google/wiki40b huggingface dataset:
שישי בבוקר (ערוץ 10)

תוכן

התוכנית שודרה בשידור חי ביום שישי בשעות 09:00-06:20 במסגרת "חדשות 10" ובהפקת אולפני הרצליה. התוכנית כללה מבזקי חדשות וראיונות בנושאי אקטואליה ופנאי עם אורחים ומומחים שהתארחו באולפן.

רקע לעליית התוכנית

בעקבות התוכנית "אורלי וגיא" הוחלט שביום שישי תוגש תוכנית מופרת באותה מתכונת על ידי מגישים אחרים.

היסטוריה

בהתחלה הגישו בדרך כלל את התוכנית רומי נוימרק ודב גיל הר. לפעמים הוחלפו במגישים אלי ראכלין וסיוון כהן. משנת 2015 התחילו להגיש עודד מנשה ועדן הראל יחדיו את התוכנית.
בינואר 2016 עלתה לאוויר התוכנית "בוקר אור" אשר החליפה את התוכנית "אורלי וגיא" בימים בהם לא מגישים. בעקבות כך ירדה התוכנית מהאוויר.
משה צוריאל

ביוגרפיה

נולד בגרמניה. בילדותו היגרה משפחתו לארצות הברית. למד בישיבת נר ישראל בבולטימור, בראשות הרב יעקב יצחק רודרמן. הוא נחשף לכתבי הרב קוק, שלימוד בהם לא מקובל בישיבות חרדיות, והזדהה עם הכתוב בהם.
למד באוניברסיטת לויולה  בבולטימור, שם השלים תואר מוסמך בפסיכולוגיה חינוכית. שימש כרב קהילה בנוארק, דלוור.
בשנת 1956 עלה לירושלים ולמד במשך כשנה בישיבת מרכז הרב. באותה תקופה למד פעמיים בשבוע עם הרב אליעזר ולדמן אצל הרצי"ה קוק והשתתף גם בשיעוריו של הרב הנזיר. בהמשך חזר לחו"ל להשלים את לימודיו באוניברסיטה. בשנת 1960 שב לארץ ולמד במרכז הרב. משנת 1961 לימד בתיכונים בחדרה, בבני ברק ובישיבת נחלים. נישא בשנת 1961.
משנת 1977 שימש כמשגיח בישיבת שעלבים, במשך 18 שנה, עד לאמצע שנות ה-90. מלמד בישיבת תורת החיים, עוד כאשר הייתה בגוש קטיף, וגם כיום לאחר שעברה ליד בנימין.
לאחר שעלה לארץ התגורר שנים רבות בבני ברק ונחשב חלק מן החברה החרדית. בניו למדו במוסדות חינוך חרדיים והקימו בתים חרדיים. בנו, הרב אברהם צוריאל, הוא רבה של נס ציונה. על ספרו הראשון, "בית יחזקאל" (הלכה), קיבל הסכמה מהרב יעקב יצחק רודרמן, הרב עובדיה יוסף ועוד.
ההדיר את "ספר המידות" ו"יין לבנון" של הרב נפתלי הרץ וייזל שלדבריו היה אדם כשר, הפרסום החוזר של הספרים עורר התנגדות בציבור החרדי.

דעותיו

על פי תפישת עולמו, תקופתנו מצריכה חדשנות ויצירתיות תורנית. בחיבוריו הוא נוהג להביא את טענות החולקים ולדחות אותן בפירוט. במקרים רבים הוא מותח ביקורת על שיבושים שהשתרשו לדעתו בציבורים שונים, ואינו נמנע מלמתוח ביקורת גם על גדולי ישראל בעבר ובהווה.
הוא סבור כי תקופתנו היא חלק מתהליך הגאולה. לדבריו יישוב ארץ ישראל הוא קיום מצוות הכיבוש, וגם במקרים של סכנה מדובר ב"שעת השמד" ומותר לאדם למסור את נפשו על קידוש השם. ויתור על חלקים מארץ ישראל הוא איסור תורה, ואין לעבור עליו אפילו תחת איום של פיקוח נפש. לדבריו, נסיגות מביאות לגביית מחיר דמים נוסף של יהודים, כמו שהוכח לאחר הסכמי אוסלו וגירוש היהודים מגוש קטיף. לכן ישנו איסור חמור להשתתף בעקירת יישובים, המוטל אפילו על מי שמוצב במעגלים החיצוניים. על כל חייל ושוטר להודיע למפקדיו שהוא לא ישתף פעולה בשום פינוי עתידי.
לקראת ההתנתקות פרסם מאמר בערוץ 7 ובו כתב שכל מי שישתתף בפינוי "יצא מכלל ישראל". בראיון שהעניק לידיעות אחרונות אמר שמשמעות הדברים הוא שאסור לשתפו במניין עד שיחזור בתשובה. לאחר שאריאל שרון לקה באירוע מוחי, פרסם מאמר תחת הכותרת "באבוד רשעים רינה" ובו כתב כי אין להתפלל לרפואתו.
הרב צוריאל מדגיש כי בזמן הגאולה האחרונה תתבצע בירור והפרדה בין עם ישראל המקורי, לבין הערב רב שהסתפחו לעם ישראל עם הדורות, שעל אף היותם יהודים מבחינה הלכתית, הם אינם בעלי אופי יהודי. הרב צוריאל תומך בהטלת עונש מוות למחבלים. כמו כן, לדבריו, במלחמה כוללת אין להתחשב באוכלוסייה אזרחית, כפי ששאר האומות אינן מתחשבות בכך. לטענות שאין להפציץ מהאוויר ובתותחים רבי עוצמה הוא קורא "מוסר מזויף" שבגינו קופחו חייהן של עשרות נפשות. מתנגד לשילוב נשים ביחידות קרביות.
בהתייחס לעוברים שאובחנו כבעלי מומים קשים הרב צוריאל טוען שרוב הפוסקים התירו לבצע הפלה מלאכותית וכי יש להעדיף עמדה זאת.
הרב צוריאל מעודד את העלייה להר הבית.
אלפבית ארמי

