קומיקס

קוֹמִיקְס (מאנגלית: Comics; בעברית: עֲלִילוֹן) היא מדיה גרפית וסוג אומנות בה דמויות אשר מצוירות ברצף ואירועים אשר משתנים מתמונה לתמונה מצטרפים לכדי עלילה. המונח "קומיקס" שימש בתחילה לצורך תיאור רצועות הקומיקס המוקדמות אשר הופיעו בעיתונות והיו בעלי תכנים קומיים, אך בהמשך הפך למונח המתאר את כל סוגי התכנים המופיעים במדיום זה, כולל אלו אשר רחוקים מלהיות משעשעים. פעמים רבות מכונה הקומיקס בכינוי "האומנות התשיעית".
רוב הקומיקסים משלבים מילים עם תמונות, כאשר מקובל לרוב לרשום את מה שהדמויות אומרות בבועת דיבור (או "בלון" בעגת הקומיקס) המצוירת בקרבתן ומיוחסת אליהן על ידי מתיחת קטע קטן ממנה לעבר פיה של הדמות הדוברת. עם השנים התפתחו פורמטים שונים של קומיקס, ובין היתר נוצרו מסגרות התמונה ("חלונות" או "ריבועים" בעגת הקומיקס), אשר צורתם, רוחבם או אורכם, וכן מיקומם, תורמת לעלילה על ידי יצירת רושם מסוים. לדוגמה: רצף צפוף של תמונות קצרות נועד ליצור תחושה ואווירה של חיפזון, מהירות וכדומה.
הקומיקס מופץ בכתבי עת, עיתונים, חוברות ובעת האחרונה אף באינטרנט. הקומיקס בא בסוגות שונות: החל מעלילות וסיפורים ארוכים שמתמשכים בסדרות ארוכות של ספרים וחוברות וכלה ברצועת קומיקס קצרה ומצחיקה עם שורת מחץ בסופה.
הנושאים בעלילות הקומיקס רבים ומגוונים, בהם סיפורי הרפתקאות, מתח, הומור, פעולה, גיבורי-על
ונבלי-על, פנטזיה, מדע בדיוני, ואפילו מין. גיבורי קומיקס רבים אף זכו לעיבוד קולנועי ולסדרות טלוויזיה משלהם, כאשר הבולטים שבהם הם אלה המשתייכים לסיפורי גיבורי-העל האמריקאיים של חברות DC ומארוול, ובהם: סופרמן, באטמן, ספיידרמן, איירון-מן, הענק הירוק והאקס-מן.
תעשיית הקומיקס ענפה מאוד באירופה (בארצות כמו בלגיה, צרפת, איטליה, ספרד וגרמניה), ביפן (שם הוא מוכר יותר בשם מאנגה), בארצות הברית, במדינות אמריקה הלטינית ובמדינות מזרח אסיה.

המאה ה-19

הקומיקס האמיתיים הראשונים החלו להופיע במאה ה-19. היפני קצושיקה הוקוסאי יצר בשנים 1814–1820 את סדרת הספרים הוקסאי מנגה שהייתה תחילתו של הקומיקס ביפן. בספרד ובמיוחד בקטלוניה נוצר סוג של סיפור מצויר הדומה במאפייניו לקומיקס ומכונה בכינוי אאוקה. שורשי האאוקה מגיעים למאה ה-17. בשנות השלושים של המאה ה-19 יצר השווייצרי רודולף טופפר יצירות בעלות מאפיינים ברורים של קומיקס - חלוקת העלילה לריבועים, אולם הטקסט נכתב מתחת לתמונה. הגרמני וילהלם בוש יצר את מקס ומוריץ (1865) וספרים נוספים. בשנת 1884 החלה להופיע בבריטניה סדרת הקומיקס אלי סלופר, שהייתה ככל הנראה סדרת הקומיקס הראשונה. בשנות ה-90 של המאה ה-19 החלו עיתונים בארצות הברית ובאירופה להדפיס סדרות קומיקס בין עמודיהם. בארצות הברית נוצרה בשנת 1895 סדרת הילד הצהוב מאת ריצ'רד פ. אאוטקלט. בשנת 1897 החלה להופיע סדרת הקומיקס ילדי קצנג'מר מאת המהגר האוסטרי רודולף דירקס, סדרה זו הושפעה בבירור ממקס ומוריץ. הסדרה ממשיכה להופיע עד היום בכך היא הופכת לסדרת הקומיקס הוותיקה ביותר.

