google/wiki40b huggingface dataset:
ע

ייצוג האות ע'

בקוד ASCII מיוצגת האות ע' בערך F2, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05E2.
בקוד מורס מיוצגת האות ע' באמצעות הרצף (משמאל לימין): .--- (קו קו קו נקודה). סימן ארוך במיוחד זה משקף את תפוצתה הנמוכה של האות ע' בטקסטים עבריים.
הוא ייצוגה של האות ע' בכתב ברייל.

באלפבית צלילי מיוצגת האות ע' באמצעות המילה "עין".
באיתות בדגלי סמפור ע' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה מערבה (שמאלה) ודגל שני הפונה צפון-מזרחה.
באלפבית פונטי מיוצג ההיגוי הלועי (ה"גרוני") של האות על ידי הסמל /ʕ/, ההיגוי הסדקי (ה"אשכנזי") מיוצג על ידי הסמל /ʔ/.
בשפת היידיש, הנכתבת אף היא באותיות עבריות, משמשת האות ע' אות תנועה המקבילה לאות e באנגלית בשפות הלטיניות. לדוגמה, המילה "קינדר" (kinder) תיכתב ביידיש "קינדער".
שיחה

שיחה היא סוג של תקשורת מילולית בין בני אדם. ההשתתפות בשיחה כוללת תגובה לדברים שנאמרו לאורך השיחה, תגובה המתבצעת באופן ספונטני, ומבוצעת באמצעות דיבור. עם התקדמות הטכנולוגיה הופיעו טכניקות נוספות לקיום שיחה, ובהן שיחות טלפון, צ'אטים ושיחות וידאו.
תהליך רכישת שפה מאפשר קיום שיחה באותה השפה. לתקשורת בין אנשים הדוברים שפות שונות נהוג להשתמש במתורגמן.
שיחות מתקיימות בכפוף לנימוסים מסוימים, וכאשר מהלך השיחה חורג מעקרון שיתוף הפעולה השיחה לרוב מתפוגגת ומגיעה לסיומה, או נוצר מצב של חוסר אמון בין הצדדים.
שיחה יכולה להיות צורת תקשורת יעילה ביותר, כאשר נדרש להעביר מידע מורכב ומבוצעת בה אינטראקציה על מנת לוודא שהמידע מועבר כהלכה, ושהיבטים שונים של המידע מוסברים בניסיון להתאים לשאיפות הדוברים וידע קודם שלהם. שיחת חולין (סמול-טוק) היא סוג של שיחה המתקיימת מטעמי נימוסין, ללא מטרה ישירה להעברת מידע, אלא ליצור או לבסס היכרות.
ורדון

חינוך

תלמידי היישוב לומדים, על פי רוב, במוסדות החינוך של המועצה האזורית יואב.
תלמידי בית ספר יסודי לומדים בבית הספר "שדות יואב" שבקיבוץ גת, או ב"יד חזון" - שבמושב באר טוביה, ובשפיר. 
תלמידי התיכון החילוני לומדים ב"צפית" – בקיבוץ כפר מנחם, ותלמידי התיכון הדתי ב"גרוס" שבקריית גת.
בנוסף, ביישוב פועל מועדון נוער ופעילות מד"צים.
תאומכיה

המונח היווני תאומכיה (ביוונית: Θεομαχία, "מלחמות אלים") מציין מאבק בין אלים שונים, או מרד נגד אלים. תאומכיה מעורבת פעמים רבות בסיפורי תאוגוניה ("הולדת האלים"). המונח מורכב מהלחם בסיסים של המילה היוונית "תאוס" (θεός), שמשמעותה אל, ושל המילה "מאכה" (μάχη), קרב.

דוגמאות

דוגמה מוקדמת לתאומכיה היא מיתוס הבריאה המסופוטמי-בבלי "אנומה אליש". לפי מיתוס זה של המיתולוגיה המסופוטמית, הביס האל התומך של העיר בבל וראש הפניתיאון הבבלי, מרדוך, את האלה, בוראת העולם, תיאמת. לאחר שניצח והרג את תיאמת, הוא בורא את השמים ואת הארץ מגופה המבותר ואת בני האדם מגופו של קינגו שר-צבאה.
במיתולוגיה היוונית מספר סיפורי תאומכיה. הסיודוס מתאר בחיבורו "תאוגוניה" סכסוכים בין דורות שונים של האלים האולימפיים, בהם ה"טיטאנומכיה" מול הטיטאנים. כן ערכו האלים האולימפיים את ה"גיגאנטומכיה"  מול הגיגאנטים ("ענקים"). האלים נחלקו פעם נוספת לצדדים שונים במלחמת טרויה, וב"איליאדה" מאת הומרוס מופיעות מספר תאומכיות בין אלים, המערבות אף בני אדם בקרבות האלים.
סטיבן קונץ