האלפבית הארמי הוא אבג'ד (אלפבת עיצורי) המשמש לכתיבת השפה הארמית (שדוברה החל מתחילת האלף הראשון לפני הספירה). הוא התפתח מן האלפבית הפיניקי והחל להיבדל ממנו לקראת המאה ה-8 לפנה"ס. כמו בסוגים אחרים של אלפבית עיצורי, כל האותיות מייצגות עיצורים, חלקן גם כאם קריאה, ואז הן מסמנות תנועות. 
מבחינה היסטורית, האלפבית הארמי חשוב מכיוון שכמעט כל מערכות הכתיבה ההודיות והמזרח תיכוניות מסתמכות עליו במידה זו או אחרת. זאת בין היתר בשל היותה של הארמית לינגואה פרנקה ושפה רשמית במספר מדינות, בהן האימפריה האשורית החדשה, האימפריה הבבלית וממלכת פרס האחמנית. כתבי הקודש של היהדות והאסלאם, כמו גם כתבי קודש נוצריים וחלק מהבודהיסטיים כתובים בסוגי כתב שמוצאם מן הארמית. ייתכן שאף קיים קשר בין המשפחה הברהמית של סוגי הכתב, שבהם נעשה שימוש בהינדואיזם, בסיקהיזם ובחלק מענפי הבודהיזם לבין האלפבית הארמי. 
האלפבית הארמי היה כתוב בתחילה באלפבית פיניקי ובהמשך התפתח לכתב מרובע. ישנם דוברי ארמית אשר השתמשו בעבר ואף משתמשים כיום באלפבית סורי, הדומה מאוד לאלפבית העברי.
בלשון חז"ל ובעקבותיהם אף בספרות העברית הארכאית מכונה כתב זה בשם אלפבית אשורי, חילוף זה נגרם בשל כך שבתקופת בית שני נהגו היהודים לכנות את ארם בשם "אשור", משום שבשלהי ימיה הפכה ארם למחוז אשורי (ומכאן השם המודרני סוריה). באימפריה האשורית עצמה לעומת זאת הונהגה השפה האכדית בניב הצפוני (אשורית), ומערכת הכתב הייתה כתב היתדות השומרי.
סונאטה דה קייסה

סונאטה דה קְייֶסָה (באיטלקית: Sonata da chiesa, סונאטה כנסייתית באיטלקית) היא יצירה אינסטרומנטאלית שמקורה בתקופת הבארוק והיא בנויה בדרך כלל מארבעה פרקים. לעיתים קרובות הייתה מופיעה ביצירה יותר ממלודיה אחת, וסדר הפרקים היה: איטי - מהיר - איטי - מהיר. הפרק השני היה בדרך כלל אלגרו פוגלי, והשלישי והרביעי היו צורות בינאריות, שדמו לעיתים לסרבנד וג'יג.
טעות נפוצה היא לחשוב, שהסונאטות חוברו לשם ביצוע בטקסי דת. למעשה, סמפוניות שנכתבו בצורת סונאטה דה קייסה נוגנו לעיתים קרובות במהלך טקסים דתיים, בייחוד במהלך ה-Gradual, ‏ Offertory, ‏ Elevation וה-Communion, כמו גם בזמן ה-Introit וה-Deo Gratias. הן שימשו גם כתחליף לאנטיפונים בעת תפילות הערבית. עם זאת, הן לא נכתבו לצורך ליטורגי מפורש, כמו, למשל, רקוויאם. יצירות סימפוניות שנכתבו כסונאטה דה קייסה בוצעו לעיתים קרובות יותר כיצירות קונצרטנטיות להנאה ובידור. 
אחד המלחינים הנלהבים ביותר לסונאטה דה קייסה היה ארכאנג'לו קורלי (1713-1653). בין המשובחות ביותר ביצירותיו "6 סונאטות דה קייסה, אופוס 1", שהוקדשו לכריסטינה, מלכת שוודיה, שחיה ברומא. שמונת הראשונים בשנים-עשר הקונצ'רטי גרוסי של קורלי, אופוס 6, גם הם סונאטות דה קייסה. עוד מלחין של צורה מוזיקלית זו היה ג'ובאני בטיסטה באסאני, שחיבר בסביבות שנת 1710 שתים-עשרה סונאטות דה קייסה. שלוש הסונאטות לכינור סולו של באך הן בצורת סונאטה דה קייסה, כמו גם החמש הראשונות מתוך שש הסונאטות שלו לכינור וצ'מבלו, רי"ב 1019-1014.
אחרי 1700 נטה סוג זה של סונאטה להתמזג עם הסונאטה דה קאמרה. הסונאטה דה קייסה יצאה מן האופנה בזמנו של יוזף היידן, אם כי הוא חיבר כמה מן הסימפוניות הראשונות שלו בסגנון זה (איטי-מהיר-מנואט-מהיר). בהמשך היה זה מוצרט שחיבר שבע-עשרה "סונאטות כנסייתיות", אבל מטרתן של אלה הייתה שונה. יצירותיו של מוצרט היו קטעים של פרק אחד לעוגב וכלי קשת, שנוגנו בטקס המיסה בין איגרת השליחים לבין הבשורה.
דוד ריאחי

