סל תרבות ארצי

תוכנית חינוכית החושפת את תלמידי ישראל, מגיל הגן ועד י"ב, לתרבות ואמנות כחלק ממערכת החינוך הפורמלי. התוכנית קיימת משנת 1987 ופועלת ביישובים רבים ברחבי הארץ.
התוכנית משותפת למשרד החינוך, החברה למתנ"סים והרשויות המקומיות: משרד החינוך יזם את התוכנית ומתקצב אותה, החברה למתנ"סים משמשת מסגרת ארגונית עבורה, והרשויות המקומיות אחראיות למימוש התוכנית בתחום שיפוטן.
מטה סל תרבות ארצי פועל למימוש יעדי התוכנית ברמה החינוכית, הארגונית והמנהלית.
ההיצע האמנותי של התוכנית כולל מופעים ומפגשים עם אמנים מששת תחומי האמנות: תיאטרון, מחול, מוזיקה, קולנוע, ספרות ואמנות פלסטית.

היסטוריה

ראשיתה של התוכנית בשנת 1987 במסגרת "אמנות לעם", בייסודה של ברוריה בקר, שעבדה כראש מדור בתי ספר קהילתיים. בשנת 1995 שונה שם המדור ל"סל תרבות ארצי", ומשנת 1999 עבר לאחריות החברה למתנ"סים.
בשנותיה הראשונות הקיפה התוכנית 16 רשויות מקומיות, ובהמשך הקיפה כ-100. החל משנת 2016 התרחבה התוכנית והיא חלה על למעלה מ-170 רשויות ברחבי הארץ. 
במרץ 2010 הודיעה מייסדת התוכנית ברוריה בקר על פרישתה לגמלאות, אחרי 22 שנה בתפקיד. [1] ביולי 2010 נבחרה אסתי די-נור למנהלת הסל במקומה. די-נור שימשה קודם לכן כראש מועצת הפיס לתרבות ולאמנות. 
[2] ביוני 2014 מונה רן שפירא למנהל סל תרבות ארצי.

מנהל הסל - רן שפירא (2014 - היום)

אחרי מיונים קפדניים לתפקיד מנהל הסל, נבחר רן שפירא, בעל עבר של למעלה מ-25 שנות שירות כקצין חינוך. במהלך שירותו הקים את אגף החינוך בפיקוד העורף והיה קצין החינוך הראשון בתקן. במסגרת פועלו יזם תוכניות למוזיקאים ורקדנים מצטיינים והיה אחראי להפקות צה"ל הגדולות בנוכחות ראשי ממשלה והרמטכ"ל כמו גם על תיאטרון צה"ל והלהקות הצבאיות, משלב המיון, דרך ההפקה והניהול ועד הפיתוח היצירתי. אותם יוצאי ויוצאות הלהקות הצבאיות, תיאטרון צה"ל והמוזיקאים המצטיינים, נמצאים כיום בלב העשייה האמנותית תרבותית בישראל, בין אם בקדמת הבמה כמו יוסי ואסה, אליעד נחום, חן אמסלם, אגם רודברג, סיון מאסט, חובי סטאר ורוני דלומי או מאחורי הקלעים כדוגמת המפיק המוזיקלי אמיר לקנר, המחזאי אורי אוריין, אסף שלמה ואחרים.
בשנת 2009 הפיק דיסק ובו, לראשונה מזה שנים, שירים מקוריים שנכתבו במיוחד ללהקות הצבאיות. את הדיסק הפיק מוזיקלית החייל לורן פלד, שבהמשך עבד עם טובי האמנים בארץ ביניהם ריטה ואיל גולן.  חלק מהאמנים שכתבו והלחינו שירים מקוריים לדיסק זה היו סמדר שיר ולי בירן ("את הבית"), דור דניאל ואדם פרי ("אלייך"), שירו של תום אבני על מלחמת לבנון השנייה ("הלילות לבנים") וביצוע עברי ל"הללויה" של לאונרד כהן. 
שפירא הצליח להרגיע את הרוחות הרעות שנשבו מכל עבר בעד סגירת הסל וביטול חשיבותו בעולם התרבות והאמנות. במסגרת תפקידו כמנהל סל תרבות ארצי, הוביל את הצמיחה בפעילות הסל והרחבתו ליישובים רבים ברחבי הארץ שלא נכללו קודם לכן בתוכנית. הוא דאג לכניסתן של רשויות ייעודיות וייחודיות לסל כדוגמת כפר קמא הצ'רקסי, מועצה אזורית נחל סורק, הר חברון ורבים מישובי החברה הערבית הבדואית והדרוזית. הוא דאג להגדלת והבטחת תקציב הסל, יזם את שינוי הלוגו, חלוקת פעילות הסל למחוזות ארציים עליהם אחראי מנחה מחוזי, ייסוד אתר אינטרנט ייעודי ובקרוב אפליקציה, יצירת פרופילים ברשתות החברתיות (אינסטגרם ו-פייסבוק) המספקים מידע על הפעילות השוטפת של הסל. בנוסף יזם פרויקטים בתחום האמנות והתרבות בהם השתתפו עשרות אלפי תלמידים מכל רחבי הארץ, כדוגמת "אוטובוסופרים", "פרויקט 70 שנות יצירה ישראלית" ו"זרקור".

