ישיבת ההסדר שעלבים

ישיבת ההסדר

הישיבה הוקמה על ידי הרב מאיר שלזינגר בשנת תשכ"א (1961), והיא ישיבת ההסדר השנייה שהוקמה לאחר ישיבת כרם ביבנה. הרב שלזינגר שימש אז, ומשך שנים רבות לאחר כך, כרב קיבוץ שעלבים, אשר על שמו נקראת הישיבה. הקיבוץ השתייך לתנועת פועלי אגודת ישראל (פא"י), אשר גישרה בין המגזר החרדי ובין המגזר הדתי לאומי. סימנים לכך הן העובדות שהישיבה נוסדה ע"פ ברכת הרב יוסף שלמה כהנמן, ראש ישיבת פוניבז', ובנוכחות הרב יחזקאל אברמסקי והרב שלמה זלמן אויערבך, ראש ישיבת קול תורה ורבו של הרב שלזינגר. לאחר הרב מאיר שלזינגר, ראש הישיבה היה הרב אברהם אבידן, בוגר ישיבת חברון וכולל "מכון ירושלים" ואשר כיהן כסגן הרב הצבאי הראשי וכר"מ בישיבה.
כחמש שנים לאחר הקמתה, תלמידי ישיבת ההסדר יחד עם תושבי קיבוץ שעלבים נלחמו ולקחו חלק בשמירה על האזור בפני האיום הירדני, במלחמת ששת הימים. בתקופה שקדמה למלחמה, סבל הקיבוץ והאזור מפגיעות קשות מכיוון ששכן לצידו של הגבול הירדני על עמק איילון. כאשר פרצה מלחמת ששת הימים, ניתנה פקודה צבאית לשמור על מוצבי האזור בכל דרך כך שהדרך לשדה התעופה ולתל אביב לא תיפתח ללוחמים הירדנים. בהמשך המלחמה השתתפו התלמידים בכוח הפריצה של צה"ל ללטרון ולעמק איילון כולו.
משך שנים רבות שימש הרב יצחק גיטלמן, תלמיד של המשגיח המפורסם הרב ירוחם ליבוביץ בישיבת מיר כמשגיח רוחני בישיבה. לאחריו שימש הרב משה צוריאל כמשגיח של הישיבה. השיעור היומי הכי גבוה (שיעור ד') נמסר שנים רבות על ידי הרב שמעון זלזניק, תלמיד מובהק של הרב איסר זלמן מלצר בישיבת עץ חיים. הרב זלזניק גם מסר שיעור כללי שבועי ושיחה מוסרית שבועית. שיעור כללי שבועי נוסף נמסר על ידי הרב יצחק דזימיטרובסקי, תלמיד הרב שמואל רוזובסקי בישיבת פוניבז' ור"מ בישיבת קול יעקב. הרב זכריה בן שלמה שימש כראש הכולל בישיבה בעבר. ניתן להחשיב את התקופה, בשנות (לערך) 1970-1985 שבה שימשו רבנים אלה בצמרת הישיבה, כשנות הזהב של הישיבה, בה הגיעה לשיאה ברמת הלימוד. רוב רבני הישיבה כיום הם בוגרי הישיבה מן התקופה הזאת.
בשל היותה מישיבות ההסדר הראשונות שהוקמו בישראל, תרמה הישיבה לעיצוב דמותו של מסלול ההסדר ולהעמקת הצלחתו בהשתלבות במסגרת הצבאית.