תולדות חייו ויצירתו

פרספילד נולד בעיירה אסטוריה וגדל בעיירה בוקהאנון, שבוירג'יניה המערבית. בשנת 1968 השלים תואר במדע המדינה באוניברסיטת וירג'יניה המערבית. לאחר מכן התגייס לצי האמריקני, הוכשר כטייס קרב ולחם במלחמת וייטנאם כטייס A-6 אינטרודר. על גבורתו עוטר קונץ בצלב התעופה המצוינת. בשנת 1977 השתחרר בדרגת לוטננט. בשנת 1984 פורסם ספרו הראשון, "טיסת האינטרודר".
ידידים (עמותה)

"ידידים" למען הנוער והחברה היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 1991. העמותה פועלת בקרב ילדים, בני נוער וצעירים במצבי סיכון ומצוקה בכל שכבות ומגדרי האוכלוסייה בישראל. העמותה מסייעת בכל שנה להעצמתם של כ-3,000 ילדים, בני נוער וצעירים על ידי הפעלת מרכזים קהילתיים לילדים ובני נוער בכל רחבי ישראל בהם מופעלות תוכניות חונכות והעצמה שנתיות. הארגון נעזר בלמעלה מ-2,000 סטודנטים ומתנדבים בתוכניות חינוך ורווחה שונות, בלמעלה מ-160 קבוצות.

היסטוריה

בשנת 1991, הקימה בירושלים קבוצת סטודנטים צעירים בוגרי צבא את ארגון 'ידידים לקליטת נוער על ידי נוער' שנרשם כעמותה, במטרה לסייע בקליטת גל העולים של תחילת שנות ה-90. הארגון הציג מתווה פעולה תחת הכותרת "קליטה ידידותית - מודל החונכות של ידידים" לפיו בני נוער מתנדבים מוצמדים לילדים ובני נוער עולים, משמשים להם כחונכים ומלווים אותם בצעדיהם הראשונים בישראל. זאת, בשילוב עבודה קבוצתית של בני נוער בני אותו גיל ובעלי רקע וסטטוס דומה במתווה של קבוצת השווים.
פעילות העמותה התרחבה בתוך שנים ספורות ליותר מ-30 יישובים בארץ, ובשנת 1996 הורחבה פעילותה לאוכלוסיות נוספות של בני נוער במצבי סיכון, תוכניות מנהיגות והתנדבות בקהילה. באותה שנה שונה שם הארגון לשמו הנוכחי - "ידידים למען הנוער והחברה".
בתחילת שנות האלפיים המשיכה העמותה להרחיב את פעילותה בהיבט גאוגרפי, חברתי וחינוכי-מקצועי, תוך הקמה והפעלה של תוכניות ייעודיות לגילאים, מצוקות ומצבי סיכון שונים. סייעו להרחבת העמותה שיתופי פעולה עם ארגונים חברתיים ומשרדי ממשלה; משרד העלייה והקליטה, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, שירות מבחן לנוער, משרד החינוך, משטרת ישראל, קרנות הביטוח הלאומי, ועוד ארגונים וקרנות מהארץ ומהעולם. בין היתר, עמותת ידידים ניהלה את ההתנדבות בקהילה של אלפי סטודנטים מלגאים בישראל. בנוסף הקים הארגון סניפי "ידידי ידידים" בארצות הברית בנשיאותו של השחקן מייק בורשטיין, וכן "ידידי ידידים" בקנדה ובאנגליה.
על פי הערכת העמותה, כ-100,000 בוגרים עברו בין שורותיה לאורך השנים.

תחומי פעילות ותוכניות

כיום עמותת "ידידים" נותנת מענה ייעודי לצרכים חברתיים העולים מגורמי חינוך ורווחה בממשלה ובמגזר השלישי. זאת, על ידי הפעלת תוכניות ארוכות-טווח בתוך הקהילה המותאמות לשלבים שונים בחיים ולמצבי סיכון ומצוקה. תחומי הפעילות העיקריים הם קליטת עלייה, מניעת נשירה, נערים ונערות בסיכון, נוער עובר חוק, הכנה לצה"ל, תעסוקה והעצמה נשית.
תוכניות הארגון ממוקמות על רצף הגילאים 6–36, ומטרתן להעצים את החניכים ולהעניק להם כלים, מיומנויות וכישורי חיים אשר יאפשרו שילוב מיטבי בקהילה ובחברה והבניית תפיסת עתיד חיובית. בבסיס התוכניות עומד המודל החינוכי "המשולש", אשר פותח בעמותה וכולל: חונכות אישית, פעילות קבוצת שווים והתנדבות בקהילה.
בין התפיסות החינוכיות המובילות את העמותה הן בניית מסלול התקדמות אישי לכל חניך, התמדה ומעורבות הורים ומשפחה גרעינית בתהליך החינוכי.

