יתומי איידס

יתומי האיידס הם ילדים ששכלו את אחד מהוריהם בשל מחלת האיידס. על פי הגדרת האו"ם מתייחס המונח יתום לכל ילד שגילו פחות מחמש-עשרה שנים, שאיבד הורה אחד או שניים. ילדים ששכלו את שני הוריהם לאיידס מכונים לעיתים "יתומים כפולים". על-פי הערכות, בשנת 2010 קרוב לרבע מכלל היתומים באוכלוסיית העולם צפויים להיות יתומי איידס, מי שיאבדו הורה אחד או שניים למחלה, ומספרם צפוי בשנה זו להגיע ל-25 מיליון. רובם המוחלט של יתומי האיידס נמצאים כיום במדינות אפריקה שמדרום למדבר סהרה.

השלכות חברתיות

יתומי האיידס, בין שאיבדו הורה אחד או שניים, מתמודדים עם חוסר ביטחון רגשי ופיזי רב. עבור רוב היתומים, המשמעות של איבוד הורה פירושה טיפול באחים קטנים יותר ויציאה לעבודה בגיל צעיר על מנת להתפרנס. היתומים עשויים לסבול מתזונה לקויה והיעדר טיפול רפואי הולם. דו"ח אוניצ"ף גילה כי ב-20 מדינות אפריקה שמדרום לסהרה עבדו יתומים 40 שעות שבועיות יותר בהשוואה לילדים אחרים והלכו פחות לבית הספר. פרט לתחושת חוסר הביטחון סובלים יתומי איידס רבים מאפליה, ניצול מיני ונידוי חברתי. רבים מהם מתדרדרים לזנות והופכים לעבריינים החיים ברחוב. הניצול המיני ושימוש בסמים מגבירים את הסיכון שיתומי האיידס יידבקו בנגיף שהרג את הוריהם. באפריקה שמדרום לסהרה מטיל הנגיף נטל כלכלי כבד על המשפחות המורחבות שלעיתים מאמצות את בני המשפחה שהתייתמו. המבנים המשפחתיים המסורתיים משתנים וכעת עומדים בראש המשפחה הורים יחידים, סבים ואף ילדים עצמם.

השפעת תוכניות מניעת ההידבקות מאם-לילד

במדינות מתפתחות, ישנו סיכוי רב יחסית למנוע הידבקות בנגיף ה-HIV בין הורים לילדים באוכלוסיות חלשות, על ידי טיפול אנטי-נגיפי ארוך-טווח בזמן הריון או בזמן לידה בניתוח קיסרי. בתנאים ירודים, הוכח כי טיפול אנטי-נגיפי קצר-טווח לאמהות בזמן ההריון או לאחר הלידה (לתינוקות עצמם) יכול אף הוא להיות אפקטיבי ולצמצם את אחוז ההידבקות בכ-35-50%. נטען כי הפעלת התוכנית למניעת הידבקות בין אם-לילד (Mother-to-Child-transmission prevention - MTCTP) תגדיל באופן מובהק את מספר היתומים. בתמונה מספר 4 ניתן לראות כי מספר הילדים מתחת לגיל 15 שטופלו במסגרת תוכניות הימנעות ההדבקה בין אם לילד גדול בהשוואה למס' הילדים כאשר התוכנית לא הופעלה. נראה כי כאשר תוכנית ה-MTCTP פעלה, מספר קטן-יחסית של ילדים נדבקו מאמהותיהם וכך מספר ילדים רב היה שורד לאורך זמן רב יותר. מוערך כי עד לשנת 2015 ינוע מספר היתומים מתחת לגיל 15 סביב 2.26 מיליון יתומים; כלומר 200,000 יותר יתומים בהשוואה להיעדר תוכנית הימנעות ההדבקה בין אם לילד (ראו תמונה 4).

בישראל

ע"פ ד"ר מור זוהר, משרד הבריאות, מתוך פרוטוקול ישיבת הוועדה לזכויות הילד:

 
ישנם ילדים שהגיעו עם הנגיף מארצות, בדרך כלל ארצות אנדמיות שכבר מאוחר למנוע את הנגיף. ומירב הילדים האלה הם או ילדים של מהגרי עבודה או ילדים בני העדה האתיופית... הרוב הגדול של האמהות וגם הילדים מקבלים טיפול. הקבוצה הזאת כוללת גם ילדים שנולדים למהגרות עבודה, שמחוסרות ביטוח, ומהגרות עבודה שמחוסרות ביטוח מקבלות את הטיפול שלא במסגרת סל הבריאות, על ידי משרד הבריאות ובמימונו, כולל את הטיפול בילוד בתקופה שלאחר הלידה, כולל טיפול באם חצי שנה אחרי הלידה, למנוע מצב שיישארו יתומי איידס, והאם יכולה לרשום את הילד לקופת החולים שזכתה במכרז, במקרה הזה זו קופת חולים מאוחדת, בעלות של מאה שמונים ושניים שקלים, והילד זוכה להמשך מעקב וטיפול על חשבון הקופה המבטחת
.

הרחבת צורות התמיכה במדינה

דיון ענף מתקיים על צורות התמיכה מצד המדינה אשר, על פי דו"ח שהכין הבנק העולמי, צריכות להתרחב ולכלול אלטרנטיבות חדשות עבור רווחת הילדים. קצבת הסעד יכולה לגדול עבור הורים/סבים וסבתות אשר מחפשים אחר ילדים במצב כרוני של חולי, כמו איידס, ותנאי הקבלה של הילדים יהוו מעין "מבחן צרכים" במקום טפסים המגדירים את הילד מבחינה רפואית באופן מסורבל. אף על פי כן, הדבר צפוי לעזור רק לילדים הנמצאים בתוך מערכת הסעד הפורמלית. וועדת החקירה של הביטוח הלאומי בדרום אפריקה המליצה על הרחבת רשת הביטחון לתמיכה בילדים עבור ילדים הצפויים ליפול בתוך המערכת הא-פורמלית, זאת, על פי דבריה, ניתן לעשות על ידי מספר צעדים - הרחבת קצת הסעד לילדים לכל הילדים מתחת לגיל 18 (כיום הדבר ניתן לילדים עד גיל 7) ומתן ביטוח בריאות חינם עד גיל 18. הבעייתיות בהצעה זו היא שישנו מחסום ביורוקרטי של חוסר בפרטים מזהים כמו מספרי זהות ותאריכי לידה.

עידוד המערכות הקהילתיות

הצעה זו קוראת לעידוד המערכות התומכות והדואגות לילדים יתומים, ולמציאת מקורות כספיים עבור ארגונים א-ממשלתיים וארגונים מבוססי-קהילה. יוזמת הממשלה סביב טיפול בסביבה הביתית צריכה, לפי ההצעה, להתרחב ואף להתמקד בילדים עצמם.

מתן החיסון האנטי-נגיפי בחינם

מתן החיסון כנגד HIV בחינם יצר אפקט דרמטי במספר היתומים שצריכים דאגה ותמיכה. הפוטנציאל הגלום בהפיכת החיסון האנטי-נגיפי בצמצום עלויות הרווחה והסעד צריך, לפי כותבי הדו"ח, להיבחן לעומק.