קורות חייו

ריאחי נולד בתוניסיה בעיר תוניס, ובתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 עלה עם משפחתו לישראל והשתקע בירושלים. לאחר מספר שנים עבר עם משפחתו לנתניה, לאחר שהרב דוד שלוש רבה הראשי של העיר, הזמין אותו לשמש כחזן קבוע בבית הכנסת המרכזי בעיר, שבו הקים לימים מקהלה שתלווה אותו בתפילותיו. למרות המעבר לנתניה, לא שכח את קהל מעריציו בירושלים. מדי פעם היה מגיע לעיר הקודש לסלסל את שירת הבקשות בבתי הכנסת העתיקים של שכונת נחלאות. 
שמעו של הרב דוד ריאחי פתח בפניו דלתות רבות הן בישראל והן מעבר לים. מעת לעת היה מוזמן לביתו או לסוכתו של הרב עובדיה יוסף, ושם היה מפליא בזמירותיו, כמו כן נטל חלק באופן קבע בהילולה המסורתית הנערכת מדי שנה בישיבת כיסא רחמים בבני ברק.
ריאחי לא פסק להופיע בפני קהל גם בגיל מאוחר. בגיל 79, נענה להזמנת הרב שלמה חדד, שהיה בעבר תלמידו, לנצח על פתיחת עונת שירת הבקשות בבית הכנסת העתיק אבוהב, ובהזדמנות זו הוענקה לו תעודת הוקרה מטעם 'קול רינה וישועה' – המכון לשירה ופיוט, על תרומתו הכבירה בתחום הפיוט.
הופיע בבית אבי חי וקבל שי הוקרה על תרומתו האדירה לפיוט בארץ ישראל. 

בגיל 83 החל מצבו הבריאותי להידרדר, ובשל כך נאלץ לבטל הזמנות  מעבר לים. הוא נפטר בגיל 85, ונטמן בבית העלמין בנתניה.

יצירתו

במהלך שנות יצירה רבות הלחין וחיבר עשרות פיוטים, שהפכו עם השנים לנכסי צאן ברזל של השירה היהודית, כגון 'גואל יבוא', 'עזרי עזרי' ו'רבים רדפוני'. הלחן המוכר ביותר שלו הוא 'ושמרו בני ישראל' במקאם נאוה, שמושר בכל בתי הכנסת הספרדים-ירושלמים כל ליל שבת.
TomTom

היסטוריה

בשנת 1991 אנשי העסקים ההולנדים פיטר פרנס פאוולס ופיטר חילן ייסדו את חברת "Palmtop" בהולנד. בתחילת דרכה של החברה היא התמקדה בפיתוח של יישומים עבור הדור הראשון של מחשבי כף היד. באותה העת רוב היישומים שהחברה פיתחה היו מיועדים לשימוש עסקי, אך לאור הביקוש הרב של יישומים מסוג מארגנים אישיים, החברה החלה להתמקד בפיתוח של יישומים מסחריים כגון מילונים, יישומים פיננסיים שונים, משחקי וידאו ויישומי GPS לחישוב תוואי הדרך המהיר ביותר לבעלי מכוניות. יישומים אלה החלו להימכר ברחבי העולם. שוק היישומים של מחשבי כף היד התרחב במהירות, במיוחד לאחר ההצלחה הרבה לה זכה מכשיר הפאלם פיילוט בשנת 1996 ובעקבות כניסתה של חברת מיקרוסופט לשוק מכשירי כף היד אשר החלה לשווק מכשירי כף יד מבוססי מערכות ההפעלה חלונות. חברת Palmtop פיתחה באותה העת יישומים עבור כל המכשירים הללו. 
בשנת 2001 שינתה החברה את שמה ל"TomTom". באותה העת השיקה את יישום הניווט "TomTom Navigator" עבור מכשירי כף יד מבוססי מערכת ההפעלה Palm OS. היישום זכה להצלחה רבה ברחבי העולם. כאשר באביב 2003 יצאה לשווקים הגרסה הבאה של היישום – ה-"TomTom Navigator 2", כבר היה ברור כי יש ביקוש רב למכשירי GPS ייעודיים בקרב לקוחות אשר אינם מחזיקים במחשב כף יד. בעקבות כך, באביב 2004 יצא לשווקים מכשיר ה-GPS הייעודי " TomTom Go", מכשיר ה-GPS הייעודי הראשון של החברה שהכיל מערכת ניווט לרכב בלבד. בסתיו 2004 הכריזה החברה על שחרור היישום "TomTom Mobile" לשווקים – מערכת ניווט חדשה שניתן להפעילה מהטלפון הסלולרי.
טקסט