מכון ידידים למנהיגות, ניהול והתנדבות

הוקם בשנת 1998 על מנת לפתח את תורת ההדרכה, ההכשרה והניהול של עובדי ומתנדבי "ידידים", ללוות את מחקרי ההערכה והמדדים להערכה של התוכניות השונות. עד היום הכשיר המכון למעלה מ-2,800 מנהלים, רכזים ומתנדבים, תוך שילוב בין תאוריות וידע אקדמי לבין עשייה וידע העולים מן השטח. מחקרי המכון מסייעים לדייק את המענים הניתנים בתוך התוכניות וכן לשתף במידע המקצועי הקיים בארגון.
רבי יצחק עטושיא

רבי יצחק עטושיא (בכמה מהגרסאות גם: ר' יצחק איש כפר עיטוש) היה אמורא ארצישראלי בדור השלישי והרביעי (סוף המאה ה-3 עד תחילת המאה ה-4).
לפי הסברה, שמו בא לו ממקום מוצאו - הכפר עטוש, המזוהה כיום עם "ח'רבת עטושה" שבשיפולי בקעת יבנאל בגליל התחתון.
רבי יצחק עטושיא שאל מריש לקיש, והיה תלמידו של רבי זירא, וכך מובא בתלמוד: "ר' יצחק עטושיא אמר קומי ר' זעירא משום דבית רבי ינאי אפונים חיים מערבין בהן למי נצרכה לרבי מאיר שלא תאמר הואיל והן מסריחין את הפה אין מערבין בהן". לפי דעה אחת היה אף תלמידו של רבי ירמיה.
כמו כן, נזכר מספר פעמים בסדר נשים: "אייתי דרבי זעירא לרבי יצחק עטושיא ותנון ליה כגיטין כן מתנה, אמר ליה רבי בא או מה גיטין אם לא נתן בחייו לא נותן", וכן: "אייתי ר' זעירא לרבי יצחק עטושיא ותנא ליה וכל מנחה בלולה בשמן, מה אנן קיימין אם בבלול של חיטין כבר הוא אמור".
בנו, רבי חייא (גם: רבי חייה), היה אף הוא תלמיד חכם.
תמי כץ-לוריא

ביוגרפיה

תמי כץ-לוריא נולדה בירושלים. הוריה, ציונה וישראל כ"ץ, מורים ואנשי חינוך. גדלה בחולון, ומשנת 1984 תושבת תל אביב. אם לשניים.
בנעוריה למדה בלט קלאסי בבית ספר למחול של אינסה אלכסנדרוביץ, ובהמשך בלט קלאסי ומחול מודרני אצל מיטב המורים בתל אביב.
רקדה בלהקת "בת שבע 2" (1984), בלהקת רינה שחם (1987-1984) ובלהקת "קול ודממה" (2000-1988).
כרקדנית עצמאית, יצרה והופיעה ביצירות סולו שלה במסגרות שונות (אינטימדנס, מחול אחר, מחולוהט, על חבל דק, קולאז, ניסוי כלים ועוד). יצרה והופיעה בערב סולו מחול ושירה "רק רגע" . המופע עסק בדרך שבה האמנות תופסת ומנציחה את הרגע, ושילב קטעי מחול בכוראוגרפיה של תמי, עם טקסטים משירתה, ובבימויה של רוז משיחי. המופע, שנתמך על יד מועצת הפיס לתרבות ואמנות, עלה בהצלחה בפסטיבלים שונים בשנים 2001- 2004 (“פסטיבל אישה", “מוזות", ופסטיבלים בתיאטרון הסימטה, ובמוזיאון ישראל, ירושלים).
כץ-לוריא יצרה כוריאוגרפיות להצגות, ביניהן "יאקיש ופופצ'ה", "החולה המדומה" בבימויה של רוז משיחי, "לייזסטרטה 2000", בבימויה של מרים לרמן-באר (2007), ולאופרה הקאמרית "איטשע הייסטיר" של דניאל גלאי (2009).
כמורה למחול, לימדה בלהקת "קול ודממה", במגמות מחול שונות ברחבי הארץ, ובסטודיו רבים למחול ופילאטיס, ביניהם: ביכורי העיתים, בית הספר של הבלט הישראלי", "סטודיו בי", לימדה בקורסים למורים ב-"מכון וינגייט". ריכזה את בית הספר למחול ב'"בית פרנקפורט" משך 21 שנה. כיום ממשיכה ללמד מחול ופילאטיס.
בהשכלתה בוגרת תואר ראשון בהצטיינות בפסיכולוגיה ובספרות עברית מטעם אוניברסיטת תל אביב (1988-1984), קיבלה רישיון הוראה מטעם משרד החינוך (1995) ובעלת תואר שני בחינוך לאומנויות (התמחות בחינוך למחול), מטעם אוניברסיטת לידס שבאנגליה (2001-1999).
כמשוררת, החל מ-1980 פירסמה שירים במוספים הספרותיים של העיתונים "על המשמר", "דבר", ידיעות אחרונות" ו"מעריב", "ישראל היום", ובכתבי עת ספרותיים שונים : "שבו", "הליקון", "מאזנים", "עיתון 77", "עכשיו", "'שופרא"', "קשת החדשה", "'אפריון'", "עמדה", "'גג"', ובכתבי עת מקוונים: "'ליריקה"', "'כאוס'", "שחררזאדה, "'פועם'", ועוד. כותבת ביקורות מחול באתרים "מפה", '"דאנספוינט'", ובאתר '"יקום תרבות'". פירסמה עד כה (2017) חמישה ספרי שירה. יסמין אבן ונתן סלור הלחינו משיריה והופיעו איתם.

