תלמוד ישראלי – מסכת העצמאות

"תלמוד ישראלי – מסכת העצמאות" היא חוברת מאמרים על מגילת העצמאות של מדינת ישראל, הראשונה במסגרת מיזם "תלמוד ישראלי" של ארגון בינה. יוזמי הפרויקט רואים במגילה טקסט קאנוני בארון הספרים היהודי הראוי למחקר ומדרש ככל הטקסטים בתרבות היהודית. התלמוד הישראלי הוא מיזם בשלבי יצירה של מחלקת ׳אנו מכריזים בזאת׳ של בינה, ארגון להתחדשות יהודית, בעריכת דב אלבוים. מטרת המיזם היא לעורר שיח ישראלי עמוק ומתחדש על החזון הראוי לעתידה של מדינת ישראל על בסיס הטקסט של מגילת העצמאות.

ראשית המיזם

בשנת 2011 כינס דב אלבוים קבוצת לימוד בשם "מרכז הגות ויצירה" במרכז בינ"ה. בקבוצה זו חברים אנשי רוח ומעשה, ומטרתה דיון ולמידה בנושאים שעל סדר יומה של מדינת ישראל מבחינה ערכית ותרבותית. מתוך הלמידה המשותפת הגיעה החבורה לעיון במגילת העצמאות ולהחלטה לפעול ליצירת פרויקט שיחקור וידרוש את עולמה ואת מקורותיה של מגילת העצמאות. כמו כן, אמור המיזם לחזק את מעמדה של המגילה וההכרות עמה בקרב בציבור הרחב.
בשנת 2013 הוקמה מחלקת "אנו מכריזים בזאת" בבינ"ה במטרה להוציא את פרויקט התלמוד הישראלי לפועל. תהליך יצירת התלמוד כולל מחקר על מגילת העצמאות, תהליך כתיבתה ומקורותיה המילוליים והרוחניים; איסוף קטעים מהספרות המסורתית ומהספרות העברית החדשה בנושאים המדוברים; ולבסוף, מתוך למידת המגילה והבנת הנושאים המרכזיים העולים בה, הזמנה של חוקרים, יוצרים ומומחים נוספים לכתוב התייחסויות מחקריות או מדרשיות לנושאים המדוברים. את התהליך מלווה הלימוד של מרכז הגות ויצירה.
חברי הוועדה המייעצת של המיזם הם: דב אלבוים, פרופ' בנימין איש־שלום, ארי אלון, פרופ' עליאן אלקרינאוי, יונה ארזי, ד"ר מאיר בוזגלו, גילה בן הר, ערן ברוך, נגה ברנר סמיה, פרופ' חיים היימס־עזרא, קלייר הדוואט, ד"ר צביה ולדן, שי זרחי, פרופ' אסא כשר, אודי לאון, פרופ' סמי סמוחה, ד"ר אסף ענברי, מוקי צור, ד"ר אורית קמיר, שרה קס, משה קריף, פרופ' יורם שחר, איתן שיפמן, הרב יובל שרלו.

תלמוד ישראלי – מסכת עצמאות, הפסקה השביעית

ביום העצמאות 2014 יצאה לאור מהדורה ניסיונית וחלקית של תלמוד על הפסקה השביעית של מגילת העצמאות (המתחילה במילים "שארית הפליטה") וביום העצמאות 2015 יצא התלמוד על הפסקה השביעית במלואו.
בין הכותבים בחוברת: ארי אלון, פרופ' רחל אליאור, אלמוג בהר, הרב ד"ר יואל בן נון, עודה בשאראת, פרופ' רות גביזון, חיים גורי, פרופ' משה הלברטל, סטף ורטהיימר, אסף ענברי, פרופ' אליעזר שביד, פרופ' אליס שלוי ועוד.
דוגמאות לאופן בו טיפל המיזם בפסקה השביעית של מגילת העצמאות, הפסקה שעוסקת בעליה לארץ לאחר השואה ומלחמת העולם השנייה: "שְׁאֵרִית הַפְּלֵיטָה שֶׁנִּצְּלָה מֵהַטֶּבַח הַנָּאצִי הָאָיֹם בְּאֵירוֹפָּה, וִיהוּדֵי אֲרָצוֹת אֲחֵרוֹת לֹא חָדְלוּ לְהַעְפִּיל לְאֶרֶץ־יִשְׂרָאֵל, עַל אַף כָּל קֹשִׁי, מְנִיעָה וְסַכָּנָה, וְלֹא פָּסְקוּ לִתְבֹּעַ אֶת זְכוּתָם לְחַיֵּי כָּבוֹד, חֵרוּת וַעֲמַל־יְשָׁרִים בְּמוֹלֶדֶת עַמָּם".
"שארית הפליטה": האם שארית הפליטה היא יהדות אירופה בלבד או כל היהודים? מה משמעות הביטוי, האם הוא מקנה זכויות או מטיל חובות? מתי נפסיק להיות שארית הפליטה? מה היחס הראוי לפליטים ומהגרי עבודה בישראל של ימינו?
"ויהודי ארצות אחרות": האם ביטוי זה נועד להכליל את בני עדות המזרח בסיפור הציוני של המגילה? מה עלינו לעשות על מנת לאחות את השבר שביטוי זה מתעד, בין יוצאי אירופה ליוצאי ארצות המזרח?
"לא חדלו להעפיל": מיהם המעפילים ומה הם הקשיים בהם הם נאבקים? האם הבריטים ואומות העולם הם המתנגדים להעפלה או האם ההעפלה היא מאבק במסורת ובאלהים? מהי העפלה היום, והאם היא מותרת או אסורה?
"ולא פסקו לתבוע את זכותם": מהו מקור זכויות האדם? האם תביעת הזכויות היא עצמה הצדקה לקבלתן?
"לחיי כבוד, חירות ועמל ישרים": מה הקשר בין כבוד האל לכבוד האדם? מהי החירות שדורשת היהדות? מהי תביעה לעמל, ומדוע מוזכר העמל כזכות?
נושאים נוספים שנדונו בחוברת: היחס בין בנות ובני עדות ומוצאים שונים; המשמעות הדתית לעלייה; מקומה של העבודה והחינוך המקצועי בחברה ועוד.

המשך המיזם

בשנה האחרונה נוצרה תשתית לתלמוד על הפסקה השלישית של מגילת העצמאות. בין הנושאים שיעלו: משמעות ההיאחזות בארץ; תפקיד ההמון בציונות; כיבוש הארץ והריבונות; הסוגיות האתיות של החזקת צבא ומשמעות השם "הגנה"; מדיניות רכישת והחזקת הקרקעות על ידי העם היהודי ומשמעותן לימינו; היסודות המסורתיים והחדשים בתרבות ישראל בראי החייאת השפה העברית, בחינת "ברכת הקדמה" ועוד.
הפרויקט נמשך בכוונה ליצור תלמוד על מגילת העצמאות כולה לקראת יום העצמאות השבעים למדינת ישראל.