אופן הצגת הטקסט

על פי רוב הטקסט הכתוב מוצג לקריאה על גבי נייר מודפס, או על מסך אלקטרוני כמו במחשב ובטלפון סלולרי. עם זאת, עבור אנשים שאינם יכולים להשתמש בתפיסה החזותית לצורך פיענוח הכתוב, כמו עיוורים, הטקסט יכול להיות מוצג בצורה הניתנת למישוש כמו בכתב ברייל.

ניתוח טקסטים

במסגרת תורות הניתוח של הטקסט, ניתן למצוא גם את תורת חקר השיח ואת תורת הרטוריקה. תורות ניתוח שונות מבצעות את ניתוח הטקסט במסגרת הקונטקסט שסביבו - דהיינו, תוך התחשבות גם במוען, בנמען, באופן הפרסום וביחסים בין כל אלו. כיום נהוג ללמד בבתי הספר ניתוח טקסטים על פי סוגיו (טיעוני, מידעי, שימושי ועוד..), מטרותיו ומאפייניו. התלמידים נדרשים לבצע ניתוח של הטקסט ברמות השונות- איתור מידע, הסקת מסקנות וכן הערכה וביקורת של הכתוב.

סוגי טקסטים

נהוג למיין את הטקסטים לסוגים על סמך מטרת הכתיבה. 
טקסט טיעוני - המציג עמדה ומנסה לשכנע על ידי נימוקים, הוכחות ואמצעים רטוריים. 
טקסט מידעי - מוסר מידע חדש, מבהיר ומסביר, מציג עובדות ונתונים באופן אובייקטיבי (ללא עמדה).
טקסט סיפורי - המתאר עלילה ויש בו נרטיב ורצף של אירועים והתפתחות. 
טקסט מדריך ומפעיל - מציג ומציע דרך פעולה הכרחית לשם קבלת התוצאה הרצויה. כולל הסברים או הוראות איך לבצע או כיצד לפעול.
מולי אפשטיין

מולי אפשטיין הוא פיזיולוג ספורט, פרשן אתלטיקה ומאמן לפיתוח יכולות גופניות. משמש כיום כמנהל המדעי של הוועד האולימפי בישראל, ובנוסף מנהל את תוכנית "פודיום - התוכנית הלאומית למאמנים".

ביוגרפיה

בין השנים 1985–2017 עבד במרכז לרפואת ספורט ולמחקר במכון וינגייט וניהל את המדור לשירותים מדעיים לספורטאי הישג.
בין השנים 2006–2009 שימש כפיזיולוג ומאמן היכולות הגופניות של הטניסאית שחר פאר,. ובין השנים 2013–2016 שימש כפיזיולוג ומאמן פיתוח היכולות הגופניות של הג'ודוקא ירדן ג'רבי.
אפשטיין למד פיזיולוגיה ופרמקולוגיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב. הוא היה בין מקימי  הסוכנות הלאומית למניעת סימום בספורט המשותפת לוועד האולימפי בישראל ולמנהל הספורט, גוף שעוסק בפיקוח ובמניעת השימוש בחומרים אסורים בספורט בישראל. לאחר הקמתה היה אפשטיין מזכיר הוועדה במשך כ-12 שנים.
בעבר היה הפיזיולוג ומאמן הכושר של הג'ודוקא יעל ארד, שזכתה במדליה האולימפית הראשונה של ישראל באולימפיאדת ברצלונה 1992. כן היה מאמן הכושר של נבחרת ישראל בכדורסל ושל קבוצת הפועל תל אביב. 
אפשטיין הוא פרשן האתלטיקה של ערוץ הספורט, שידר מהמשחקים האולימפיים, מאליפויות העולם ומאליפויות אירופה באתלטיקה. חבר בצוות של "המגזין האולימפי" - תוכנית שבועית המוקדשת לספורט אולימפי.
כזאת הייתה אמא