ביקורות ותגובות

חן שטרס, לקסיקון הקשרים לסופרים ישראלים, כתבה כי "שירתה לירית והיא מוצגת מעמדה של דוברת אינטרוספקטיבית. נושא מרכזי ביצירתה... הוא היחסים הדינמיים בין עולם המילים למודעות, כולל היחסים בין הדימויים השיריים לבין החושני והגופני. נושא זה בא לידי ביטוי גם בעיסוק תדיר בגוף ובתודעה וכן ביחסים בין תנועה לנייחות, שאפשר לקשרם גם אל פעילותה בתחום המחול. נושאים אלה מתפתחים בחלק מהשירים לכדי אמירות ארס-פואטיות.
לשון השירה שלה מערבת בין שפה שירית לשפה דיבורית... הביקורת שמה דגש על הזיקה בין שירתה לעולם המחול ועל היחסים בין הגשמי והארצי לבין הרוחני והפואטי"
על ספרה "שולפת את הגלגלים כדי לעקוף" כתב מנחם בן במעריב תרבות ב-27 בפברואר 2009 כי "תמי כץ לוריא היא משוררת נפלאה, שהמילים מכשפות אותה "נעתרת למילים שיכישו אותי.." ואני מאמין לה, כי המילים שלה עשויות מחומרים דליקים כל הזמן, ואינן מזייפות, סוג של ציוריות חסרת מנוח, מפתיעה תמיד..."
על ספרה "מתוך החול אל הראשית" כתב עודד פלד בידיעות אחרונות ב-30 באוגוסט 1996 כי "זוהי כתיבה קיומית מאד, מעודנת, נבונה ורגישה המבקשת לעשות שימוש דייקני בשפה. תמי כץ לוריא מצליחה לגעת לעיתים בקצוות חשופים, כואבים, של החוויה, תוך שמירה על ברית מסוגננת, נקייה מפזילות לסלנג, ובנימה מאופקת שאין בה התלהמות או פאתוס מיותר....קובץ יפה ושקט..."
בעל עניין

עסקת בעל עניין


למשקיעים בבורסה עניין רב בפעולותיהם של בעלי העניין בחברה ובאירועים מיוחדים הקשורים אליהם. בידי חלק מבעלי העניין מידע בגין עסקאות גדולות שנחתמו או עתידות להחתם, או בגין דוחות כספיים, טרם שהדברים מובאים לידיעת הציבור הרחב.
לפיכך, חברה ציבורית מחויבת בהתאם לתקנות ניירות ערך, בדיווח אחת לשבוע על בעלי העניין בחברה ועל השינויים באחזקותיהם. מידע חשוב זה חייב להיות לנגד עיניהם של המשקיעים בבורסה, כאשר הם רוצים לבצע עסקאות במניות החברה.
על מנת למנוע מבעל עניין לנצל לרעה את יחסיו עם החברה, נקבעו הוראות מיוחדות לעסקאות בין החברה לבעלי העניין. ככל שהעסקה נוגעת יותר לבעל העניין, והאינטרס של בעל העניין חזק יותר, כך נדרשים יותר אישורים לשם ביצוע העסקה. על עסקאות של בעלי עניין חלה חובת גילוי נאות בדוחות כספיים של החברה, ובהם פירוט על תנאי העסקה.
בעל עניין הוא פעמים רבות גם "איש פנים", כהגדרתו בחוק, שעליו חלות הגבלות מסוימות לעניין קנייה ומכירה של ניירות ערך של התאגיד, כדי למנוע חשש של שימוש במידע פנים.
רדיו חזק

