במערב אין כל חדש

עלילה

הספר כתוב בגוף ראשון מפי פאול בוימר, חייל צעיר שגויס עם חבריו לספסל הלימודים לצבא הגרמני עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. הוא מתאר לפרטי פרטים את אורח החיים והחוויות של החיילים בשדה הקרב, ככל שהמלחמה נמשכת ונקלעת למבוי סתום. התיאורים שמביא החייל משולבים בתחושותיו הקשות לגבי חוסר התוחלת שבמלחמה, וחוסר האמון שהוא חש כלפי מוריו ומנהיגיו שמרבים לדבר בזכות המלחמה, אך אינם מודעים לזוועות המתרחשות בחזית.
הספר מציג בחדות את תחושותיו של דור שלם שחייו עוצבו במהלך מלחמת העולם הראשונה. דור זה, שזכה מאוחר יותר לכינוי הדור האבוד, נשלח למלחמה בגיל 18, וכשיצא ממנה שוב לא הצליח להתאים עצמו לחברה ממנה יצא. הספר משרטט את הפער בין המלחמה, על מגוון מוראותיה, לבין החזרה אל התרבות, ואל החברה ששלחה את בניה למלחמה וצפתה בהם מתים בהמוניהם. כך, לדוגמה, כותב רמרק: 
אני צעיר, בן עשרים בלבד. אבל איני מכיר ממסכת החיים אלא את הייאוש ואת המוות, את האימה ואת שילובם של דברים חסרי טעם עם תהום של ייסורים. אני רואה עמים מוסתים לתקוף זה את זה וממיתים איש את רעהו בשתיקה, בבערות, באווילות, בצייתנות ובתמימות. אני רואה את טובי המוחות בעולם ממציאים כלי נשק ומילים כדי להאריך את כל המעשים האלה ולעשות אותם מתוחכמים יותר. ויחד איתי רואים את כל זה בני גילי, כאן ומעבר לקווים, בעולם כולו, ויחד איתי חווים את כל זה בני דורי. מה יעשו אבותינו אם נקום יום אחד, נתייצב לפניהם ונדרוש דין וחשבון? למה הם מצפים מאיתנו ביום שלא תהיה עוד מלחמה? שנים על שנים עסקנו במלאכת ההריגה – זה היה המקצוע הראשון שרכשנו בחיים. ידיעת החיים שלנו מצטמצמת לידיעת המוות. מה יבוא אחר כך? ומה יבוא עלינו?
הספר עוסק רבות בהוויי החיים של חיילים. מנקמה ברס"ר שהתעלל בהם, ועד נקודת האור הגדולה - ארוחת שחיתות שנפלה על קבוצת חיילים במפתיע. אותה ארוחה היא הזיכרון הטוב שבאמצעותו מנסה המספר להרגיע את חברו הגוסס, שבוכה - לא מכאב, אלא על חייו שהולכים וכלים.
כותרת הספר כוללת אירוניה דקה. "במערב אין כל חדש" הייתה אחת ההודעות של דובר הצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה, ומשמעותה הייתה כי אין כל שינוי במצב בחזית המערבית. בסוף הספר נהרג החייל המספר בחזית המערבית, בעוד דובר הצבא מודיע כי "במערב אין כל חדש".
נוראות המלחמה מביאים את המספר לאימוץ עמדה ביקורתית כלפי הדור המבוגר שלא היסס לשלוח את הצעירים לאימי המלחמה. הוא מבהיר כי הוא וחבריו לא הובסו, אלא נכתשו בידי אויב עדיף בכוחו, מצויד היטב, וחשוב מכל - שבע. הדור הצעיר שילם את מחיר המלחמה בגופו ובנפשו.
"במערב אין כל חדש" היה לרב מכר ושיקף את קולם של רבים. הוא שייך לגל של יצירות שנכתבו בעקבות מלחמת העולם הראשונה והתחושה הקשה ששררה באירופה בעקבותיה. ליצירות אלה אופי אנטי-מלחמתי ולעיתים אף פציפיסטי. בהן אפשר למנות גם את השירים והמחזות של ברטולט ברכט.

תרגום הספר

הספר תורגם לשפות רבות, אף כי הוא מציב אתגרים מסובכים למתרגמים. האתגר הראשון הוא תרגום כותרת הספר, ושימור האירוניה שבו. שם הספר באנגלית הוא "All Quiet on the Western Front" - זו הייתה ההודעה המקבילה של דובר הצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה. טיוטות שנשמרו מעבודת התרגום הראשונה לאנגלית (המתרגם היה א.ו. וין A. W. Wheen) מראות כי המתרגם התלבט אם לתרגם את הכותרת באופן מילולי או להשתמש בהודעה המקבילה באנגלית. הספר כולל ביטויים רבים מהווי הצבא והחיילים הגרמנים במלחמת העולם הראשונה. גם בעניין זה התלבטו המתרגמים בין תרגום מילולי לבין שימוש בביטויים מקבילים של הצבאות המקומיים. תרגום הספר מגרמנית לאנגלית שימש נושא מחקר בתחום חקר התרגום, בייחוד לאור העובדה שהטיוטות מעבודת התרגום השתמרו.

עיבודים קולנועיים

בשנת 1930 הספר עובד לסרט בעל אותו שם שבוים בידי לואיס מיילסטון, ולאחר מכן, בשנת 1979, יצא עיבוד מחדש לסרט בבימויו של דלברט מאן.