המאה ה-20

במאה ה-20 חל זינוק בהתפתחות הקומיקס. בסין החלו להופיע ספרונים מצוירים שנקראים לאינוואנווה, שהיו תחילתה של תעשיית המאנווה בארצות דוברות הסינית. בבריטניה החלו להופיע חוברות קומיקס הומוריסטיות כמו דאנדי ובינו שמופיעות עד היום.
בשנת 1929 יצאו לאור רצועות הקומיקס של "באק רוג'רס" ו"טרזן", אשר היו בעלות השפעה מכרעת על התפתחות ז'אנר קומיקס ההרפתקאות. ב-1929 יצאה לאור רצועת הקומיקס הראשונה של "הרפתקאותיו של טינטין" בעיתון הבלגי השבועי לנוער "Le Petit Vingtième". רצועות הקומיקס המקוריות של הסדרה אוגדו לספר אשר יצא ב-1930. טינטין תורגם בהמשך לשפות רבות וזכה להצלחה רבה בכל רחבי העולם.
עד שנות ה-30 היה הפורמט העיקרי של הקומיקס בארצות הברית - העיתונים. בשנות ה-30 החלו לצאת חוברות קומיקס, וכך החל תור הזהב של הקומיקס האמריקני. בשנת 1938 יצאה חוברת הקומיקס Action Comics #1, אנתולוגיית קומיקס שכללה תשעה סיפורים נוספים, בלתי קשורים, בהם הקומיקס הראשון של "סופרמן". דמותו של סופרמן זכתה לפופולריות עצומה והייתה בעלת השפעה מכרעת על התפתחות ז'אנר גיבורי-העל. יוצריו של סופרמן, ג'רי סיגל וג'ו שוסטר, מיהרו למכור את הזכויות עליו לחברת הקומיקס DC, ובכך הפסידו את הרווחים כתוצאה מהפופולריות שלו. ברבות השנים הפך סופרמן לאייקון אמריקאי ודמותו היא מדמויות הקומיקס הפופולריות ביותר גם כיום. ב-1939 נוצרה דמות הקומיקס באטמן, גיבור "על" ללא כוחות על-אנושיים שנלחם בפשע. כיום, סופרמן ובאטמן הם מדמויות הקומיקס הפופולריות ביותר. במלחמת העולם השנייה יצאו חיילים אמריקניים להלחם כשחוברות קומיקס מונחות בתרמיליהם, והחלה עלייה של גיבורי-על פטריוטיים כמו קפטן אמריקה.
בתקופה זו פרח קומיקס ההרפתקאות האמריקני גם בעיתונים וגם בחוברות. קומיקס כמו פלאש גורדון, טרזן, באק רוג'רס ואחרים לצד קומיקס הומוריסטיים כמו פופאי ומיקי מאוס. בשנת 1938 יצאה חוברת הקומיקס ספירו, שממשיכה להופיע עד היום. ב-1946 החלה לצאת החוברת המתחרה טינטין. באותה תקופה החל לשגשג גם הקומיקס ביוגוסלביה.
תור הזהב של הקומיקס האמריקני נמשך אל תוך שנות ה-50. בשנת 1954 יצא בארצות הברית הספר פיתוי התמימים מאת פרדריק ורתהם. הספר דיבר נגד תעשיית חוברות הקומיקס האמריקנית, וטען שהיא משחיתה את נפשו של הנוער האמריקני במסרים של מין ואלימות. הספר הביא למשבר בתעשיית הקומיקס בארצות הברית ולהתמוטטותן של חברות קומיקס רבות, במיוחד כאלו שהתמחו בקומיקס מז'אנר האימה. החברות ששרדו הכפיפו את עצמן לשורה של מגבלות שכונו קוד הקומיקס; בין השאר אסר קוד הקומיקס על הצגת עירום, דם וסיפורים בהם הרע מנצח. פיתוי התמימים השפיע גם על מדינות אחרות כמו אוסטרליה והונגריה, שאסרו ייבוא של קומיקס אמריקני, מה שסייע בדיעבד לתעשיות הקומיקס המקומיות.
בבריטניה הגיע באותה תקופה מגזין הקומיקס Eagle, שהתמקד במיוחד בקומיקס הרפתקאות ומדע בדיוני, בעיקר בזכות קומיקס המדע הבדיוני דן דייר של פרנק המפסון. בשיאו נמכר איגל ביותר ממיליון עותקים. ב-1959 החל להופיע בצרפת מגזין הקומיקס Pilote, שהיה פופולרי בקרב סטודנטים והעסיק אמנים מרחבי אירופה. באותה שנה החל להופיע במגזין הקומיקס אסטריקס, שתורגם לשפות רבות והפך לאחד מהקומיקס הנמכרים בעולם. ב-1960 החל לצאת בארצות הברית הקומיקס של סנופי והפינאטס, שהפך לקומיקס הנמכר והמתורגם ביותר בכל הזמנים. באותה תקופה שגשג הקומיקס במערב אירופה ונפתחו בה הוצאות ספרים המתמחות בקומיקס, כמו Dargaud ו-Casterman הפרנקו-בלגיות, Brugera הספרדית, Carlsen הדנית, Bonelli האיטלקית, Big Balloon ההולנדית ועוד.
בשנות ה-60 חלה התאוששות בחברות הקומיקס האמריקניות, בכפוף לתנאי קוד הקומיקס. בין השאר החלה עלייתה של חברת מארוול קומיקס בראשות סטן לי, והחלו להתפרסם קומיקס כדוגמת ספיידרמן ואקס מן.
כתגובה לקוד הקומיקס החלה להתפתח בארצות הברית תעשיית קומיקס אלטרנטיבית, שאינה כפופה לחברות הקומיקס ולסינדיקטים של האמנים. בין היוצרים האלטרנטיביים החשובים ניתן למנות את רוברט קראמב וארט ספיגלמן.
ביפן, תרבות הקומיקס וסגנון המאנגה התפתחו במיוחד לאחר מלחמת העולם השנייה, בהשפעת רצועות הקומיקס האמריקניות. אוסאמו טזוקה (Osamu Tezuka) הוא אמן יפני אשר השפיע באופן ניכר על התפתחות סגנון המאנגה בתקופה שלאחר המלחמה, ונחשב לאבי המאנגה של ימינו. משנות ה-80 ובעיקר בשנות ה-90 של המאה ה-20, חוברות המאנגה הפכו פופולריות גם מחוץ ליפן, בעיקר סדרות כגון סיילור מון ודרגון בול.

סוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21

במהלך השנים צבר הקומיקס פופולריות רבה ברחבי העולם גם בקרב מבוגרים ואף נוצרו קומיקס למבוגרים בלבד. בצרפת החלה לצאת בסוף שנות ה-70 חוברת הקומיקס Métal Hurlant שהציגה קומיקס למבוגרים בלבד. גרסה אמריקנית של אותה חוברת נקראת Heavy Metal והיא מופיעה עד היום. יוצרי קומיקס שונים החלו להתמקד ביצירת קומיקס ארוטי, בהם האיטלקים מילו מנארה וגידו קרפקס. גם עיתוני מבוגרים כמו פנטהאוז ופלייבוי מפרסמים קומיקס. עיתוני קומיקס אחרים למבוגרים החלו להתפרסם באירופה, בהם Fluide Glaciale הצרפתי ו-El Vibora הספרדי.
עם השנים צבר הקומיקס יותר ויותר מעמד של אמנות עם יוצרים כמו פרנק פרזטה וויל אייזנר האמריקנים, מואביוס הצרפתי, בילאל הסרבי ואחרים. עליית הקומיקס כאמנות הביאה להולדת המושג רומן גרפי. במסגרת זו נוצרו קומיקס העוסקים בנושאים רציניים כמו מאוס סיפורו של ניצול של ארט ספיגלמן על השואה; ג'ו קומיקס של השווייצרי ז'וב העוסק בנערה חולת איידס; פרספוליס של מרג'אן סטרפי מאיראן שעוסק במהפכה האיראנית; המזימה של ויל אייזנר על הפרוטוקולים של זקני ציון; היפני קייג'י נקזאווה יצר קומיקס על פצצת האטום בהירושימה. גם הקומיקס הפופולרי החל לעסוק בנושאים פוליטיים וחברתיים: פוגו של וולט קלי עסק במלחמה הקרה; הקומיקס הארגנטיני מפלדה עסק במצב הפוליטי בארגנטינה; והצרפתייה קלייר ברטשר יצרה קומיקס פמיניסטי.

