אורה לימור

אורה לימור היא פרופסור אמריטה להיסטוריה באוניברסיטה הפתוחה, וכיהנה בעבר כסגנית נשיא האוניברסיטה לעניינים אקדמיים.

פעילותה

אורה לימור עשתה את לימודיה האקדמיים מהתואר הראשון עד השלישי באוניברסיטה העברית. עבודת הדוקטורט שלה נעשתה בהנחייתו של פרופסור בנימין זאב קדר, והיא נסובה על חיבור פולמוס נוצרי אנטי-יהודי שנתחבר בגנואה בסוף המאה ה-13 ומתאר ויכוח בין סוחר נוצרי גנואזי לבין כמה יהודים באי מיורקה. היא קיבלה את הדוקטורט ב-1985.
לימור עובדת באוניברסיטה הפתוחה מאז סיום הדוקטורט. היא הייתה ראש המחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה, לאחר מכן ראש רשות המחקר, ובשנים 2005–2009 כיהנה כסגנית נשיא האוניברסיטה הפתוחה לעניינים אקדמיים (תפקיד המקביל לרקטור באוניברסיטאות אחרות). היא הייתה פעמיים חברת ההנהלה של החברה ההיסטורית הישראלית ומעורכי כתב העת היסטוריה, ושימשה כאחת מעורכי כתב העת קתדרה. היא מכהנת כחברת הנהלת האיגוד העולמי למדעי היהדות.
בינואר 2013 התפטרה מן המועצה להשכלה גבוהה, במחאה על שימוש פוליטי, כדבריה, שעושה שר החינוך גדעון סער במועצה.
אורה לימור נשואה לפרופסור לתקשורת יחיאל לימור שעמד בראש בית-הספר לתקשורת במכללה האקדמית ספיר והקים לאחר מכן את בית הספר לתקשורת באוניברסיטת אריאל בשומרון. בנה הוא העיתונאי יואב לימור ולה בת נוספת. היא מתגוררת בירושלים.

תחומי מחקרה

אורה לימור מתמחה בהיסטוריה של שלהי העת העתיקה וימי הביניים ותחומי מחקרה משתרעים על יחסי יהודים-נוצרים, ספרות הפולמוס של שתי הדתות, דימויים הדדיים; וכן מקומות קדושים לשלוש הדתות בארץ הקודש, תופעת העלייה לרגל, ספרות העלייה לרגל והמקומות הקדושים ויחסים בין דתיים בין הקהילות שישבו בארץ. היא כתבה מאמרים רבים העוסקים בחווית מסע העלייה לרגל, במפגש העולים עם המקומות הקדושים, וגם בתיאור המסע כז'אנר ספרותי. היא הרבתה לכתוב על יחסי נוצרים ויהודים, בעיקר סביב הפולמוס הבין-דתי. לאחרונה מרבה לעסוק בדמותה של מריה הבתולה, אימו של ישו, בהקשר של המרחב הקדוש וגם בהקשר יהודי.

ויכוח מאיורקה 1286: מהדורה ביקורתית ומבוא

זהו שם החיבור בו עסקה לימור בעבודת הדוקטורט שלה והמשיכה לפרסם בנושא גם בתום הדוקטורט. זהו הוויכוח של הסוחר מגנואה עם יהודים במאיורקה. חיבור זה הוא מיוחד במסגרת ספרות הוויכוחים (ז'אנר מאוד רווח) שכן המתפלמסים בו אינם כמרים ורבנים, אינם המנהיגים של הקהילות שלהם, אלא סוחרים מהשורה. לכן החיבור הזה פותח צוהר לעולם הדתי של "אנשים חילוניים" בני העת ההיא (אנשים דתיים, אך שלא השתייכו לממסד הדתי). החיבור פותח גם צוהר לתרבות עממית, לאמונות ודעות לא רשמיות, למגעים בין רוב ומיעוט (הרוב הנוצרי והמיעוט היהודי) בקבוצות אוכלוסייה שנדונו מעט במחקר בהקשר זה. עולה ממנו שהמוסכמה לגבי שתי חברות שאין ביניהן כמעט מגע היא מוטעית. היו מגעים שוטפים ונמרצים בין אנשים משתי הדתות, היה ביניהם דמיון רב בכל התחומים שאינם דתיים מובהקים, הם דיברו ביניהם אותה שפה, התלבשו באופן דומה, נפגשו אלה עם אלה בשווקים, בירידים, בנמל, על סיפון אוניות, סחרו אחד עם השני והתיידדו זה עם זה.

קבר דוד בהר ציון: למקורותיה של מסורת

במאמרה זה ניסתה אורה לימור לזהות את תחילתה של המסורת, שגם מקובלת על כל הדתות, שלפיה דוד המלך קבור בהר ציון. על פי טענתה מיקומו של קבר דוד במקום הזה טמון בטקסים נוצריים שהתנהלו בתקופה הביזנטית בכנסיית ציון.

בין יהודים לנוצרים: יהודים ונוצרים במערב אירופה עד ראשית העת החדשה

קורס אקדמי של האוניברסיטה הפתוחה, המחזיק חמישה כרכים. הוא מנסה לבדוק מה הייתה מידת הקירבה, מידת הדמיון והשוני בין יהודים לנוצרים בימי הביניים בתחומים השונים של החיים.

Contra Iudeaeos: ancient and medieval polemics between Christians and Jews

אסופת מחקרים שערכה אורה לימור עם פרופסור גדליהו סטרומזה מהאוניברסיטה העברית, הכולל מאמרי יסוד על יחסי יהדות-נצרות.