תקציר העלילה

קתרין הנסון (ברברה בל גדס) קוראת מספרה האוטוביוגרפיה על משפחתה, משפחת הנסון. הזכרונות מתחילים בפלשבק לשנת 1910 בסן פרנסיסקו. זו משפחת מהגרים מנורווגיה האם מרתה (איירין דאן) והאב לארס (פיליפ דורן) נולדו בנורווגיה. ילדיהם נולדו בארצות הברית הבכור נילס ואחיותיו קתרין, כריסטין ודאגמר.
המשפחה חיה בדחק ומדי שבוע יושבת האם ומחלקת את התקציב לשכר דירה, לחנווני, לטיפול שיניים ועוד הכל נעשה בצמצום כדי שלא יצטרכו ללכת לבנק לשם הלוואה.
למרתה שלוש אחיות יני וסיגריד התוקפניות וטרינה (אלן קורבי) הביישנית הרוצה להתחתן בגיל 42 עם פיטר תורקלסון הקברן ומפחדת מאחיותיה.
בראש המשפחה עומד הדוד כריס (אוסקר הומולקה) שכולם מפחדים ממנו בגלל התנהגותו הרועשת והבוטה אבל בתוכו הוא אדם טוב התומך במשפחתו. כשהוא מת מגלה מרתה שאת כל כספו חילק לנזקקים כמו לניתוח של דאגמר והאחיין ארנה.
מרתה היא הדמות החזקה במשפחה ועושה הכל למען ילדיה. כאשר דאגמר עוברת ניתוח בבית חולים ולא מרשים לה להיכנס, היא מצליחה לחדור לחדר האשפוז כמנקה.
כאשר קתרין עומדת לפני סיום לימודיה היא קונה לה ערכת איפור על ידי מכירת סיכה יקרה שירשה מאימה. כאשר קתרין מגלה זו היא דורשת להחזיר את הסיכה ומוותרת על המתנה. מרתה מעניקה לה את הסיכה כמתנה להתבגרותה. 
טרינה המבוגרת מתחתנת לבסוף עם הקברן ונולד להם לשמחתם תינוק.
קתרין כותבת סיפורים אבל הם נדחים על ידי הוצאות הספרים והיא מיואשת ומתכוונת לחדול מכתיבה. מרתה נפגשת עם סופרת מצליחה וחובבת בישול ועל ידי מתן מתכונים מסכימה לעיין במספר סיפורים וממליצה לבסוף שקתרין תכתוב על משפחתה. קתרין כותבת על זכרונות ממשפחתה ומציינת לבסוף שמכל אלה היא זוכרת בעיקר את אמא. הסיפור מתקבל להדפסה וקתרין מקבלת לראשונה המחאה על סך 500 דולר שבה תקנה מעיל חם למרתה.
קלימנטי ציטאישווילי

קריירה

ציטאישווילי גדל בקבוצת זוגדידי (אז דינמו זוגדידי), וכשהיה בן 18 חתם בקבוצת דינמו טביליסי. לאחר שזכה בשנת 2000 בתואר מלך השערים של ליגת העל הגאורגית הוא הגיע לישראל והוחתם במכבי תל אביב על ידי שלמה שרף, והושאל לעירוני ראשון לציון, במדיה כבש 12 שערים בעונת 2000/2001. בעונה שלאחר מכן עבר לבני יהודה תל אביב, ובמהלך העונה חתם בינואר 2002 בהפועל צפרירים חולון.
לאחר שחזר לגאורגיה לעונה אחת הגיע בשנת 2003 לקפריסין וחתם בקבוצת אנורתוסיס פמגוסטה, עמה זכה באליפות קפריסין בשנת 2005 והעפיל לשלב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות לאחר שהבקיע שער בניצחון 3–1 על הקבוצה הטורקית טרבזונספור. לאחר מכן שיחק בקבוצות נוספות בקפריסין וחזר לאנורתוסיס, עמה זכה בשנת 2008 באליפות נוספת. בשנת 2009 חתם בשורות היריבה העירונית נאה סלמיס פמגוסטה ובמדיה פרש ממשחק פעיל בשנת 2010.
בינואר 2014 חזר לשחק בקבוצת נעוריו זוגדידי עד תום העונה.
אתה בחרתנו מכל העמים

אתה בחרתנו מכל העמים הן המילים הפותחות את ברכת קדושת היום בתפילת שבע לשלוש רגלים, ראש השנה ויום הכיפורים. מילים אלו, וגם הצירוף הקצר "אתה בחרתנו", משמשים לעיתים ככינוי לקטע התפילה שהן פותחות, אך במאות האחרונות הן משמשות בשיח הציבורי בעיקר כמבטאות את רעיון בחירת עם ישראל. בין השאר, משמש הביטוי "אתה בחרתנו" כמייצג את רעיון בחירת עם ישראל בפי אלו השואלים על בחירה זאת, ואת אלו המתריסים כנגדה. ביטויים נוספים המבטאים את אותו רעיון הם: "העם הנבחר" ו"אנחנו עם סגולה".