קנדה

בקנדה ישנה תעשיית קומיקס קטנה שעומדת בצילה של תעשיית הקומיקס האמריקנית. בין הדמויות הבולטות ניתן למנות את גיבור העל קפטיין קנוק. אמנים קנדיים רבים עובדים בארצות הברית בהם ניתן למנות את האל פוסטר, יוצר סדרת הקומיקס ההיסטורית הנסיך וליאנט. טוד מקפרלן, יוצר סדרת הקומיקס ספון, בארי בלייר, יוצר אלפלורד ועוד רבים. בקוובק מתנהלת תעשיית קומיקס בצרפתית עם קומיקס כמו קפטיין קבק, אריאן וניקולה, גליק וגלוק ואחרים.

בריטניה

בבריטניה התפתחה סצנת קומיקס נפרדת משאר מערב אירופה. הז'אנר העיקרי של חוברות קומיקס היה חוברות קומיקס שמפרסמות קומיקס בהמשכים או קומיקסים קצרים. בין החוברות ניתן למנות את EAGLE, LION ו-TIGER, שהתמחו בקומיקס הרפתקאות והמדע בדיוני. כיום יוצאת מהז'אנר החוברת 2000AD ו- JUDGE DREDD. בז'אנר ההומוריסטי ניתן למנות חוברות כמו DANDY ו- BEANO. בבריטניה זוכים לפופולריות רבה קומיקס על כדורגל כמו רוי מהרוברס. קומיקס מלחמתיים, במיוחד כאלה העוסקים במלחמת העולם השנייה כמו קומנדו, זוכים גם הם להצלחה בבריטניה. בעיתונות היומית בבריטניה מופיעים קומיקס שזכו בחלקם להצלחה בינלאומית בהם ניתן למנות את אנדי קאפ, פרד באסט ומודסטי בלייז.

יוגוסלביה

ביוגוסלביה התפתחה סצנת קומיקס נפרדת משאר מזרח אירופה. הקומיקס זכה לפופולריות רבה ביוגוסלביה. בין השאר זכו להצלחה קומיקס מערביים מתורגמים, במיוחד מאיטליה השכנה. הקומיקס בסרביה זכה להצלחה רבה עוד לפני מלחמת העולם השנייה. בין חלוצי הקומיקס ניתן למנות את ג'ורג'ה לובצ'ב יוצר קומיקס פנטזיה. קונסטנטין קוזנצוב, מהגר רוסי שיצר בין השאר עיבודים ליצירותיו של פושקין, סרגיי סולובייב- גם הוא מהגר רוסי שיצר עיבודים ליצירות קלאסיות כמו רומיאו ויוליה, רובין הוד, אייבנהו ואחרים שיצרו קומיקס בסרבית. בין האמנים הקרואטים ניתן למנות את וולטר נויבאואר, שזכה להצלחה גם בגרמניה, אנדראה מאורוביץ, רדובן דבליץ ואחרים בין הסלובנים ניתן למנות את יולס רדילוביץ, שזכה להצלחה גם בגרמניה והולנד. כיום בולטים אמנים כמו בוריס טליאנצ'יץ' ודניאל זזלי  הקרואטים, אלקסה גאיץ' ואנקי בילאל הסרבים, כולם זוכים להצלחה רבה במערב.