הפקת האלבום

הפקת האלבום באה בעקבות שירים מוקדמים שהפיקו מייסדי הלהקה יזהר אשדות, יאיר ניצני ודני בסן (עוד במהלך שירותם הצבאי של אשדות וניצני בתחנת גלי צה"ל), ובמיוחד השיר תנו לי רוק'נ'רול, שהוקלט גם באנגלית וזכה להצלחה באירופה, והביא לביקוש לאלבום שלם של הלהקה. 
במהלך שנת 1980 הפיקה הלהקה אלבום ובו שירים באנגלית ועל בסיסו הופק האלבום בעברית, שהכיל אחדים משיריה הידועים והאהודים של הלהקה במהלך שנות פעילותה. במהלך ההפקה צורף ללהקה יושי שדה, והשתתפו בה הטכנאי יוני פורת, המתופף אלון הלל ונגן הגיטרה בס אוהד אינגר. המילים והלחנים לשירים נכתבו על ידי חברי הלהקה וכן על ידי דורי בן זאב, ג'יי מרטין (דייוויד קריס), ראובן מירן, וקובי מידן.
בנובמבר 1980 יצא לרדיו השיר רדיו חזק שזכה להצלחה רבה. האלבום, שנקרא בשמו של השיר, יצא לאור בראשית שנת 1981 ותוך חודשיים נמכר ב-10,000 עותקים. בהמשך יצאה הלהקה לסיבוב הופעות מוצלח ובעקבותיו הגיעו מכירות האלבום ל-60,000 עותקים בתוך שנה וחצי. באותה שנה (תשמ"א) זכתה תיסלם בתואר להקת השנה.
בשנת 1995 יצאה לאור גירסת CD של האלבום, ובה גם חמישה שירים באנגלית שנלקחו מהגרסה הלועזית של האלבום.
Les chansons en or

רקע והפקה

אלבום הלהיטים הופק על ידי רנה אנג'ליל, פול באילרגיון, מרסל לפבר, אדי מרנאיי, רודי פסקה ודניאל הטו. במהלך אותן השנים, הוציאה דיון אלבומים רבים כדוגמת Céline Dion en concert, C'est pour toi ו-Les oiseaux du bonheur, שזכו להצלחה. מתוך האלבומים, יצאו להיטים רבים, אותם איגדה דיון לאלבום הלהיטים הזה. לאחר שקיבלה עשרות תוארי פלטינה וזהב, תוך שזכתה בעשרה פרסי ה-Félix, החליטה דיון להוציא את אלבום הלהיטים הזה.
ביוני 1986, הוחלט להוציא את השיר "Fais ce que tu voudras", כסינגל ראשון ויחיד מתוך אלבום הלהיטים, במטרה לעזור בקידום שלו.
ליאור וילדיקן

ביוגרפיה

וילדיקן נולדה בקיבוץ נחשולים וגדלה בגבעת עדה להורים ריבה וחנוך, ולה שני אחים ואחות: איתי, אביב ואורי. וילדיקן החלה להתאמן בג'ודו כבר בגיל 9, בתחילה במועדון בוג'ין קאן בזיכרון יעקב, ומאוחר יותר בגיל 15, במועדון מיטב בנתניה, שם היא מתאמנת עד היום. מאמנה הוא שני הרשקו, המשמש גם כמאמן נבחרת ישראל לנשים. בגיל 13 התקבלה וילדיקן לנבחרת ישראל והוריה תמכו בה כלכלית על ידי מימון חלק מנסיעותיה לתחרויות בינלאומיות בחו"ל כנציגת הנבחרת. 
בשנת 2012 זכתה בהישג המשמעותי הראשון שלה, מדליית זהב לבוגרות עד 70 קילו בתחרות גביע העולם שהתקיימה בטשקנט, אוזבקיסטן. בשנת 2014 הפכה וילדיקן לחברה בסגל האולימפי עקב הישגיה הגבוהים, וכיום היא שגרירת אתנה ישראל.

אליפויות ישראל

באליפות ישראל בוגרות שנערכה בתל אביב בדצמבר 2008, זכתה וילדיקן לראשונה במדליית הזהב בתחרות עד 70 ק"ג. בהמשך זכתה בתואר עוד 6 פעמים, בין השנים 2011–2015.

