מי שאומר שהערבים נוהרים לקלפיות יודע שהוא משייך את הערבים והפלסטינים לזן נחות יותר. וזן נחות יותר הוא לא בן אדם ואם הוא לא בן אדם הוא ראוי לשריפה".

הגנה על ההתבטאות

אביגדור ליברמן, יו"ר "ישראל ביתנו", השתמש בהתבטאות של נתניהו לצורך תעמולה משלו, כשהעלה ביום הבחירות סטטוס בפייסבוק: "גם נתניהו יודע שאם הערבים נעים בכמויות אל הקלפי - רק ליברמן חזק יעצור אותם!".
חלק מחברי המפלגה הרפובליקנית, ובהם ג'ון מקיין, הגיבו לביקורת של הנשיא ברק אובמה באמרם שמדובר על הכרזה במסגרת קמפיין בחירות ותו לא.
טיעונים אשר הצדיקו את האמירה, התמקדו באופייה של "הרשימה המשותפת" ובזכותו של נתניהו להזהיר את בוחריו מפני תמיכה רחבה אפשרית במפלגה זו ומפני התערבות של גורמים חיצוניים בבחירות.
על פי העיתונאי בועז ביסמוט, מאחורי האמירה של נתניהו עמד שיקול פוליטי לגיטימי, כיוון שרוב חברי "הרשימה המשותפת" המייצגים את המצביעים הערבים, אינם ציוניים. עם זאת, הוא טען שנתניהו היה יכול להתנסח בצורה יותר רגישה, ותמך בהתנצלותו. לפי הפובליציסט דרור אידר, לא מדובר בהתבטאות גזענית, משום ש"הרשימה המשותפת" היוותה איום על סיכויי הימין לנצח בבחירות; נתניהו התייחס אל מצביעיה כיריבים פוליטיים - כשהם יוצאים להצביע כדי לממש את זכותם להחליף את השלטון.
הקומיקאי ומנחה הטלוויזיה האמריקאי ביל מאהר אמר כי אין להשוות בין דבריו של נתניהו לאמירה תאורטית של פוליטיקאי אמריקאי שבה הוא יזהיר מפני הצבעה מאסיבית של שחורים, משום שארצות הברית אינה מוקפת במדינות שחורות העוינות לה. בהקשר זה הוא הזכיר את היחס של ארצות הברית כלפי אזרחיה היפנים לאחר המתקפה על פרל הארבור.
לקראת פגישתו של נתניהו עם ראש הרשימה המשותפת, איימן עודה, פרסם ח"כ אביגדור ליברמן הודעה: "ראש הממשלה בנימין נתניהו, שביום הבחירות הזהיר מפני ה'ערבים הנוהרים לקלפיות' - ובצדק הזהיר, מפני שאכן הייתה התערבות של גורמים עוינים לישראל ובראשם הרשות הפלסטינית שעודדה בכלי התקשורת הרשמיים שלה את ערביי ישראל ללכת ולהצביע לרשימה המשותפת, אותו נתניהו מזמין עכשיו לפגישה את אותו עודה שמפניו הזהיר".
ב-10 בדצמבר 2016 במהלך אירוע במבשרת ציון אמר יושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת דוד ביטן, שאמירתו של נתניהו הייתה במקום, כי היא נועדה להעלות את אחוז הצבעה במגזר היהודי, שבאותה שעה היה נמוך לעומת הבחירות הקודמות.