טורקיה

בטורקיה זוכה הקומיקס לפופולריות רבה. בין סדרות הקומיקס הבולטות ניתן למנות את טרקן, סדרת פנטזיה על לוחם הוני המזכיר את קונאן הברברי, הסדרה עובדה לסדרה של סרטי קולנוע; קראולן, סדרת קומיקס על לוחם טורקי קדום הכוללת סצנות מין מרובות; קפטן וולקן, על טייס קרב טורקי. סצנת הקומיקס האלטרנטיבי פורחת בטורקיה וכוללת מגזינים כמו גירגיר, למאן ולמאניאק. המציגים קומיקס הכולל עיסוק רב בפוליטיקה, ביקורת חברתית ומין, לרוב מזוהים עיתונים אלה עם השמאל החילוני. כמו כן יוצאים בטורקיה ספרי קומיקס רבים בנושא היסטוריה ודת.

יפן

ביפן מתקיימת תעשיית הקומיקס הגדולה בעולם. הקומיקס היפני המכונה מאנגה מתאפיין בסגנון ציור מיוחד, שאומץ במרבית מדינות מזרח אסיה ובשנים האחרונות בידי אמנים מערביים, סגנון זה מכונה סגנון המנגה. ביפן קומיקס נקרא בידי מרבית הציבור ועוסק במבחר נושאים החל מהנושאים המסורתיים כמו הומור, והרפתקאות, ועד מנגה ספורט (בייסבול, כדורגל), אוכל (יין) ועוד. יש גם מנגה בנושאים שאינם מתקשרים אסוציאטיבית עם קומיקס כמו ספרי לימוד, הדרכה וכדומה. הקומיקס היפני זוכה החל משנות ה-70 להצלחה גדולה ברחבי מזרח אסיה, אז גם החלה חדירתו למערב. בשנות ה-90 החל הקומיקס היפני לצבור הצלחה רבה במערב ולצבור קהל מעריצים, הצלחה זו נמשכת עד היום. בין אמני הקומיקס היפניים הבולטים ניתן למנות את אוסמו טזוקה, המכונה אלוהי המנגה, אשר יצר בין השאר קומיקס כמו אסטרו בוי, שלושה אדולף ועוד רבים; קצוהירו אוטומו יצר את סדרת הקומיקס אקירה העוסק בעולם עתידני אפוקליפטי; אקירה טוריאמה, יוצר דרגון בול; גוסקי קוג'ימה יצר סדרת זאב בודד וגור; קייג'י נקזאווה יוצר ראיתי זאת על טראומת הפצצה האטומית בהירושימה; ומסמונה שירו, יוצר הרוח שבמעטפת; הירואיקו ארקי יוצר ההרפתקה המוזרה של ג'וג'ו.

אוסטרליה

שנות ה-50 היו שנות הזוהר של הקומיקס באוסטרליה בעקבות חוק שאסר יבוא של קומיקס. מכיוון שכך, על מנת לקרוא קומיקס, היה צורך לייצרו באוסטרליה עצמה בין היוצרים הבולטים של התקופה ניתן למנות את ג'ון דיקסון יוצר הסדרות אייר הוק וקרימסון קומט, הארט איימוס יוצר זיפ קומיקס, פול ווילהלן יוצר סדרת הקומיקס הפנתר ואחרים. בין סדרות הקומיקס ההומוריסטיות ניתן למנות את ג'ינג'ר מגס, שמופיעה עד היום ומפורסמת בארצות רבות. כיום ניתן למנות בין האמנים הבולטים באוסטרליה את גארי צ'אלונר, גלן למדסן, שיוצרים קומיקס בסגנון גיבורי על ויוצרים אחרים.