גביע העולם

וילדיקן זכתה במדליה הראשונה שלה בסבב העולמי בתחרות גביע העולם במשקל עד 70 ק"ג שנערכה בספטמבר 2012 בטשקנט, אוזבקיסטן. וילדיקן ניצחה את יריבותיה ויקטוריה אוזדייבה ודילשודה איסרואילובה האוזבקיות והעפילה למקום הראשון. עבור וילדיקן, זוהי מדליית הזהב הראשונה בקריירה בסבב העולמי. מאז זכתה וילדיקן ב־8 מדליות נוספות בסבב של איגוד הג'ודו הבינלאומי.
אליפות העולם 2015, קזחסטן
אליפות העולם בג'ודו 2015 הייתה תחרות השיא של וילדיקן, שם דורגה במקום השביעי. לאחר שלושה ניצחונות בשלבים המוקדמים נעצרה וילדיקן ברבע הגמר בקרב מול יריבה יפנית, בבית הניחומים הפסידה שוב ליריבה מקולומביה, 3 פעמים אלופת העולם ומדליסטית אולימפית.

חיים אישיים

וילדיקן מתגוררת בראשון לציון, היא סטודנטית לתואר ראשון בפסיכולוגיה וחינוך באוניברסיטה הפתוחה. בשנת 2010, וילדיקן עברה ניתוח לאיחוי חוליות בצוואר בעקבות פריצת דיסק צווארית. חזרתה לפעילות ספורטאית מלאה לאחר הניתוח, הופכת אותה למקרה הרפואי הראשון בו ספורטאי ממשיך בקריירה לאחר פציעה בסדר גודל כזה.
נביל עיוש

קורות חיים

עיוש הוא בנם של אם תוניסאית-יהודייה ושל אב מרוקאי-מוסלמי. עיוש שיחק בהצגות וביים הצגות תיאטרון. בשנת 1992 החל לביים סרטי פרסומת. בשנת 1997 יצא לאקרנים סרטו הראשון באורך מלא.
חנה לרנר

חנה לרנר (רובינשטיין) (תרס"ט – ה' בחשוון תשנ"ח, 5 בנובמבר 1997) הייתה ציירת ישראלית.

ביוגרפיה

לרנר נולדה בשם חנה רובינשטיין בשנת תרס"ט בסטרטוב שברוסיה, בתם של אשקה וברוך רובינשטיין.
למדה פרסקו בבית הספר הגבוה לאמנות פלסטית "פרסקו" בוורשה ותולדות האמנות באוניברסיטת ורשה. ב-1935 זכתה בפרס עיריית ורשה.
בשנת 1936 עלתה לארץ ישראל והתגוררה בהדר הכרמל שבחיפה, באותה שנה עברה לתקופה קצרה לתל אביב שם למדה ציור במועדוני תלמידים והציגה ציור קיר ביריד המזרח השני לזכר קורבנות ההתיישבות.
ביצירותיה הרבתה להשתמש במשטחים רחבים וגבוהים בקומפוזיציות צבעוניות ודקורטיבית, תוך שימוש במגוון חומרים: אבן, זכוכית, חרסינה וחומרים סינתטיים, והתמקדה בנושאים הקשורים לצפת, וליהדות.
לרנר נישאה לאריה לרנר, מבקר אמנות, מתרגם ועורך, חבר מערכת "דבר", בנו של המשורר העברי יעקב לרנר. יחד עמו הייתה ממייסדי "קריית האמנים" בצפת, לאחר כיבושה על ידי "ההגנה" במלחמת העצמאות ב-1948.
מעבודותיה הבולטות: ציור קיר בבית הנשיא בירושלים; ויטראז' בבית הכנסת הגדול בתל אביב; תמונת קיר במלון גינוסר שעל יד הכנרת; ויטראז' ושלושה קירות בספרייה, באודיטוריום ובבית המדרש של ישיבת פלטבוש בניו יורק; שישה קירות בחלוקה לשישה סדרי משנה בישיבה התיכונית קריית נוער בירושלים.
בשנות פעילותה הוסיפה מאיוריה ורישומיה למספר ספרים, בהם "דרך עקובה" של אריה ליפשיץ (1978), ו"המארב" של שמאי גולן (1983).
ב-1964 זכתה בפרס חברת מאייר על הצעתה למוזאיקה להנצחת הגימנסיה הרצליה בתל אביב.
לרנר נפטרה בסתיו 1997, ונטמנה בבית העלמין בהר הזיתים לצד בן-זוגה.
עמיח"י

עמיח"י (ראשי תיבות: עמותת משפחות לילדים מיוחדים בישראל) היא עמותה ישראלית שפועלת לקידום איכות חייהם של ילדים עם לקויות ובני משפחותיהם.

