Like

כפתור אהבתי (מאנגלית: Like תעתיק עברי: לייק) הוא כפתור הכלול בממשק הרשת החברתית "פייסבוק". הכפתור מעוצב בצורת אגודל זקוף, שהוא מחווה המסמלת, בתרבויות רבות בעולם, אישור או "הכול טוב". לעיתים מופיעה פשוט בדמות המילה Like, או "אהבתי" בגרסה העברית.
בפברואר 2016 נוספו עוד רגשות שאותן ניתן להביע באמצעות הכפתור, כמו כעס, אהבה וכדומה.

שימושים בפייסבוק

הכפתור קיים בכל עמוד שמפרסם בעל פרופיל בסטטוס שלו בפייסבוק, בכל תגובה התפרסמת לעמוד וכן בכל דף נושא שנפתח בפייסבוק.
כל לחיצה על הכפתור מוסיפה את בעל הפרופיל שלחץ עליו לרשימת האנשים שאוהבים את העמוד, את התגובות או את דף הנושא. בכך נמדדת מידת הפופולריות של תוכן הגולשים המפורסם בפייסבוק וכן של עמודי הנושא השונים. ניתן לראות כמה אנשים אהבו תוכן מסוים וכך בעל פרופיל יכול לדעת כמה חברים שלו אהבו את התוכן ולחצו על האופציה. קיימים גם עמודי נושא אשר מעקב אחריהם מחייב את בעל הפרופיל ללחוץ על כפתור Like.
אופציית Like בעמודי גולשים ניתנת לביטול באמצעות לחיצה על האופציה Unlike ובדפי נושא באמצעות העברת העכבר על הכפתור שכבר לחוץ, פתיחת חלון ולחיצה על האופציה Unlike. בממשק פייסבוק אין אופציה להכריז Dislike על תוכן מסוים אלא רק לבטל Like שנעשה.

חשיבות

כפתור Like הוא המאפיין הכי מזוהה עם פייסבוק, ויש אומרים כי מדובר באופציה שאף שינתה את החוקים בנוגע לארגון מחאות דרך האינטרנט.
מאחר שהמאפיין מאפשר לדעת כמה אנשים מזדהים עם תוכן מסוים ומבטאת את מידת הפופולריות של כל רעיון המפורסם בפייסבוק, היא משמשת כלי יעיל בידי מארגני מחאות, אשר יודעים מהי מידת הפופולריות שהם מקבלים מהציבור וכן מפיצים את משנתם גם בקרב חבריהם של המשתמשים אשר יכולים לראות שחבריהם הצטרפו למחאה וכן כמה חברים מזדהים עם התוכן בכל רגע נתון.
על אירועי האביב הערבי וכן מחאת האוהלים בישראל נכתב כי מארגניהם השתמשו בפייסבוק על מנת לצבור תמיכה. כפתור Like הוא שהקנה להם את היעילות בשימוש ברשת.

פיתוח שימושים מחוץ לפייסבוק

בשנת 2010 הכריז מייסד פייסבוק, מארק צוקרברג, על הרחבת השימוש בכפתור Like כך שבאמצעותו תתקיים אינטגרציה בין פייסבוק לבין אתרים אחרים, בכללם אתרי חדשות ותוכן.
באתרים שאימצו את האפליקציה הוצב כפתור השיתוף בכל דף תוכן שפורסם וכך משתמשי פייסבוק הגולשים באתר יכולים לחוות את דעתם על התוכן שנאמר. לחיצה על הכפתור באתר התוכן מעדכנת מיד את הסטטוס של הגולש באתר פייסבוק ונותנת לחבריו קישור בדף הפרופיל שלו בפייסבוק, לאותו תוכן עליו הוא לחץ.
בדף התוכן עצמו מפורסם לצד הכפתור כמה אנשים לחצו עליו וכל בעל פרופיל בפייסבוק שנכנס לדף, רואה גם כמה חברים שלו לחצו על הכפתור.
בתוך שבוע בלבד מרגע השקת האופציה, אומץ הכפתור על ידי כ-50 אלף אתרים ברחבי העולם, כולל אתרי תוכן מובילים כמו CNN ו-ESPN וכן אתרים שיווקיים כמו נייק וליווי'ס.

תופעת אינטרנט

מאחר שמדובר באופציה יעילה לבדיקת פופולריות של תכנים, השימוש בפייסבוק הפך את אופציית Like לפופולרית גם באתרי אינטרנט נוספים. 
מהבולטים ביניהם אפשר למנות את Google+ עם כפתור "1+", טוויטר עם כפתור "Favorite", ויוטיוב, בו מתאפשר ללחוץ Like או Dislike על כל אחד מהסרטונים שמופצים בו (בתנאי שאפשרות זו לא הושבתה על ידי מעלה הסרטון) ובכך למדוד את מידת הפופולריות שלהם.

כניסה לתרבות מעבר לעולם האינטרנט

בעקבות הפופולריות הרבה של הכפתור, נכנסה המילה "לייק" ללקסיקון של לא מעט דוברים משתמשי אינטרנט. לרוב המשמעות הניתנת למילה היא "אהבתי", אך לעיתים משתמשים בה גם כדי להגיד "ראיתי ואישרתי". כיום "לייק" היא אחת המילים הפופולריות ביותר שיצאו מעולם האינטרנט ואולי הפופולרית ביותר שיצאה מעולם הפייסבוק.
במאי 2011 קרא זוג ישראלי לבתו בשם "לייק", על שם הכפתור. ההסבר לשם הייחודי היה שמדובר בגרסה מודרנית ל-"אהובה".

ישראל

כאשר פרסום באינטרנט מהווה לשון הרע, הרי לחיצה על כפתור לייק בהקשר לפרסום, אינה מהווה לשון הרע. בית המשפט פסק ב-2016 "שאין לראות כמי שעשה לייק או שיתוף לסטטוס שלא הוא כתב והמהווה לשון הרע, כמי שפרסם לשון הרע בהתאם להוראות חוק איסור לשון הרע, בכפוף לחריג הפגיעה המשמעותית, חד משמעית ובלתי מוצדקת".
בית הדין לעבודה פסק ב-2016 כי אין די בסימון לייק כדי להדיח בעל תפקיד. יו"ר ועד שכירי אגד הודח מהוועד בטענה שחתר נגד ההסתדרות כאשר עשה לייק לפרסום שהופץ בפייסבוק. בית הדין הורה על ביטול ההדחה.

ארצות הברית

בית משפט פדרלי בארצות הברית פסק ב-2013 כי לחיצה על כפתור לייק בפייסבוק היא סוג של ביטוי, וככזו מוגנת על ידי החוקה האמריקאית. "לחיצה על כפתור הלייק הוא ביטוי לכך שאנו אוהבים את מושא הלייק, מה שמוגדר כהצהרה עצמאית". הפסיקה היא בעקבות תביעה של שוטר שפוטר בטענה שעשה לייק למתמודד למשרת השריף.