השימוש במושג

שימוש אחד במושג "אתה בחרתנו" מופיע בסידורים ומדריכי תפילה להורות על קטע התפילה המתחיל במילים אלו. שימוש אחר במושג "אתה בחרתנו" הוא כציון בחירתו של עם ישראל. המושג מופיע למשל בשאלות ותשובות על בחירת עם ישראל. כך למשל, מסופר על הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם שבמהלך עבודות פרך בשואה נשאל "התמשיך לאמר 'אתה בחרתנו'?" וביומנו של משה פליקר מופיע דיון ב"אתה בחרתנו".
המושג "אתה בחרתנו" מופיע בכתבי הספרות העברית החדשה בין השאר אצל אחד העם ואצל הסופר יוסף חיים ברנר אשר הציג בסיפורו "בין מים למים" את הרגשת הייעוד של החלוצים בני העלייה השנייה תחת הססמא "אתה בחרתנו". עם זאת, ברנר התבטא בחריפות נגד מושג זה וכתב: "אני, בהנאה חריפה ותאוותנית, הייתי מוחק מן הסידור העברי של בן-הדור את ה 'אתה בחרתנו' בכל צורה שהיא... המליצות הלאומיות המזויפות לא תועלנה כלום" (כל כתבי ברנר, כרך א, עמ' 326). בסיפור הקצר של יהודה שטיינברג, "פרוש קצר", משתמש הסופר בביטוי "אתה בחרתנו" בלשון התרסה, ושם בפי גיבור הסיפור, שלמה חסיד, את המילים "אתה בחרתנו ללעג ולקלס", שאותן הוא חושב במהלך התפילה.
בשנת 1960 אמר דוד בן-גוריון כי עם ישראל איננו עם של "אתה בחרתנו" וכי עמים רבים נושאים ביחד איתו את דגל האנושיות.
תפוס ת'גלים 2

עלילה

לאחר שנתיים מאירועי הסרט הראשון, בו ניצח צ'יקן בתחרות הגלישה ומאז עזב למסע ברחבי העולם, קודי נשאר על האי פן גו ומנסה להקים יחד עם חברתו לני חוג שחייה בבעלותו אך נאלץ להתחרות בחוג השחייה שמקים יריבו טאנק. בעת שצ'יקן חוזר לאי מגיעים לאי אורחים מפורסמים - חברי "חמשת התלויים", הגלשנים הטובים ביותר בעולם: גי. סי., האנטר, הקברן, פייג ומנהיגם מר מקמהון. חמשת הגלשנים מגיעים לי כדי לבחור את מחליפו של מר מקמהון הרוצה לפרוש עקב גילו. החבורה מחליטה למחרת בבוקר להודיע למצליה לני על קבלתה אך לאחר שגם קודי וטאנק וכן צ'יקן מעוניינים להצטרף מר מקמהון מודיע שכל גלשן יקבל חונך צעיר שיוכל להפוך לחבר קבוע בצוות.
החבורה מפליגה מהאי למקום שומם בו דיונות ובתוכם שלדי לווייתנים. באזור זה הם מתאמנים בגלישה כדי לבדוק מי יכול להגיע ראשון אך טאנק מפיל את קודי בתרגיל מכוער ומוריד אותו מהגלשן. החבורה נעה בין מצוקים שביניהם רק חבל צר. כל אחד צריך לנוע בגמישות על הגלשן שלו כדי להגיע לקצה. אך קודי וטאנק נשארים אחרונים וטאנק מנסה לעכב את קודי כדי לתפוס את מקומו בחמישייה. קודי מעיף אותו עם הגלשן לצד השני אך הוא עצמו נופל. הוא תופס בחבל ומושך אותו אך גורם לכל החבורה ליפול מטה. הם נופלים לתוך מקדש נטוש בעל אוצרות רבים אך מר מקמהון שומע מהקונכייה שלו שהאוצר מקולל ולאחר שטאנק לקח גלשן מזהב האזור מתחיל להיקבר עליהם.
הם מצליחים לצאת משם ועוברים מעל אגם לבה. קודי מציע להקים רפסודה מעופפת כדי לעוף מעל האגם וכך הם עושים. אך בזמן זה קודי המפחד מהטריקים של טאנק מחליט להסיט אותו מהמסלול וטאנק פוגע בטעות בצ'יקן שנופל וכמעט מת אך ניצל בידי הקברן. לאחר מקרה זה החבורה כועסת על קודי ומחליטים שהוא לא שייך אליהם. קודי המאוכזב עוזב ומשאיר את החבורה להמשיך ליעד האחרון.
למחרת החבורה מגיעה לחוף מסוכן והחמישייה מציעה את המבחן האחרון - לרכוב יחד איתם על גל פרא בגובה 15 מטר באזור בעל צריחים חדים תוך סערת ברקים. טאנק הוא היחיד שמסכים לנוע ויחדיו הם שוחים בחבורה על גל עצום ומצליחים להגיע לשברי החופים. ואולם טאנק מהפחד עושה טעות ונופל לאזור מוכה סערות, בו הוא לא מצליח לחזור. קודי המצוי על הצריחים מהצד השני שומע אותו וקופץ לעזרתו ומציל אותו, לצד גי.סי..
לאחר מעשה זה טאנק מודה לקודי ומתנצל על התנהגותו. החבורה מודה לקודי ומחליטה שהוא מוזמן להצטרף אליה כחבר קבוע אך קודי מסרב ומעדיף לחזור לחבריו באי ולאמן את הגולשים הצעירים. בעקבות זו מודיע מר מקמהון שהוא לא יפרוש מהחמישייה.
ברית ערי הנזה