היסטוריה

העמותה הוקמה ב-1994 בהוד השרון, על ידי הורים לילדים עם פיגור שכלי ואוטיזם, במטרה לקדם את איכות חייהם. שם העמותה מנציח את החייל עמיחי שולזינגר, אשר נהרג במלחמת השחרור.
העמותה היא ארגון ללא כוונת רווח. פעילותה מבוססת על תרומות מאנשים פרטיים, ארגונים פילנתרופיים וקרנות ציבוריות העוסקות בתחום הפיגור השכלי. פעילות העמותה נעשית בשיתוף פעולה מלא עם עיריית הוד השרון ומשרד הרווחה.
חזון העמותה מתבסס על העקרון של "לחיות בשוויון עם השוני" תוך קיום רצף שירותים וסל אפשרויות, בהתאם לעקרונות העמותה, שיספקו לאדם עם צרכים מיוחדים, בכל פרק של מסלול חייו, מינקות עד זקנה, את מסגרת החיים המתאימה ביותר בעבורו, תוך שילוב מלא ושווה זכויות בקהילה.
פעילויות העמותה נחלקות עבור שתי קבוצות גיל: עד גיל 21 (ילדים ונוער), ומגיל 21 ומעלה (בוגרים). לילדים ונוער מופעלות מועדוניות טיפוליות לאחר שעות הלימודים במסגרות החינוך המיוחד בהוד השרון, פתח תקווה, כפר סבא וטירה, פעילות נופשון בסופי שבוע, פעילות לקבוצות תפקוד שונות לגיל הרך, קייטנות בזמני חופשות בית הספר, ופעילויות חברתיות לקבוצות נוער בעלי לקויות תקשורת בתפקוד גבוה ואספרגר. עבור הבוגרים מופעל מערך דיור בקהילה, מרכז יום טיפולי/סיעודי - פרויקט תעסוקה ומועדונים חברתיים לבוגרים בעלי פיגור קל ובינוני המגיעים באופן עצמאי או ממסגרות דיור באזור.
העמותה שמה דגש על שילוב בקהילה של אנשים עם לקויות התפתחותיות  ובהתאם מפעילה מספר פרויקטים משותפים עם האוכלוסייה הנורמטיבית, מתוך אמונה ששני הצדדים נתרמים. בין הפרויקטים: "המנגינה שבלב" – מופע מוזיקלי בשיתוף עם מגמת המוזיקה בבתי הספר התיכוניים; "תוכנית ח"ן" – קבוצת מנהיגות; "צמיד" – השתתפות בתנועות נוער, פרויקט מחויבות אישית של מערכת החינוך
ומסגרות התנדבותיות של עובדי חברות עסקיות ואנשים פרטיים.
העמותה מפעילה מערך מתנדבים רחב המהווה חלק מרכזי ממערך השירותים, ונועד גם לשמש גשר לקהילה ולחינוך הציבור לקבלת השונה ושילובו במארג החיים.
טובורג

טובורג (דנית: Tuborg) הוא מותג של בירה לאגר ענברית. מקור הטעם המובחן והייחודי של טובורג הוא לתת מסוג-CARA AMBER, תוך שימוש בשעורת אביב דו-טורית העוברת תהליך כפול של בישול לח, ולאחריו קלייה היוצרת שכבת קרמל עשירה. 
טובורג מיוצרת מ-100% תערובת ייחודית של שלושה סוגי מאלט, תוך שימוש בשמרי לאגר מאז 1895, ושילוב זני כשות אירופאים.

הקמת המבשלה

מבשלת טובורג הדנית, הוקמה ב-13 במאי 1873, כאשר קבוצת אנשי עסקים בראשות פיליפ ו' היימן רכשה חלקת אדמה הכוללת נמל באזור הילרופ שבדנמרק. הקבוצה הקימה את מפעל הייצור הראשון של טובורג, והשתמשה בנמל הפרטי עבור ייצוא של הבירה, בדגש על מדינות דרום אמריקה, שהיו שוק חדש ומבטיח. חזון הייצוא של טובורג נחשב חדשני במיוחד באותה התקופה והיווה פריצת דרך בחשיבה העסקית של מבשלות בירה ביבשת אירופה.
מקור שמה של המבשלה באכסניית טוס (בדנית: Thuesborg), ששכנה באזור המבשלה בסוף המאה ה-17.
טובורג החלה בשיווק בירה לאגר בהירה לשוק הדני ב-1875, וב-1880 הייתה המבשלה הראשונה לשווק בירה פילזנר-לאגר בדנמרק. 