ניתוח ההתבטאות

לאור תוצאות האמת, העלייה החדה במנדטים שקיבלה מפלגת הליכוד בהשוואה לסקרים שפורסמו, הוסברה בקמפיין מוצלח שניהלה המפלגה בימים האחרונים לבחירות, שסייע לה לקבל קולות מבוחרים ממפלגות הימין (בעיקר מ"הבית היהודי") על רקע חשש לניצחון מחנה השמאל בהובלת המחנה הציוני. על פי חוקר הדתות תומר פרסיקו, אמירתו של נתניהו בצהרי יום הבחירות מהווה את שיאו של קמפיין זה. לפי פרסיקו, באמירתו הדגיש נתניהו את הסכנה לזהות היהודית של המדינה, אם לא תהיה הצבעה גדולה לליכוד.
העיתונאי בן כספית כתב שנתניהו אמר ש״נחילי ערבים״ בדרכם לקלפיות, ושדבריו הבהילו את הליכודניקים. "הליכודניקים זונחים את ביבי כשהוא מוביל. כשהוא מפגר, ועם כל הערבים מסביב, הם חוזרים לליכוד".
לפי העיתונאי ירון לונדון, להתבטאות נתניהו לא הייתה השפעה ממשית על תוצאות הבחירות: "מי שחושב שהבחירות הוכרעו בזכותו של תכסיס דמגוגי שאולתר ברגע האחרון, אינו מבין את נפש העם שבתוכו חי". דעה דומה הציג ב-13 במאי דוד לביא, אשר רואה בהשפעות השסע העדתי בישראל את הגורם המרכזי לניצחון הליכוד בבחירות, "יותר מכל "הפחדה" של נתניהו". לדברי שלי יחימוביץ' לנאום הקומץ הייתה השפעה רבה יותר בעיצוב תוצאות הבחירות; התבטאות נתניהו נתנה "פיניש מכוער לעניין אבל זו לא הסיבה. בסוף הייתה כאן 'התקפדות זהותית' מול 'התקפדות זהותית'".
על פי הסוציולוג פרופ' גד יאיר, יש שנאה ופחד מפני ערבים בחברה הישראלית. הבעייתיות שבאמירת נתניהו מובנת רק באופן אינטלקטואלי; מבחינה פרקטית גם אחרים עושים בקלות את מה שעשה נתניהו (למשל בסיסמת הבחירות 'תבחרו ביבי-בנט - תיתקעו עם הפלסטינים' של "המחנה הציוני").
בכתבה של עמית סגל בינואר 2016 נטען כי אנשי תקשורת ייחסו השפעה אלקטורלית רבה לסרטון מפני שהוא קיבל חשיפה תקשורתית, אך בפועל חמישה מיליון מסרונים ומיליון שיחות מוקלטות ששלח הליכוד לטלפונים הניידים של הבוחרים ביום הבחירות, והתריעו מפני עליית כוחם של הערבים, השפיעו יותר.

מפגש של נתניהו עם נציגים ערבים והבעות צער

ב-23 במרץ 2015, שישה ימים לאחר הבחירות, קיים נתניהו מפגש במעון ראש הממשלה בירושלים עם אזרחים ערבים, דרוזים, בדואים וצ'רקסים. במפגש השתתפו בין השאר ראשי המועצות בית ג'ן, פוריידיס, טובא-זנגרייה, ירכא ופעילי ליכוד מהחברה הערבית ואחרות. נתניהו אמר: "אני יודע שהדברים שאמרתי לפני ימים אחדים פגעו בערביי ישראל. לא הייתה לי שום כוונה שכך יהיה. אני מצטער על כך". נתניהו, שנענה במחיאות כפיים להבעת הצער, הוסיף שמעשיו כראש ממשלה, כולל "ההשקעות האדירות" במגזרי המיעוטים, מוכיחים שלא התכוון לכך, וחזר על עמדתו שאסור ששום גורם מחוץ לישראל יתערב בתהליכי הדמוקרטיה שלה. המפגש סוקר בהרחבה בתקשורת. בסוף המפגש, הנציגים הערבים פצחו בקריאות "ביבי", "ביבי", וניגשו לחבק את נתניהו.
המפגש, שהיה אירוע סגור לתקשורת, תועד והופץ לציבור בווידאו על ידי "הליכוד". על פי נחום ברנע, הבעת הצער של נתניהו לא כוונה לערבים, אלא לאחרים, ובהם לקהילה הבינלאומית בכלל ולממשל האמריקאי בפרט, שהגיב בגינוי חריף על התבטאות נתניהו ביום הבחירות. גם לטענת העיתונאי ברק רביד, הסיבה העיקרית להבעת הצער של נתניהו מקורה בביקורת שהופנתה כלפיו מצד הממשל האמריקאי, ומצד חלק מיהודי ארצות הברית. רביד כינה את המפגש "אירוע סגור, מתוסרט ומבוים בקפידה".
הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות דחה את הבעת הצער של נתניהו משום שלדבריו, המשתתפים במפגש "לא מייצגים את ערביי ישראל ומוסדותיהם היצוגיים, לרבות הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות". "הרשימה המשותפת" טענה כי משתתפי המפגש היו נציגי הליכוד ולכן לא ייצגו את המגזר הערבי, וכי זו מחווה ריקה מתוכן, כל עוד הדבר לא בא לידי ביטוי במעשים ממשיים במדיניותו של נתניהו.
ב-21 במאי 2015 נפגש נתניהו עם איימן עודה, יו"ר הרשימה המשותפת. השניים דנו בקידום החברתי והכלכלי של האזרחים הערבים בישראל. בתום הפגישה אמר עודה שהגיע אליה "עם אחריות גדולה, כמי שמייצג את המיעוט הגדול במדינה, מיעוט שכחלק מטקטיקת בחירות בזויה, ראש הממשלה בחר להסית כנגדו וכנגד עצם אזרחותו".
ב-28 במאי בשיחה עם תא הכתבים המדיניים חזר נתניהו והביע צער על האמירה, כשציין ש"אלה דברים שלא היו צריכים להיאמר". נתניהו הסביר: "מה שהיה צריך להיאמר זה שמצביעי מפלגה מסוימת יוצאים לקלפיות, והם אכן באו והגיעו להישג. חשבתי שזו אמירה פוגענית כפי שנאמרה ומיהרתי להתנצל". נתניהו הוסיף שבשש שנותיו כראש ממשלה הושקעו תקציבים רבים במגזר הערבי, ושהוא מעוניין שהמגזר הערבי "ישתלב בהצלחה שקוראים לה מדינת ישראל".
בביקורה של שרה נתניהו בבית ספר ערבי בלוד ביוני, נדרשה אף היא להתבטאותו של בעלה ביום הבחירות ואמרה: "הייתה איזושהי אי-הבנה, אני לא אכנס לזה".
ב-10 בנובמבר 2015, באירוע של מכון המחקר הליברלי "Center for American Progress" בוושינגטון, שוב נשאל נתניהו על דבריו, והשיב שלהערכתו הרבה יותר ערבים הצביעו עבורו מאשר למפלגת העבודה. לדבריו, הוא לא התייחס לעצם ההליכה להצביע אלא לרשימה מסוימת שלה התנגד, אך האמירה לא הייתה צריכה להיאמר כפי שנאמרה.
ביולי 2016 פרסם נתניהו סרטון ובו אמר: "לפני שנבחרתי, אמרתי שהמצביעים הערבים באים לקלפיות בהמוניהם. אף על פי שהתכוונתי למפלגה פוליטית ספציפית, אנשים רבים נפגעו, וניתן להבין זאת. אני התנצלתי על האופן שבו הובנו דבריי. אלא שהיום אני מבקש ללכת צעד אחד קדימה. היום, אני מבקש מכם אזרחי ישראל לקחת חלק בחברה הישראלית – בהמוניכם. עיבדו בהמוניכם, למדו בהמוניכם, שגשגו בהמוניכם".