דרכה החינוכית

ישיבת שעלבים העמידה תלמידים רבים המשמשים כיום בתפקידים תורניים ברחבי הארץ והעולם כולו: ראשי ישיבות ור"מים, ראשי ישיבות תיכוניות ואולפנות, רבני יישובים וקהילות. הישיבה היא 'אם' הגרעינים התורניים בעיירות הפיתוח. לישיבה גם סניפים בחו"ל, כמו באוקראינה, למשל.
בני הישיבה לומדים בה גמרא בעיון ובבקיאות ורוכשים ידע רחב בהלכה, בתורת החסידות, במחשבה ובמוסר. שורה בישיבה רוח של פתיחות ושל סובלנות. הישיבה דוגלת באידאולוגיה של "קו רחב", היינו: ככל ישיבות הקו דוגלים בישיבה בהתווית גישה חינוכית אחידה, ברורה וקבועה אך בשונה מישיבות קו אחרות, בישיבת שעלבים השיטה החינוכית מורכבת מנרטיבים שונים ומגוונים (ליטאיות, חסידות, מוסר, הרב קוק והרב סולובייצ'יק) המשתלבים יחד לדרך חיים תורנית אמונית, על כן נאמר: "הסדר שעלבים - קו אבל רחב".
בנוסף לשיעורי ראש הישיבה והרמי"ם, מתקיים מידי בוקר שיעור ב'עין אי"ה' מפי הרב משה גנץ, תלמיד הרצי"ה ור"מ בישיבה. כמו כן נמסרים שיעורים שבועיים מפי הרב משה פטרובר, ממומחי הלכות שבת כיום.

שיטת הלימוד

לימוד העיון בגמרא מתבצע ברמה גבוהה בשיטת ר' חיים מבריסק, ומבוססת על ניסיון להבין את כללי הסוגיה, יסודותיה והגדרתה, מתוך הסוגיה עצמה. באופן זה, ביסוד השיטה עומדת לוגיקה טהורה, המתבססת על הבנה עמקנית של מאפייני הנתונים ההלכתיים שבסוגיה, ללא קשר לנתונים תומכים או סותרים מסוגיות אחרות.
מאפיין נוסף של שיטת בריסק הוא עיסוק רב בלימוד שיטות הרמב"ם.
עיקרון מודגש נוסף בשיטת בריסק הוא: "מען דארף פארשטיין וואס, ניט פאר וואס" (יידיש). בתרגום לעברית: "עלינו להבין מה, ולא למה". כלומר כאשר באים לנתח סוגיה תלמודית, אין לנסות להבינה באמצעות השאלה "למה" אמרה התורה את אשר אמרה, כי אין לנו אפשרות לדעת זאת. עלינו רק לנסות ולהבין "מה" הוא הדין שאמרה התורה, מה גידרו המדויק ומה משמעותו כלפי דינים אחרים.

מסלול ה"הסדר"

רוב תלמידי הישיבה בוחרים להתגייס לצה"ל במסגרת ה"הסדר" דהיינו מסלול הנמשך כחמש שנים, ומתגייסים לצה"ל באמצע שיעור ב'.
בנוסף למסלול ההסדר, מאפשרת הישיבה ללמוד במסגרת "תורתו אומנותו", דהיינו לימוד במסגרת דחיית גיוס של ישיבות גבוהות.
הישיבה מוציאה עלון דו שבועי בשם "מחיל אל חיל", אשר מופץ בקרב החיילים המשרתים בשירות פעיל בצה"ל. כמו כן, תלמידי שיעור א' מוציאים ניוזלטר שבועי המופץ להורי התלמידים בדוא"ל ובו: דבר תורה לפרשת השבוע הנכתב על ידי תלמיד שונה כל שבוע, סיכום חקירה (במלעיל) של אחד משיעורי העיון שהיו בשבוע שהיה, משהו מהרב הנדלר ועדכון קצר מהנעשה בישיבה.

תוכנית בני חו"ל

בישיבה פועלת זה שנים רבות תוכנית לבני חו"ל. בחורים בוגרי ישיבות תיכוניות בעיקר מרחבי ארצות הברית מגיעים לשנת לימודים אחת לפחות בישיבה. שיעורי העיון בגמרא ניתנים על ידי צוות הר"מים של תוכנית בני חו"ל שכולו מורכב מבוגרי תוכנית בני חו"ל בישיבה עצמה. את שיעוריהם מעבירים הר"מים בעברית, ברמה גבוהה ובסגנון עיוני ישיבתי.

במהלך שנת הלימודים נערכות פעילויות משותפות לתלמידים הישראלים ולבני חו"ל.
בישיבה פועל אולפן עברית המתקיים בשעות הפסקת הצהרים והמופעל על ידי אחד מתלמידי הישיבה.
במהלך השנה, בימי שישי ובעיקר בחופשות, יוצאים בני חו"ל לסיורים ולטיולים שמטרתם היכרות עם ארץ ישראל, עם ישראל, והמורשת הישראלית.

