אפקט סטרייסנד

אפקט סטרייסנד הוא כינוי לתופעה תקשורתית המתרחשת כאשר נעשה ניסיון לצנזר או להסתיר מהציבור פריט מידע הנחשב לרגיש, באמצעות מניעת הפרסום שלו באמצעי התקשורת. האפקט מתבטא בעובדה שניסיון ההסתרה עצמו גורם לתוצאה הפוכה מזו שהמסתיר התכוון אליה: המידע האמור מקבל תוספת משמעותית מאוד של פרסום; לעיתים היקפה של התוצאה ההפוכה, הנמדד במספר האנשים המתעניינים במידע ונחשפים אליו, גדול פי כמה וכמה מאשר התוצאה שאותה ניסו למנוע בניסיון ההסתרה.

מקור השם

האפקט קרוי על שם הזמרת והשחקנית האמריקנית ברברה סטרייסנד. הבלוגר מייק מאזניק טבע את המונח בעקבות ניסיונה של סטרייסנד בשנת 2003 למנוע את פרסומו של צילום אוויר של אחוזתה שעל חוף האוקיינוס השקט במליבו, קליפורניה, ארצות הברית. סטרייסנד תבעה את צלם התמונה, קנת אדלמן, ואת מפעילי האתר Pictopia.com, בסכום של 50 מיליון דולר, בטענה של הפרת הזכות לפרטיות. בכתב התביעה הופיעה דרישה להסיר את התצלום ממאגר של תצלומים המתעדים את קו החוף של קליפורניה. הצלם פרסם את התמונה במטרה לתעד את תופעת הנסיגה של קו החוף, כתוצאה מפעילות בנייה, מטרה שזכתה לעידודה ולתמיכתה הרשמית של המדינה. לפני שהוגשה התביעה, התמונה המדוברת זכתה לשש הורדות בלבד, שתיים מהן בידי עורכי הדין של סטרייסנד. בחודש הראשון שלאחר התביעה צפו בתמונה קרוב ל-500 אלף משתמשי אינטרנט. בסופו של דבר, סטרייסנד הפסידה בתביעה.

ראלף לורן

בספטמבר 2009 נכתב בבלוג Photoshop Disasters (אסונות פוטושופ) על פרסומת של פולו ראלף לורן, שבה הופיעה תמונה של דוגמנית שעברה עיבוד תמונה מסיבי, עד כדי כך שנאמר עליה: "הראש שלה גדול יותר מהאגן שלה". חברת ראלף לורן הצליחה להוריד את הרשומה (פוסט) מהבלוג, אולם היא הועתקה לבלוגים ולאתרי חדשות אחרים. בסופו של דבר נאלצה החברה להודות שעשתה טעות שיווקית, והתנצלה.

שיטת השקשוקה

משפחת עופר ניסתה למנוע את שידור הסרט "שיטת השקשוקה", באמצעות תביעת דיבה נגד יוצר הסרט מיקי רוזנטל, ואיום בתביעה נגד מי שיקרין או ישדר את הסרט. הניסיון גרם להעלאת הרייטינג של הסרט. שמו של הסרט אף הפך לשם נרדף לשיטה של ניצול קשרי הון-שלטון. חמש שנים לאחר יצירת הסרט נבחר רוזנטל במקום ה-12 בפריימריז של מפלגת העבודה, ובעקבות כך החל לכהן בכנסת ה-19.

ויקטור אוסטרובסקי

בשנת 1990 הגישה מדינת ישראל בקשה לצו מניעה לבית משפט בארצות הברית, במטרה למנוע את פרסומו של הספר "בתחבולות תעשה לך מלחמה"  מאת חניך קורס המוסד לשעבר ויקטור אוסטרובסקי, ספר שהכיל סודות רבים של ארגון הביון הישראלי. בעקבות הבקשה, עלה הספר לראש טבלת רבי-המכר של ה"ניו יורק טיימס".

הבסיס הצבאי פייר-סור-אוט

באפריל 2013 פנתה המינהלת המרכזית למודיעין פנים של צרפת (DCRI) לקרן ויקימדיה בדרישה להסיר את הערך "תחנת הקשר הצבאית בפייר-סור-אוט" מוויקיפדיה הצרפתית בטענה שהוא חושף מידע מסווג. משתמש ויקיפדיה בעל הרשאה למחוק ערכים זומן לחקירה, אף שלא הוא כתב את הערך, ואולץ למחוק אותו תחת האיום שייעצר אם לא יעשה זאת. הערך נמחק, אך הושב לדפי ויקיפדיה באותו היום. עם היוודע הידיעה, הפך לערך הנצפה ביותר בוויקיפדיה הצרפתית בסוף השבוע של ה-6–7 באפריל, עם יותר מ-120 אלף צפיות.

הספר גדר חיה

גדר חיה הוא רומן מאת הסופרת הישראלית דורית רביניאן, שיצא לאור בשנת 2014 בסדרת "ספריה לעם".
שלמה הרציג, האחראי על לימודי הספרות ברמה מוגברת של חמש יחידות לימוד בחינוך הממלכתי, וועדת המקצוע, בראשות פרופ' רפי וייכרט מאוניברסיטת חיפה, המליצו לכלול את הספר במסגרת לימודי החובה במגמת ספרות מוגברת. המזכירות הפדגוגית של משרד החינוך דחתה המלצה זו. אחד מנימוקי הדחייה היה ש"בגיל ההתבגרות אין ראייה מערכתית הכוללת שיקולים של שמירת הזהות של העם ומשמעות ההתבוללות". דורית רביניאן טענה כי "הנושא של הספר - והסיבה שפסלו אותו במשרד החינוך - זו החרדה היהודית במרחב הערבי. חושבים שאם מונעים מנפשותיהם הרכות של ילדים רומן שמתמודד עם אזור הדמדומים בין החיים היהודיים לחיים הערביים, אז מעלימים את הבעיה". ההחלטה ספגה ביקורת, בין השאר מהסופרים סמי מיכאל, א"ב יהושע, מאיר שלו, יהודית רותם, יובל שמעוני, חיים באר ואלי עמיר. מאידך, שר החינוך נפתלי בנט גיבה את ההחלטה, בנימוק שישנם ספרים ראויים רבים ולא צריך לכלול ברשימת ספרי החובה לבגרות דווקא ספר המציג את חיילי צה"ל כפושעי מלחמה סאדיסטים, ומציג רומן של אסיר ביטחוני פלסטיני עם ישראלית.
בעקבות פרסום הפרשה הספר חזר לראש רשימת רבי המכר (לאחר שכבר שהה שם שבועות אחדים בעת שיצא לאור) והוצאת עם עובד הודיעה על הדפסת מהדורה גדולה נוספת.