יצחק חופי

שירותו בפלמ"ח

חופי נולד בתל אביב, להורים שעלו לארץ ישראל מאודסה ב-1922. בתום לימודיו בבית ספר יסודי הצטרף לתנועת המחנות העולים והחל ללמוד בבית ספר תיכון חדש. עזב את לימודיו בבית-הספר התיכון משום שהוריו לא יכלו לממן את שכר הלימוד, והצטרף להכשרה צעירה בקיבוץ מעוז חיים. בתחילת 1944 התגייס לפלמ"ח ויצא להכשרה מגויסת בבית הערבה. ב-1945 עבר קורס מ"כים והיה מפקד כיתה בחפציבה. הדריך בקורס מפקדי כיתות במשמר העמק ובסוף שנת 1946 עבר קורס מ"מים בגניגר. במלחמת העצמאות שירת כמ"פ בגדוד הראשון של הפלמ"ח שהשתייך לחטיבת יפתח. במסגרת קרבות החטיבה נלחם ברבים ממבצעי המלחמה, ובהם קרב משמר העמק, שם בלם את כוחותיו המשוריינים והעדיפים בהרבה של פאוזי קאוקג'י, באמצעות מארב שטמן לו מחוץ לקיבוץ, במורד גבעה, ובקרבות מלכיה.

שירותו בצה"ל

לאחר קום המדינה והיווסדות צה"ל נשאר חופי לשרת בצבא הקבע. היה מדריך בבית הספר לקצינים (בה"ד 1) וקצין מבצעים בפיקוד הדרום ולאחר מכן עבר קורס מג"דים. בשרתו כמפקד גדוד 51 בחטיבת גבעתי השתתף בפעולות התגמול של תחילת שנות ה-50, והיה חניך ומדריך במכללה לפיקוד ולמטה (קורס פו"ם). במבצע קדש (1956) השתתף בקרב המיתלה כסמח"ט בחטיבה 202, היא חטיבת הצנחנים, ולאחר המלחמה יצא להשלים את לימודיו התיכוניים. כשחזר לשירות מונה לקצין אג"ם של פיקוד המרכז. בשנים 1962-1960 היה מפקד בית הספר לקצינים של צה"ל, ולאחר מכן מח"ט הצנחנים (1964-1962, אז כבר נקראה חטיבה 35).
ב-1964 יצא חופי ללימודים בארצות הברית, בבית הספר לפיקוד ומטה של צבא ארצות הברית. כשחזר ב-1965 מונה לראש מחלקת מבצעים במטכ"ל, תפקיד אותו מילא במשך שלוש שנים, כולל במהלך מלחמת ששת הימים. ב-1 ביולי 1968 מונה לעוזר ראש אג"ם, האלוף עזר ויצמן, ושבועות מספר לאחר מכן היה מהקצינים הראשונים לקבל את דרגת תת-אלוף שהונהגה אז לראשונה. ב-1 באוגוסט 1969 מונה לראש מחלקת ההדרכה (מה"ד) באגף המטה הכללי (היום חטיבת תורה והדרכה באגף המבצעים).
בשנים 1974-1972, ובפרט במהלך מלחמת יום הכיפורים (1973) היה חופי אלוף פיקוד הצפון. במסגרת תפקיד זה פיקד על אוגדות חיל השריון במהלך קרבות הבלימה הקשים של ימי-הלחימה הראשונים ובמהלך מתקפות-הנגד המוצלחות בהמשך.
ראיתי את צה"ל בגדולתו, דווקא במלחמת יום כיפור. כי מתי צבא נבחן? מתי מקבלים צל"שים? כשיש קשיים בקרבות - ואז החיילים היו במיטבם.
זמן קצר לאחר המלחמה, בינואר 1974, מונה חופי לתפקיד ראש אגף המטה הכללי (אג"ם) במטכ"ל, ולאחר התפטרותו של הרמטכ"ל דוד (דדו) אלעזר באפריל של אותה השנה תיפקד כממלא-מקום הרמטכ"ל, עד לכניסתו לתפקיד של מרדכי ("מוטה") גור (שבמהלך המלחמה היה נספח צה"ל בארצות הברית, ואלוף פיקוד הצפון בחודשים שעברו מאז שעזב חופי את התפקיד).

שירותו במוסד

עם כניסתו של גור לתפקיד הרמטכ"ל באפריל 1974 השתחרר חופי מצה"ל, וביולי אותה שנה מונה לראש המוסד במקומו של צבי זמיר. במסגרת תפקיד זה דחף לביצועו של מבצע לשחרור בני הערובה הישראלים שנחטפו בטיסת אייר פראנס לנמל התעופה הבינלאומי אנטבה באוגנדה (יוני 1976), וכהכנה למבצע יונתן רתם את "המוסד" למאמצי המודיעין בשדה התעופה באנטבה וכן בהכנות לנחיתתם ותדלוקם של המטוסים בניירובי שבקניה הסמוכה. בנוסף, במסגרת המבצע המתמשך זעם האל, חוסל עלי חסן סלאמה, ראש ארגון "ספטמבר השחור", בחוצות ביירות ב-22 בינואר 1979 באמצעות פיצוץ מכונית תופת ליד מכוניתו שחלפה ברחוב בדרכו לאירוע משפחתי.
בתקופתו "המוסד" נקט בסדרה של פעולות חשאיות כדי לסכל את תוכנית הגרעין של עיראק. ל"מוסד", יוחסו מספר פעולות של פגיעה בציוד הכור עוד בצרפת, ואף חיסול מדענים שעסקו במיזם זה. חופי התנגד למלחמת לבנון הראשונה ונמנע מלקחת חלק בתכנונים ובהכנות למלחמה והטיל נושא זה על נחיק נבות. כיהן כראש המוסד עד 1982.