מנהלה מקומית

בישראל קיימות מספר דוגמאות של מנהלות מקומיות, מנהלות רובע או מנהלות קהילתיות. מטרת המנהלה היא לאפשר לתושבי רובע עירוני או יישוב קהילתי, דרגות שונות של אוטונומיה קהילתית-חברתית במסגרת העירייה.

בסיס חוקי

פקודת העיריות מאפשרת לשר הפנים להכריז על הקמת רבעים עירוניים אם חפצים בכך תושבי אותו אזור. לרבעים אלה יקבע תקנון בחירות, רבעים יוכלו לקבוע תוספת תשלום ארנונה:
רשאי השר להכריז שאזור פלוני הכלול בתחום העירייה יהיה רובע עירוני, אם הוכח שתושבי אותו אזור רוצים בכך.
שר הפנים השתמש בסמכותו והקים את רובע מכבים רעות בתוך העיר המאוחדת מודיעין מכבים-רעות , ואת רובע נוה מונוסון בעירית יהוד - מונוסון. עיריית ירושלים אימצה הרעיון של חלוקה לרבעים בעלי סמכויות מסוימות, ואולם בשינוי מסוים: הוקמו מנהלים קהילתיים שהם עמותות ללא סמכויות פורמליות, סביב מתנ"סים קיימים. הרעיון שמאחורי ניהול עצמי מקומי הוא הגברת מעורבות התושבים בניהול חייהם, וניצול יעיל של משאבים.

מנהלים קהילתיים בירושלים

בירושלים הוקמו החל משנות השמונים על פי חזונו של טדי קולק לביזור סמכויות העירייה, 28 מנהלים קהילתיים המשמשים כעמותות המנהלות מתנ"ס מקומי. תפקידם המרכזי הוא לסייע לעירייה, לתושבים ולנותני השירותים הפועלים במסגרתה לשפר את שירותיהם בתחומי החברה, הסביבה, הרווחה והחינוך. אחת מטרותיו של המנהל הקהילתי היא הפיכת הקהילה ליוזמת ולפעילה, להבדיל מגוף שאך מגיב להחלטות העירייה. המנהלים שולבו בין תפקידי המנהלות השכונתיות שהוקמו בשנות ה-70, שהתמקדו בעיקר בחיזוק הדמוקרטיה בשכונה ובפיתוח החברה האזרחית ובין תפקידי המתנ"סים שהתרכזו בעיקר במתן שירותים ובהפעלת תוכניות בתחומי התרבות, הנוער והספורט. הקמת המנהלים בירושלים לא לוותה בהסדר חקיקתי, מעמדם של המנהלים הקהילתיים עדיין לא הוגדר ולא הוגדרו גם יחסי הגומלין. 
בפועל עמותות אלה מנהלות לפחות פורמלית את המתנ"ס המקומי (אף כי מנהלי המתנ"סים אינם שכירים של העמותות), ומקבלות תמיכה מהעירייה, אך אינן גובות כספים מהתושבים. לעמותות אין סמכויות פורמליות, אולם בהבנות לא פורמליות עם הרשות, לעמותות מעורבות בהליכי תכנון וביצוע של פרויקטים כנציגות השכונה. בין תפקידיה הבולטים של המנהלה הקהילתית העסקת מתכנן אורבני, אשר באמצעותו צריכה המנהלה להעביר את התייחסות התושבים להצעות לתוכניות מתאר. 
מרבית העמותות הוקמו לפי תקנונים מצויים. בתקנוני העמותה לא מופיעים הנחיות באשר להליכי הבחירות לעמותות, וחברים בעמותות אלה המייסדים של העמותות שהם לרוב הנבחרים בסבב הבחירות הראשון. במרבית העמותות לא נערכו בחירות במשך למעלה מעשור. דבר אשר יצר ביקורת ניכרת, שכן חלק משמעותי מחברי המנהל כלל לא נבחר בבחירות אלא התמנה בשלבים שונים, תוך שהממונים על הפעלת המינהלים בעירייה מעירים כי המנהלים הטובים יותר דווקא לא נבחרו בבחירות שכן:"בבחירות לא מייצרים דווקא את הפעילים הנכונים שמייצגים את השכונה, אבל אנחנו גם יודעים שאין דרך אחרת כדי לייצר לגיטימציה". 
בכהונת ראש העירייה ניר ברקת החל ראש העיר בהליכי בחירות. טרם הליכי הבחירות התנהלו הליכים משפטיים בין העירייה לבין חלק מהעמותות ולבין החברה הירושלמית למתנ"סים שניסו למנוע או לדחות את הבחירות. לאחר אישור הבחירות, נקבע תקנון בחירות על ידי ועדה עירונית, כשהמנהלים נדרשו לאמץ התקנון שנקבע. מרבית המנהלים אימצו את התקנון. תקנון הבחירות קבע מספר בוחרים מינימלי, וכן ועדות ערר שונות. סבב הבחירות הראשון שהתבצע לחלק מנהלים הקהילתיים לא הביא את מספר הבוחרים המינימלי, ובעקבות כך החלו הליכים משפטיים העוסקים בנושא הבחירות. 
בעבר הוצע הפתרון של הקמת מנהלות רובע גם כדרך לפתרון בעיית מזרח ירושלים.
החל מ-2015 אמון חבר מועצת העיר ירושלים משה ליאון על המנהלים הקהילתיים בעיר.

דוגמאות למנהלות מקומיות

דוגמאות למנהלות מקומיות ניתן למצוא ב:קריית חיים ובנווה שאנן-רמות רמז בחיפה, ביפו בתל אביב-יפו ובשכונות רמות וגילה בירושלים. חלק מהמינהלות הן מחלקות עירוניות, וחלק מוקמות על סמך חוק העמותות או בשיתוף פעולה עם המתנ"ס השכונתי. סוג נוסף של מנהלה מקומית, המעניק דרגה גבוהה יותר של אוטונומיה מוניציפלית, הוא ועד רובע עירוני, השואב את מעמדו ישירות משר הפנים, כדוגמת ועדי הרובע העירוניים בנוה מונוסון ובמכבים-רעות.

מסגרת פורמלית וייעוד

ועד רובע עירוני מוקם על ידי שר הפנים על פי סעיפים 13–16 לפקודת העיריות, לא על ידי העירייה. סוג זה של מנהלה מקומית נהנה מרמה גבוהה של אוטונומיה קהילתית-חברתית. לפי מדיניותו המוצהרת של משרד הפנים, מוסד ועד הרובע העירוני מיועד, בין השאר, לאפשר ליישובים קהילתיים ותיקים להתאחד מוניציפלית עם ערים שכנות מבלי לפגוע בצביונם הקהילתי-חברתי. דוגמאות לכך הן נוה מונוסון ומכבים-רעות. דוגמה במתכונת קצת שונה היא קריית חיים, בה קיימת מנהלה מקומית על התשתית המשפטית הפורמלית של אגודת מים, ובעבר הוקמה בה מועצה מקומית בתוך עיריית חיפה במתכונת של ועד רובע עירוני. בשלושת המקרים, מדובר ביישובים קהילתיים שתיפקדו בעבר כרשויות מקומיות עצמאיות המעוניינים לשמור על האוטונומיה הקהילתית של היישוב.