לוק מונטנייה

תולדות חייו

מונטנייה נולד בכפר שברי (Chabris), סמוך לטור בצרפת. כבר בילדותו החל מתעניין במדעים לאחר שאביו, רואה חשבון במקצועו, ניהל ניסויים בסופי שבוע במעבדה קטנה בבית. את לימודיו התיכוניים השלים בעיר שטלרו (Châtellerault) ותואר ראשון במדעי החיים סיים בשנת 1953 באוניברסיטת פואטייה, בעיר פואטייה (Poitiers) במרכז צרפת. הוא המשיך בלימודים מתקדמים באוניברסיטת פואטייה ובאוניברסיטת פריז שם הוענק לו בשנת 1955 תואר מתקדם במדעים (בצרפתית: licence ès sciences). הוא המשיך בלימודי רפואה בסורבון ואף שימש כעוזר בהוראת פיזיולוגיה בעת לימודיו. בשנת 1960 הוענק לו תואר דוקטור ברפואה. מיד עם תום לימודיו הוא החל לעבוד כחוקר במרכז הלאומי למחקר מדעי (צרפתית: Centre National de la Recherche Scientifique, ר"ת: CNRS), מכון המחקר הממשלתי הגדול בצרפת, אולם זמן קצר אחר כך עקר ללונדון למשך שלוש וחצי שנים, שם חקר במועצת המחקר הרפואי בקרשלטון (אנגלית: Medical Research Council at Carshalton). בין השנים 1965-1963 עבד במכון לוירולוגיה בגלאזגו שבסקוטלנד, שם גילה יחד עם החוקר איאן מקפירסון, כי אגר הוא מצע גידול טוב לתרבית תאים סרטניים. הטכניקה המעבדתית שפיתח אומצה בתחום חקר גורמי הסרטן. בשנת 1965 שב לעבוד בצרפת.
בין השנים 1972-1965 עבד כמנהל מעבדה במכון קירי (אשר נקרא אז "מכון הרדיום"). בשנת 1972 הוא יסד ועמד בראש היחידה לוירולוגיה אונקולוגית במכון פסטר, שם ניסה לאתר גורמים וירליים למחלות סרטניים. בשנת 1982 החל לחקור את הגורם הוירלי למחלת האיידס זאת בשיתוף פעולה עם עמיתיו למכון פרנסואז בארה-סינוסי וג'אן-קלוד שרמן. אף לאחר תגלית נגיף האיידס המשיך מונטנייה לחקור בתחום זה, כדי לזהות תרופות אפשריות למחלה.
מונטנייה התחתן עם דורתיאה אקרמן בשנת 1961. לזוג שלושה ילדים.

גילוי נגיף האיידס

בשנת 1982 פנה אל מונטנייה הרופא וילי רוזנבאום אשר עבד בבית החולים Hôpital Bichat בפריז וביקשו לחקור את האפשרות כי הגורם לסינדרום חדש ומסתורי, אשר זכה לשם איידס (AIDS), הוא נגיף. לרוזנבאום חלק מכריע בתגלית נגיף האיידס כיוון שהוא השמיע השערתו לא אחת בכנסים מדעיים ולפיה מקור המחלה הוא נגיפי. רוזנבאום אף נטל ביופסיה של בלוטת הלימפה מאחד מחוליו, אשר בה נתגלה הנגיף.
בשנת 1983 קבוצה של חוקרים ורופאים, בראשותם של מונטנייה ופרנסואז בארה-סינוסי, גילתה את הנגיף גורם המחלה. תחילה כונה הנגיף בשם LAV (lymphadenopathy-associated virus). שנה אחר כך, לאחר שקבוצת חוקרים אמריקאים בראשות רוברט גאלו אוששה את התגלית קיבל הנגיף כינוי חדש בשם HTLV-III (human T-lymphotropic virus type III).
במשך שנים אחדות הייתה מחלוקת בעולם המדע למי שייכת זכות הראשונים על גילוי הנגיף, האם לקבוצתו של מונטנייה, או לזו של גאלו? מקור המחלוקת בדמיון המפתיע בין מאפייני הנגיף הראשון שזוהה בידי שתי קבוצות החוקרים והשונות המאוחרת יותר, בין זני הנגיפים שזוהו בשלב שני. בין היתר הועלו האשמות כי גאלו עשה שימוש לא אתי בדגימה שנלקחה ממכון פסטר. המחלוקת בין שני המדענים המשיכה עד לשנת 1986 ויושבה רק לאחר שנשיאי המדינות, ריגן ומיטרן נפגשו. לבסוף, בשנת 1986, החליטו המדענים הניצים לחלוק בזכות להיקרא מגלה נגיף האיידס ואף לחלוק ברווחי הבדיקה שפותחה לגילוי הנגיף. הופסק השימוש בשני כינויי הנגיף, זה הצרפתי (LAV) וזה האמריקאי (HTLV-III), והוחלט על כינוי חדש HIV (באנגלית: immunodeficiency virus), או VIH (בצרפתית: virus de l'immunodéficience humaine). המחלוקת סוכמה בכך שמקור הנגיף שגילה גאלו היה זהה לזה שהתגלה על ידי מונטנייה. דו"ח של המשרד ליושרה מדעית (אנגלית: Office of Research Integrity), בארצות הברית, משנת 1993, קבע כי גאלו למעשה "גילה" את הנגיף בדגימה שנשלחה אליו על ידי מונטנייה. המשרד לא קבע האם גאלו היה מודע למקור הנגיף בעת שנוהל המחקר בשנת 1983, אולם נקבע כי גאלו סילף מידע באשר ליכולתה האמיתית של מעבדתו לגדל תרבית של הוירוס מן הדגימה שנשלחה אליו ממעבדת מונטנייה ובכך ניסה לטשטש את חשיבות התגלית של המעבדה הצרפתית. 
בשנת 2008 נראה שהמחלוקת יושבה באופן סופי לאחר שהוכרז על הענקת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה למונטנייה ולפרנסואז בארה-סינוסי על תגלית נגיף האיידס, מבלי שוועדת הפרס כלל הזכירה את עבודתו של גאלו.
מונטנייה הוא מייסד משותף לקרן העולמית למחקר ומניעה של איידס ומנהל במשותף את התוכנית הבינלאומית לשיתוף פעולה וירולוגי.