מסעות ארץ הקודש: עולי רגל נוצרים בשלהי העת העתיקה

ספרה זה של אורה לימור שראה אור ב-1998 הוא אוסף שתרגמה לימור מלטינית לעברית, של תיאורי המסע הנוצריים הקדומים ביותר, מראשית המאה ה-4, כאשר ארץ ישראל באה תחת שלטון נוצרי, ועד הכיבוש המוסלמי. הספר כולל תרגום, מבואות מקיפים והערות מפורטות. החיבור המפורסם ביותר בספר הוא תיאור מסעה של אגריה (Egeria), שהיא עולת רגל מצפון ספרד או מדרום צרפת, שהייתה במסע עלייה לרגל במזרח - בארץ ישראל, סוריה, מצרים ומסופוטמיה - בשנות ה-80 של המאה הרביעית. על הספר הוענק פרס יצחק בן-צבי לשנת תש"ס.

קבר פלגיה: חטא, חרטה וישועה בהר הזיתים

מאמרה זה של לימור דן בקבר פלגיה בפסגת הר הזיתים, המקודש לשלוש הדתות, כשכל דת מציגה מסורת לפיו קבורה שם קדושה בת דתה. מאמרה של לימור מנסה להציג את שלוש המסורות, להשוות בין הנקודות הדומות ביניהן והדרך שבה הן יונקות האחת מן השנייה. הקבר נמצא בחדר ובין הקבר לקיר החדר יש מעבר צר מאוד. לפי המסורת הנוצרית, מי שמצליח לעבור במעבר הצר – כל חטאיו מחולים. במאמרה בדקה לימור את נושא המעברים הצרים, שערים צרים וגשרים צרים. זהו נושא החוזר ונשנה בדתות, ולפיו אדם צריך לעבור במעבר צר על מנת להגיע לגן-עדן ואם לא מצליח לעבור במעבר הצר זו עדות לחטא ללא מחילה. היא בודקת כיצד מתפתח הנושא בדתות השונות ומה המקום של הר הזיתים באמונה זו, שכן, על פי כל שלוש הדתות, הר הזיתים הוא מקום תחיית המתים ויום הדין האחרון. ההר כולו עוטה הילה אסכטולוגית של אחרית הימים.

עלייה לרגל: יהודים, נוצרים, מוסלמים; אסופת מאמרים

ספר שיצא לאור ב-2005 בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, בהשתתפות פרופ' אלחנן ריינר, חוקר תולדות עם ישראל וד"ר מרים פרנקל שהיא חוקרת אסלאם. הספר עוסק בתופעת העלייה לרגל בשלוש הדתות כתופעה אנתרופולוגית והיסטורית. הוא משווה בין ההתנהגות הדתית של המאמינים בדתות השונות, עומד על ייחודו של המקום הקדוש לעומת מרחבים כביכול רגילים, כלומר מנסה להבין מה היא גאוגרפיה קדושה לעומת גאוגרפיה סטנדרטית. לימור התעמקה במיוחד בסוגה הספרותית של כתיבה על מקומות קדושים, כיצד מספרים עליהם, מה מספרים ומה לא מספרים, מה בדיוק רואה אדם שבא מרחוק, מה ההבדל בין עולה רגל לתייר.

ספר תולדות ישו

לימור כתבה מאמר על חיבור בשם ספר תולדות ישו, שהוא חיבור יהודי המביא ביוגרפיה אלטרנטיבית ואירונית של ישו. הוא חובר ככל הנראה בשלהי העת העתיקה בארץ ישראל והיה מוכר ליהודים בכל תפוצותיהם. ניתן לשייכו לזרם היסטוריוגרפי שקוראים לו היסטוריה שכנגד counter history, שמטרתו להפוך את ההיסטוריה של היריב על פיה, כלומר להשתמש במוטיבים ובסמלים שלה, אולם להשתמש בה להיפוך המגמה היסודית שלהם. לימור ניסתה להראות באילו אמצעים הדבר נעשה באופן ספרותי.

מריה הקדושה אמו של ישו

לימור עוסקת גם במריה אמו של ישו. מאמרה מתאר את יחס היהודים אליה ומנסח את התפיסה הנוצרית של היהודים כאויבים של מריה, שתמיד רוצים להזיק לה.

קנאות דתית

ספר שערכה אורה לימור ביחד עם פרופ' מאיר ליטבק וראה אור בשנת 2007. הספר עוסק בתופעת הקנאות הדתית באלפיים השנים האחרונות. הוא מגיע עד לימינו – הפיגוע במגדלי התאומים והפונדמנטליזם המודרני ובוחן את המוסכמה שרווחה עד לפני זמן מה, שבתקופה המודרנית, מאז עידן הנאורות נסוגה הדת לירכתי הבמה. הספר מראה שהדבר לא קרה ושהמודרניזם דווקא הביא גם להקצנה דתית.

מחקרה העכשווי

כעת כותבת לימור ספר על הר הזיתים בשלוש הדתות. הספר יהיה "ביוגרפיה" של מקום. הוא מתמקד בתפישה של ההר כולו, של המרחב כולו בשלוש הדתות וגם של מקומות ספציפיים על פניו – כנסיות, מנזרים, קברים קדושים, מערות ועוד. מרכז הכובד שלו יהיה השוואה בין דתית של המסורות השונות. כמו כן לימור מכינה ספר נוסף שכולל תרגומים של תיאורי עלייה לרגל נוצריים עד הכיבוש הצלבני.