ניו זילנד

בין יוצרי הקומיקס החשובים בניו זילנד ניתן למנות את מוריי בול - יוצר סדרת הקומיקס הפופולרית Footrot Flats המספרת על חיי החווה בניו זילנד. יוצר חשוב אחר הוא דילן הורוקס שיצר את סדרת הקומיקס PICKLE, שזכה להצלחה מסוימת בארצות הברית.

אנציקלופדיות ומאגרי מידע

ישנו מבחר גדול של אנציקלופדיות המתמחות בקומיקס. חלקן כלליות וחלקן מתעסקות בקומיקס במדינה מסוימת, הוצאה מסוימת ואפילו אנציקלופדיות שעוסקות בקומיקס אחד בלבד. חוקר הקומיקס החשוב ביותר כיום הוא האמריקני מוריס הורן, שהוציא לאור מספר אנציקלופדיות העוסקות בקומיקס עולמי, כמו "World Encyclopedia of Comics" בנוסף על אנציקלופדיות העוסקות בקומיקס בארצות הברית כמו "Years of American Newspaper Comics ‏100" ואחרות. האנציקלופדיה המקיפה ביותר כיום לענייני קומיקס היא הקומיקלופדיה שמופיעה באתר למביק. בקומיקלופדיה מופיעים אלפי ערכים על אמני קומיקס מרחבי העולם.
בין מאגרי המידע החשובים ביותר לענייני קומיקס ניתן למנות את מאגר הקומיקס הכללי הממוחשב "Grand Comics Database". מאגר חשוב אחר הוא INDUCKS שעוסק בקומיקס של וולט דיסני.

כתבי עת

ברחבי העולם מופיע מספר לא קטן של כתבי עת המתמחים בקומיקס מההיבט האינפורמטיבי והמחקרי. בהם ניתן למנות את הירחון האמריקני WIZARD, שעוסק בקומיקס המופיע בארצות הברית. השבועון הצרפתי BoDoï. המגזין הצרפתי BDB המגזין הטורקי, Serüven. המגזין ההולנדי Stripschift. הרבעון הספרדי GUIA QUINCENAL DEL COMIC ואחרים.

מחקר

מחקרים רבים נכתבו אודות קומיקס במבחר תחומים, החל בקומיקס כאמנות, דרך היסטוריה, סוציולוגיה ונושאים נוספים.

מוזיאונים ותערוכות

בין המוזיאונים החשובים לקומיקס ניתן למנות את מוזיאון הקומיקס בבריסל שבבלגיה. מוזיאון הקומיקס בניו יורק מוזיאון הקומיקס בבוקה רטון, פלורידה, מוזיאון המנגה הבינלאומי בקיוטו שביפן ואחרים. בישראל פועל המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון.
בין תערכות הקומיקס החשובות ניתן למנות את התערוכה הבינלאומית השנתית באנגולם שבצרפת.

פרסים

בין הפרסים החשובים ביותר בתחום הקומיקס ניתן למנות את פרס אייזנר האמריקני הקרוי על שם אמן הקומיקס היהודי-אמריקני וויל אייזנר. פרס חשוב אחר הוא הפרס המוענק בפסטיבל אנגולם בצרפת. משרד החוץ היפני מעניק פרסים ליוצרי קומיקס מצטיינים שיוצרים בסגנון מנגה.

חנויות קומיקס

חנות קומיקס היא חנות אשר עיסוקה העיקרי הוא מכירה ושיווק של חוברות קומיקס על גרסאותיהן השונות ומוצרים נילווים כגון דמויות פעולה (action figures), מיניאטורות, פוסטרים ואף פרטי לבוש הקשורים לנושא.
בין חנויות הקומיקס החשובות בעולם ניתן למנות את למביק באמסטרדם, Mile High Comics בקולורדו ספרינגס, Mega City Comics בלונדון ואחרות. בישראל פעילות שלוש חנויות קומיקס - קומיקס וירקות (סניפים בתל אביב ורעננה) שזכתה בפרס אייזנר בקטגוריית הקמעונות ב-2011 וקומיקאזה בתל אביב וחיפה.