פעילות

ההצטרפות לתוכנית הסל היא רשות, והיא מתבצעת בכל רשות מקומית באמצעות חוזה עם ראש הרשות. בתי הספר בוחרים את תוכנית המופעים עבור תלמידיהם, מתוך מאגר מופעים ומפגשים מששת תחומי האמנות – תיאטרון, מחול, מוזיקה, קולנוע, ספרות ואמנות פלסטית.  
בית הספר קובע מראש את מועדי המופעים ומקיים אותם לאורך השנה, בליווי המורים, כחלק ממערכת הלימודים. 
החל משנת 2015, היישובים הנכללים בתוכנית סל תרבות ארצי מחולקים על פי מחוזות גאוגרפיים. לכל מחוז יש מנחה מטעם הסל, המלווה את מנהלי הסל ביישובים ובבתי הספר בבניית תוכנית רב-שנתית לחשיפה לאמנות.
ההיצע האמנותי של סל תרבות ארצי כולל כ-2,000 מופעים ומפגשים שנבחרו על ידי ועדות הרפרטואר המקצועיות בששת תחומי האמנות. לצדו קיים ההיצע הנוסף, שכולל מופעים ומפגשים אשר אינם נבחנים על ידי ועדות הרפרטואר המקצועיות ומומלצים על ידי סגלי ההוראה.
סל תרבות ארצי מספק ליישובים הפועלים במסגרתו תמיכה במגוון תחומים:
סבסוד – פעילות סל תרבות ארצי נהנית מסבסוד של משרד החינוך, הנקבע על פי תבחינים חברתיים-כלכליים של היישובים.
תוכנה ייעודית – התוכנה מחברת למאגר ההיצע ומאפשרת למנהלים לנהל באופן יעיל, שיטתי ומבוקר את פעילות הסל, תוך מתן האפשרות לראות את היסטוריית הצפייה של כל תלמיד.
השתלמויות לצוותים חינוכיים – השתלמויות צוותי החינוך של סל תרבות ארצי עוסקות בחינוך לצפייה מושכלת במופעי אמנות. מטרתן לקרב את אוכלוסיית המורים לתחום חינוך זה, ולסייע להם לפתח את הכישורים הנדרשים. במהלך ההשתלמות מתוודעים המורים ליוצרים וליצירות בתחומי האמנות השונים, ובתוך כך הם מרחיבים את היכרותם עם עולם היצירה האמנותית בארץ. 
הנחיה – מנחי סל תרבות ארצי מסייעים ליישובים בתהליכי הבחירה וגיבוש התוכנית השנתית לאור יעדיה. הם  מציעים מערכי הכנה לקראת הצפייה במופע, ואף מקיימים מפגשי הכנה עם הצוותים החינוכיים.
השתלמויות למנהלי ורכזי סל תרבות – סל תרבות ארצי מקיים מספר השתלמויות בשנה המיועדות למנהלי התוכנית ביישוב ורכזי סל תרבות בבתי הספר. מטרתן להעניק כלים מקצועיים להערכת ההיצע ולמיצוי הבחירה המושכלת מתוכו, ולעורר שיח עמיתים סביב תהליכים הקשורים בחינוך לאמנות ובמיצוי הפוטנציאל הגלום בתוכנית. 
אתר אינטרנט – האתר מכיל מידע שימושי אודות המפגשים והמופעים שבהיצע: חומרי העשרה, כתבות, קישורים לצפייה, והכנות לקראת צפייה/האזנה במופעים ובמפגשים.