אמירות שהושוו להתבטאות נתניהו או שבאו בעקבותיה

בהתייחסות לבחירות הכלליות בבריטניה, שנערכו כחודש וחצי לאחר הבחירות בישראל, נעשתה בתקשורת הישראלית השוואה בין אמירת נתניהו לבין מסרים שהושמעו על ידי נציגי המפלגה השמרנית וראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון, שהזהירו מפני התחזקות והצבעה גדולה למפלגה הלאומית הסקוטית, המייצגת את הסקוטים.
השוואה נוספת נעשתה ביחס לבחירות שהתקיימו ב-2 ביוני לראשות עיריית ערד, שבהן השתמש מועמד "יש עתיד", ניסן בן-חמו, ברטוריקה דומה, כששלח ביום הבחירות הודעת טקסט בשפה הרוסית לבוחרים בה כתב כי "המוני חסידי גור בקלפיות, הם ינצחו אם לא תצביעו בעד ניסן בן חמו".
אמירה דומה נאמרה על ידי חבר הכנסת (מטעם הבית היהודי), עורך דין בצלאל סמוטריץ' ב-15 ביוני 2015, ערב הבחירות ללשכת עורכי הדין, בסרטון שפרסם והוצג באתר ערוץ 7, בו אמר: "הערבים יבואו באוטובוסים בהמוניהם! אנחנו חייבים להיות שם גם אנחנו בהמונינו, להצביע הצבעה ערכית, לאומית, ציונית."
ב-2019 השתמשו מפיצי חברת הבירה הייניקן בישראל, בפרפראזה על דברי נתניהו, בניסיונם לקדם את יחסי הציבור של ביקור הכדורגלנים אנדראה פירלו ואלסנדרו דל פיירו, כשפרסמו סרטון שבו קורא דל פיירו לתומכיו להתגייס מול אוהדיו של פירלו הנוהרים באוטובוסים לקלפיות. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת באותה שנה השתמשה רשימת חד"ש-תע"ל בתעמולת הבחירות שלה בסיסמה "נוהרים לקלפיות!".