התפתחות המותג

בשנת 1888 השתתפה טובורג בתערוכה הנורדית התעשייתית לחקלאות ולאמנות, והציגה מגדל בצורת בקבוק טובורג בגובה 26 מטרים. הבקבוק הענק, ניצב עד היום בשטח המבשלה הראשונה של טובורג בהלראפ, והפקק שבראשו הוא נקודת תצפית על האזור כולו. 
בשנת 1900 פרסמה טובורג את הפוסטר "האיש הצמא", שאויר בידי האמן הדני אריק הנינגסן. הפוסטר הודפס לראשונה בנובמבר 1900, והיה מסימני הזיהוי הבולטים של טובורג בגרמניה ובדנמרק לאורך שנים. כתר המלוכה הדני התווסף לסמל המבשלה בשנת 1914, כאשר טובורג נבחרה לספק המשקאות הרשמי של בתי המלוכה בדנמרק.
החזון העסקי הייחודי של טובורג בדגש על ייצוא, הביא את בירת טובורג לכל קצוות תבל כבר בתחילת המאה ה-20, גם ליפו ולירושלים. כבר בשנת 1908 ניתן היה למצוא מודעות פרסום לטובורג בעיתונות המקומית.

טעמי טובורג ברחבי העולם

מבשלת טובורג משווקת בירות ביותר מ-70 מדינות ברחבי העולם, ב-10 טעמים שונים, ביניהם טובורג ירוק, טובורג אדום, טובורג גולד, טובורג לימון, טובורג טוויסט, טובורג שחור ועוד. הבירות נבדלות זו מזו בטעמן ובאחוזי האלכוהול במשקה.

בירת חג המולד

בירת חג המולד של טובורג ה- JULEBRYG משווקת במהדורה מוגבלת למשך 10 שבועות בלבד בכל שנה. הבירה המיוחדת הושקה לראשונה בנובמבר 1981, ומאז מושקת בכל שנה ביום השישי הראשון של חודש נובמבר, שזכה לכינוי J-Day.
במסגרת יום ההשקה החגיגי של הבירה מתלבשים עובדי המבשלה בדנמרק בחליפות סנטה קלאוס כחולות ומבלים את היום כולו במשאיות בירה ובכרכרות רתומות לסוסים ברחבי הערים המרכזיות של דנמרק, על מנת להפיץ לראשונה את חביות הבירה באופן רשמי וחגיגי לאלפי בתי עסק ופאבים שהזמינו את הבירה המיוחדת חודשים מראש. 
בשל עיצוב התווית של הבירה, המציג פתיתי שלג לבנים על רקע כחול, נודעה הבירה בשם "בירת השלג", ו-J-Day נודע בתור יומו של השלג הראשון.  

טובורג בישראל

בירה טובורג היא בין הבירות הוותיקות והמוכרות בשוק הישראלי, כבר מתחילת המאה ה-20. משנת 1995 טובורג מיוצרת בארץ באופן בלעדי, על ידי מבשלות בירה ישראל באשקלון.
המתכון של בירה טובורג המשווקת בישראל מתבסס על מהדורת חג המולד של טובורג. טעם הבירה בישראל הוא תוצאה של פיתוח מתכון, המכיל שלושה סוגי לתת שונים, בראשם לתת הקארה אמבר.

טובורג במלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה דנמרק על ידי צבא גרמניה, ונותרה תחת שליטה נאצית בין השנים 1940–1945. 
רבים מעובדי טובורג היו חברים במחתרת הדנית, שפעלה לשחרור דנמרק משליטת גרמניה, ומפעלי טובורג שמשו להסתרה של עשרות יהודים, שהוברחו לשוודיה באמצעות הנמל הפרטי של המבשלה.
גזניה

מורפולוגיה

הפרח צבעוני וקישוטי בעל עלים מרוכזים. עליו צרים ונראים כאזמל. העלים הופכים לצרים יותר ביחס לבסיסם ככל שמתקרבים לפטוטרת. הקרקפות בקוטר 5–8 ס"מ והן בודדות ונישאות מעל עוקץ. צבע הפרחים הוא לבן, צהוב, כתום או אדום. צבעם של הפרחים הלשוניים הוא כתום, עם כתום שחור ונקודה לבנה במרכזו.

תפוצה בארץ

בארץ ישראל נפוצים בגידול שני מינים וזנים רבים, השונים בצבע ובגוון העלים.