בְּרִית עָרֵי הָנזֶה (בגרמנית: Hanse) הייתה ברית של סוחרים בערי מדינה בצפון גרמניה ובאגן הים הבלטי, אשר התאגדו מסוף המאה ה-12 בעיקר מטעמים כלכליים.
כבר בימי הביניים המוקדמים אפשר להבחין בהתפתחות נרחבת של הכלכלה באזור צפון גרמניה ובאזור הבלטי כחלק של המהפכה המסחרית. זאת עקב התפתחות נרחבת של הכלכלה הפיאודלית באותם אזורים וכן התפתחות העירונית במערב אירופה שנצרכה לחומרי גלם מצפון מזרח אירופה. ארצות השפלה ייבאו תוצרת חקלאית רבה מאותו אזור. העיר נובגורוד הייתה למרכז האירופי למסחר בפרוות. בעקבות הכלכלה המתפתחת נוסדו ערים רבות, רובן גרמניות כמו ליבק, ויסמר, ריגה, דאנציג ועוד. הסוחרים הגרמנים, בכוח ארגוניהם החזקים, הפכו לכוח הכלכלי המונופוליסטי בערים אלו. כבר במאה ה-10 ארגוני סוחרים אלו הקימו סניפים בלונדון ובגוטלאנד. במאה ה-12 הם קיבלו זכויות מסחר באנגליה ובפלנדריה. הערים ליבק והמבורג כרתו ברית להגנה על המסחר שלהן, ב-1256 הצטרפו עוד ערים לברית.
בשנת 1366 גובשה ברית ההנזה על ידי החלטה שרק לאזרחי "ערי ההנזה הטבטוניות" יוקנו זכויות הברית המקנות ביטחון אישי לסוחרים, חופש מעבר והנחות מכס. ערים רבות הצטרפו לברית זו שהתרחבה עד סטוקהולם, נדרלאנד, קלן, ברסלאו, קראקוב ועוד רבות. מנהיגת הברית הייתה העיר ליבק, בגלל מיקומה הגאוגרפי בחיבור בין הים הצפוני לים הבלטי. ב-1361–1362 כבשה דנמרק את גוטלאנד והביסה את צי הברית. בעקבות זאת הקימה הברית צי חדש וגדול וחתמה על בריתות שונות ופתחה במלחמה נגד דנמרק. זו האחרונה הובסה ונאלצה לחתום על חוזה שטרלזונד שהעניק לברית זכויות רבות.
במאה ה-15 החלה שקיעתה ההדרגתית של הברית. מדינות לאומיות שהחלו להיווצר השפיעו על הטיית חשיבות המסחר למסחר פנימי בתוך אותן מדינות. ערי ברית, למרות מאמציה של ליבק לחזק את קשרי הברית, החלו להעדיף את קשרי המסחר הפנימי במדינותיהן או המסחר האזורי בתחומן (האזור הבלטי) על פני המסחר הבינלאומי. ערי הברית הדרומיות נפרדו מהצפוניות וערי הולנד הפכו למונופול עצמאי. גברה התחרות בין סוחרים בערים שונות וגברו הניגודים בין הסוחרים לגילדות האומנים. באזורים אחרים של אירופה קמו בריתות כלכליות מתחרות לברית הנזה. הברית תמכה בסוחרים נגד היצרנים והאומנים ואיימה לגרש מהברית כל עיר שבה קולות האומנים יגברו במועצת העיר. במאה ה-17 הברית התפרקה לחלוטין וב-1669 נשארו רק שש ערים בברית.

חשיבותה של ברית הנזה

ברית זו מילאה תפקיד חשוב ביותר בפיתוח הסחר הבינלאומי באותה תקופה. היא גרמה לפיתוח צורות יסוד של פעילות מסחרית הקיימות עד ימינו כמו שותפויות עסקיות, עסקי הון, הנהלת חשבונות ועוד. הברית הביאה לפיתוחם של חבלי ארץ נידחים כמו נורווגיה ונובגורוד והאזור הבלטי המזרחי. תרומה נוספת הייתה שהמסחר שעד אז עסק בעיקר בחומרי מותרות כמו תבלינים, פרוות, משי וכו' החל עוסק רבות גם בחומרי גלם כמו עצים. מבחינה פוליטית, ברית ההנזה השפיעה רבות על מניעת האבסולוטיזם בגרמניה, היות שערי הברית שמרו בקנאות על אי התלות הפוליטית והכלכלית באצולה הפאודלית הגרמנית ובמלכי סקנדינביה. בידי הברית עמד הנשק המאיים של אמברגו כלכלי נגד כוחות פוליטיים עוינים, למשל מלכי סקנדינביה. ההסתמכות הרבה על המסחר הימי הביאה לפיתוחן ושכלולן של אוניות המטען הנקראות "קוג".
ההמנון האולימפי