שירות צבאי לבני חו"ל

חלק נכבד] מבני החו"ל מתגייסים לשירות צבאי עם חבריהם הישראלים במסגרת ה"מח"ל" (מתנדב חוץ לארץ). בוגרים רבים של התוכנית עלו ארצה, לרוב לאחר לימודים אקדמיים בחו"ל, ורבים אחרים משמשים ברבנות בקהילות יהודיות ברחבי העולם.
בשנים האחרונות נפתחה מדרשה לנשים בירושלים].

מדי שנה יוצאת משלחת מקרב בני חו"ל למסע לפולין, בראש המשלחת וכמדריך המסע עומד הרב אריה הנדלר.

ניצוצות

מרבית מבני הישיבה משתתפים בפעילויות העוסקות בקירוב רחוקים והפצת יהדות, באמצעות הצבת דוכנים במודיעין-מכבים-רעות הסמוכה לישיבה, בהם מציעים לעוברים ושבים להניח תפילין, מחלקים נרות שבת, מציעים חוברות יהדות בנושאים שונים ועוד. כן משתתפים מספר תלמידים בהרצאות לכיתות תלמידים מבתי ספר חילוניים, במסגרת עמותת "עם ישראל אחד".

אוצר הספרים

בישיבת שעלבים מצויה אחת מהספריות התורניות הגדולות בישראל בפרט ובעולם בכלל. בספרייה מצויים, נכון ל-2012, כ-130,000 ספרי יהדות, תורה ונ"ך, משנה, גמרא בעיון ובבקיאות, מחשבת ישראל, חסידות, קבלה ועוד. בנוסף קיים באוצר מאגר של אלפי שיעורים מוקלטים.
רוב מוחלט באוצר הספרים הוא תוצאה של שיתוף פעולה הדוק בין הישיבה לבין משפחת החייל אברהם מוצן (אחיו של החזן יעקב מוצן), שנהרג במלחמת שלום הגליל.

היסטוריה

מכון שלמה אומן הוא מכון תורני למחקר ופרסום של ספרים תורניים במהדורות חדשות ומתוקנות, שלא למטרות רווח. הוא נקרא על שמו של תלמיד הישיבה וחייל צה"ל שלמה אומן, בנו של חתן פרס ישראל ופרס נובל לכלכלה פרופ' ישראל אומן, שנהרג בקרב במלחמת שלום הגליל. המכון נוצר על ידי שיתוף פעולה בין ישיבת שעלבים ו'מכון ירושלים', בעקבות הסכם שנחתם בשנת תשמ"ג בין הרב מאיר שלזינגר (דודו של שלמה אומן), אז ראש ישיבת שעלבים, לבין ידידו הרב יוסף בוקסבוים, ראש 'מכון ירושלים'. עומד בראשו משנת תשנ"ב הרב יואל קטן, לשעבר ר"מ בישיבה תיכונית, מהדיר, עורך וחוקר תורני.

תחומי פעילות

המכון עוסק במחקר תורני של ספרות תורנית ובהוצאה לאור של ספרי הראשונים והאחרונים מכתבי-יד ודפוסים ישנים, בשילוב מנגנון של השוואת נוסחאות, הערות, מראי-מקומות והפניות.
במסגרת המחקר עוסקים במכון מספר חוקרים, רובם רבנים ואברכים בישיבת שעלבים בהווה או בעבר. המכון מתוקצב בין השאר על ידי האגף למכוני מחקר תורניים של משרד החינוך, והוא נשען רבות על עזרתה וסיועה של ישיבת שעלבים.

עורכים במכון

בין עורכי המכון: הרב משה צוריאל; הרב יואל עמיטל - בנו של הרב יהודה עמיטל ור"מ שיעור ה' בישיבת שעלבים; הרב עמיחי כנרתי - ר"מ בישיבת איתמר וחתנו של הרב יצחק מאיר האיתן; הרב צבי ארנטל - לשעבר ראש חטיבת הבינים בישיבה התיכונית בשעלבים.