סם לויד

קריירה

לויד החל את דרכו כחידונאי בחיבור חידות שחמט, אשר פורסמו במגוון עיתונים. בין היתר הוא שיתף פעולה רבות עם הנרי ארנסט דודני וב-1890 הם פרסמו יחד סדרה של מאמרים בשבועון האנגלי "Tit-Bits", שכללו חידות של לויד עם פרשנות של דודני. השותפות התפרקה לאחר טענות הדדיות על גניבות ספרותיות, והפכה במהרה לתחרות מרה ופוריה. היום נחשבים השניים כשני החידונאים הגדולים בכל הזמנים.
לויד התפרסם לא רק במקוריותו ורבגוניותו בהמצאת חידות, אלא גם בכישרון יוצא דופן לשווקן. כך לדוגמה הציע בשנת 1880 פרס גדול לפותר חידת ה-15, ובכך הפך אותה לאחת החידות הפופולריות בכל הזמנים. מכיוון שלא ניתן לפתור את החידה (עובדה שהייתה ידועה לו), הפרס מעולם לא נגבה. חידות נוספות של לויד כמו חידת הפוני וחידת "הסיני הנעלם" (Get off the earth puzzle) זכו גם הם להצלחה מסחרית גדולה. 
מנגד לויד מעולם לא הקפיד הקפדה יתרה על דיוק עובדתי. כך לדוגמה לויד טען, החל משנת 1891 ועד למותו בשנת 1911, כי הוא המציא את חידת ה-15, אך בספר עכשווי הגיעו למסקנה שלויד רק שינה חידה שהייתה קיימת לפניו. כאוהד מושבע של תצרפי טנגרם פרסם לויד ספרון בשם 'הספר ה-7 של הטאן' ובו 700 עיצובי טנגרם ייחודיים. הספר שהיה אחד הספרים הראשונים שפורסמו בארצות הברית על המשחק, הכיל סיפורים היסטוריים שהתגלו כמבוססים לגמרי על דמיונו הפורה של לויד. 
לאחר מותו אסף בנו את חידותיו שפורסמו בעיתונים השונים, לתוך הספר "אנציקלופדיה של 5000 חידות" (Sam Loyd's Cyclopedia) שפורסם בשנת 1914.
כמחבר חידות שחמט יצר לויד מספר חידות עם נושאים מחוכמים. בשיאו היה לויד אחד מטובי השחמטאים בארצות הברית והיה ממוקם במקום ה-15 בעולם, על פי אומדן מד הכושר שלו. עם זאת סגנון משחקו היה פגום משום שניסה לייצר תחבולות פנטסטיות על גבי הלוח במקום לפשט את העמדה ולנסות לזכות. 
לויד הוכנס להיכל התהילה האמריקאי של השחמט.

הפתרון

1. ב4! 
 מאיים 2. צו5 ועל כל מסע 3. צו1 מט או 2. צד5 ועל כל מסע 3. צד1 מט (עם אפשרות להאריך את שתי ההסתעפויות על ידי 2...צג5 3. ב:ג5 ועל כל מסע 4. צריח נותן מט). הלבן לא יכול לפתוח ב-1. צו5 משום ש-1...צג5 כופת את הצריח. 
כעת יש מספר רב של הגנות חלקיות שמגינות רק על חלק מהאיומים והגנה משנית לא תמטית:
1... צ:ג2 2. פ:ג2! א2 3. צד5 (או צו5) א1=מה 4. פ:א1 ועל כל מסע 5. צריח נותן מט.
1... צג5+ 2. ב:ג5! מאיים 3. צב1 מט. 
2... א2 3. ג6! שוב, עם אותם איומים כפי שהיה במסע הראשון דהיינו 4. צו5 ועל כל מסע 5. צו1 מט או 4. צד5 ועל כל מסע 5. צד1 מט
3...רג7 משום שהן צד5 וצו5 מאוימים, החלופות הן 3...רו6 ורז5 שכל אחד מהם מגן רק כנגד איום אחד, דהיינו אלו הגנות חלקיות. המסע רג7 מגן נגד צד5 במובן שצד5 ר:ז3 5. צד1+ רה1 6. צדה1 מט אבל עברנו את מכסת המסעים המותרים לבעיה. באופן דומה 4. צו5 רו4 עובר את מכסת המסעים המותרים לבעיה.
4. ג:ב7 ועל כל מסע 5. ב:א8=מה או רץ. 
המט בוצע עם הרגלי אשר החל ב-ב-2. על כל בעיה שמציגה רגלי שמתקדם מנקודת המוצא שלו ועד להכתרה במהלך הפתרון נאמר שהיא מציגה את מוטיב אקסלסיור. כיום מקובל להשתמש במוטיב זה בבעיות של מט עזר.

הפתרון

1. מהז1! הכלי החזק ביותר עובר את הצומת הקריטי בערוגה ו2. האיום הוא: 2. רו2! 3. ר:ב6 4. מהג5 מט.
1... מד5 2. מהז2+ מד4 3. מהד2 מט
או 1... מסע אחר 2. רו2 מד5 3. ר:ב6 מ:ה5 4. מהד4 מט

חידת החמורים

חידה ידועה נוספת של לויד היא "טריק החמורים". החידה מבוססת על חידה דומה שבה הופיעו כלבים ואשר פורסמה בשנת 1857. על הפותר לחתוך את הציור על פי הקוים המקווקוים ולסדר את שלוש פיסות הנייר כך שייראה כאילו הרוכבים רוכבים על החמורים.
אנימציה לפתרון החידה.File:Donkeys Animation.gif

חידת קלונדייק

עוד בעיה מפורסמת של לויד היא חידת קלונדייק. ההוראות שנתן לויד הן להתחיל מהלב הנמצא במרכז ולנוע שלוש משבצות בקו ישר באחד מהכיוונים צפון, דרום, מזרח או מערב, או צפון מזרח, צפון מערב, דרום מזרח או דרום מערב. לאחר שהמשחק יזוז שלוש משבצות בקו הישר, יגיע למשבצת ובה ספרה, המסמנת את מספר הצעדים שצריך לנוע במסע הבא, בקו ישר, בכל כיוון שהמשחק יבחר. יש להמשיך בכך עד שהמשחק ימצא במשבצת, שאם ינוע ממנה, יגיע בדיוק למשבצת אחת מחוץ ללוח, ובכך יפתור את החידה.
חידה זו פורסמה לראשונה בשנת 1898 בעיתון New York Journal ובעיתון Advertiser.