הרפורמה ב-2016

ב-18 בפברואר 2016 הציג שר החינוך נפתלי בנט רפורמה בסל תרבות ארצי, ולפיה תיפתח התוכנית לכלל היישובים בישראל, מאגר המופעים והמפגשים של הסל יתרחב ויכלול היצע נוסף, ומנהלי בתי הספר יוכלו לבחור עבור התלמידים גם מופעים מתוכו.
לפי מתווה הרפורמה, התקצוב נעשה לפי חישוב דיפרנציאלי שמאפשר לתלמידים בפריפריה ליהנות מתקציב מוגדל. ועדות הרפרטואר האחראיות על ההיצע האמנותי של הסל ימשיכו לעבוד באותה מתכונת, ואילו ההיצע הנוסף יכלול יצירות המאושרות על ידי סגלי הוראה. יוצרים ומפיקים יוכלו לגשת לרשימה המורחבת, בתנאי שהם עומדים במספר תנאים: ניהול תקין, התחייבות להופיע בכל מקום, התאמה למערכת החינוך ומחיר מקסימום.
בעקבות הרפורמה שהונהגה בסל תרבות זכה הסל לתקציבים נוספים שאפשרו את הצטרפותכם של לא מעט רשויות חדשות, ביניהן, נחל שורק, שדרות, כפר סבא, קריית ביאליק, אריאל, סכנין, רהט, תמרה, טייבה ועוד. 
כיום הסל למעשה משפיע על קרוב למיליון תלמידים, ולגידול זה ישנה גם השפעה על היקף הפעילות. אם בעבר צפו פחות או יותר ב-12,000 פעולות בשנת לימודים, הרי שבשנת הלימודים האחרונה פעולות הסל נושקות ל-20 אלף במספר.

70 שנות יצירה ישראלית -  מיזם זרקור

בשנת הלימודים תשע"ח יזם סל תרבות ארצי פרויקט מיוחד לציון שנת ה-70 למדינה, מנקודת מבט תרבותית ואמנותית. במסגרת הפרויקט עשרות אלפי תלמידים מכל רחבי הארץ צפו בהצגות, סרטים ומופעי מחול, האזינו להופעות מוזיקה, סיירו במוזאונים ונפגשו עם משוררים וסופרים וכל זאת במימון מלא ובתקציב מיוחד של משרד החינוך. אירועי המיזם נפתחו בתיאטרון גשר, בהצגה "הרצל אמר", בנוכחות שר החינוך נפתלי בנט ומנכ"ל המשרד שמואל אבואב. זה היה האות לראשיתו של אחד מהפרויקטים הגדולים ביותר שהפעיל סל תרבות בשנים האחרונות ובמסגרתו הגיעו למעלה מ-17 אלף תלמידים למוסדות התרבות השונים, מכל רחבי הארץ.
"זרקור" הוא שמו של מיזם מיוחד בתוך פרויקט זה ובמסגרתו מתקיימים מפגשי אמן אשר במרכזם הכרה והוקרה של דמויות מפתח ביצירה הישראלית. במסגרת המפגשים, אמנים מובילים מכל תחומי היצירה, סיפרו לתלמידים את סיפורם השזור בתחנות בחיי המדינה. דרך סיפורם האישי וסיפור דרכם המקצועית, נחשפו התלמידים גם לסיפורה של התרבות והאמנות הישראלית לאורך שנותיה.  פרויקט זה התקיים בשיתוף פעולה עם גופים כא.מ.י., אגודת הסופרים ואגודת הכוראוגרפים וכלל מפגשים שנערכו במסגרות מצומצמות, אינטימיות,  שבהם התאפשר לאמנים לספר על דרכם האישית והמקצועית ולהופיע, למשל, עם שירים שהפכו לאבני דרך בתרבות הישראלית. בין המשתתפים היו אמנים כגון יובל דור, יזהר כהן, יוני רועה, דפנה ערמוני, שלמה בר, שולי נתן, רנה שיינפלד, צמד רעים, ציפי מור, יוסי סגל, דורי בן זאב, רחלי אברהם איתן. הפרויקט אף זכה לחשיפה תקשורתית בתוכנית הבוקר של ערוץ 10 ובתוכנית הבוקר של ערוץ 2 ולמנהל הסל הוענק פרס מיוחד מטעם איגוד אמני ישראל.