היסטוריה

ההמנון בוצע בפעם הראשונה בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים של אתונה בשנת 1896. בשנים הבאות, כל מדינה מארחת הפקידה בידי מוזיקאים שונים את ההלחנה של המנון ייחודי עבור המשחקים האולימפיים שנערכו בה. נוהג זה נמשך עד אולימפיאדת רומא (1960), שכן בשנת 1958, המנונם של סמאראס ופאלאמאס הוכרז כהמנון הרשמי של המשחקים האולימפיים על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי, באספה ה-55 של הוועד שנערכה בטוקיו. מאז 1960 ועד היום, זהו ההמנון שמבוצע בכל טקסי הפתיחה של המשחקים האולימפיים.
דניאל ברד

לימודים

ברד נולד בחיפה והחל את לימודי הכינור אצל אביגדור זמיר. בשנת 1990 עבר עם משפחתו לטורונטו שבקנדה והמשיך את לימודיו אצל הכנר דייוויד זייפר . ברד סיים תואר ראשון במוזיקה באוניברסיטת טורונטו בהדרכתו של לורנד פניבש ותואר שני באוניברסיטת ייל כתלמידו של פיטר אונדג'יאן , חבר רביעיית טוקיו. ברד המשיך את לימודיו אצל דייוויד טָאקֶנוֹ בבית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה בלונדון.

קריירה תזמורתית וקאמרית

ברד נמנה עם מייסדי "רביעיית מטרו" הקנדית והופיע עמה ברחבי קנדה ובפסטיבלים בינלאומיים. בנוסף לפעילות ענפה בתחום המוזיקה הקאמרית, הופיע ברד כסולן עם תזמורות שונות, בהן התזמורת הסימפונית של טורונטו, התזמורת הסימפונית והקאמרית של אוניברסיטת טורונטו, התזמורת הסימפונית של סטרטפילד בסידני ואנסמבל סולני תל אביב. מאז 2003 ברד הוא נגן ראשי ב"קאמרטה נורדיקה" השוודית וחבר בתזמורת הקאמרית הנורווגית וב"קשתני זיילר" בטורונטו. טביאה צימרמן הזמינה אותו להוביל את הקאמרטה של ברן בכמה הזדמנויות, ומאז 2009 הוא מכהן כוויולן הראשי של הסינפונייטה של אמסטרדם. 
דניאל ברד הוא חבר קבוע בשלישיית מונדריאן הישראלית ובפרויקט הקאמרי הישראלי מיסודו של הקלרניתן טיבי צייגר.
ברד מנגן בכינור ג'ובאני גראנצ'ינו משנת 1686, שהושאל לו באדיבות יהודה זיסאפל. הוא מתגורר באמסטרדם עם אשתו טלי ובתם נעמי.
קארי (עץ)

תיאור

גובה העץ 4–6 מטר וגזעו בקוטר עד 40 ס"מ. עליו מנוצים, עם 11–21 עלונים באורך 2–4 ס"מ ורוחב 1–2 ס"מ כל אחד. הפרחים קטנים, לבנים וריחניים. לעץ פירות ענבתיים שחורים ומבריקים.

בבישול

עלי העץ נפוצים מאוד בתבשילים בדרום הודו, בחופה המערבי ובסרי לנקה, במיוחד בתבשילי קארי. בדרך כלל העלים מטוגנים עם בצל קצוץ בשלב הבישול הראשון. לעלים טריים חיי מדף קצרים, והם אינם נשמרים טוב בקירור. העלים נמכרים גם מיובשים אם כי לאלו ארומה נחותה.

ברפואה

ברפואה האיור ודית מייחסים לעלים תכונות אנטי סוכרתיות.

הרבייה

על מנת להיזרע על הפירות להיות בשלים וטריים. פירות יבשים או מצומקים אינם בני קיימא. ניתן לשתול את הפרי שלם, אך עדיף להסיר את הציפה ולשתול בתערובת שתילה לחה אך לא רטובה.

ניתן גם להרבות את העץ על ידי יחור.
מאג רפא"ל

מאג רפא"ל הוא השם שניתן בצה"ל לעמדת הנשק OWS (ראשי תיבות של Overhead Weapon Station) המיוצרת על ידי רפאל וחמושה במקלע מאג 7.62 מ"מ מתוצרת FN Herstal הבלגית. הייחוד במערכת מאג רפא"ל היא שהשליטה במקלע נעשית מתוך הכלי הממוגן, ובכך המקלען לא נאלץ לחשוף את עצמו לאש אויב. המערכת כוללת חצובה עם אמצעים המתפעלים את המקלע, כוונות יום-לילה ועמדת שליטה והפעלה בתוך הכלי.
מאג רפא"ל מותקן על נגמ"שים של צה"ל, בהם האכזרית והפומ"ה. גרסאות יותר גדולות של העמדה מותקנות על נגמ"שי אוטוקאר.