קארן ארמסטרונג

בצעירותה

ארמסטרונג נולדה למשפחה ממוצא אירי בוילדמור, ווסטרשייר, שלאחר לידתה עברה לברוסמגרוב ולאחר מכן לברמינגהאם. בנעוריה, בין השנים 1962 עד 1969, היא שירתה כנזירה ב"חברה של ישו הילד הקדוש" (Society of the Holy Child Jesus), שהוא מסדר הוראה. היא התקדמה ממועמדת לנזירות, לנזירה מתחילה ולנזירה מתלמדת ונשלחה לקולג' סנט אן (St Anne's College) שבאוקספורד, על מנת ללמוד אנגלית. ארמסטרונג עזבה את המסדר בטרם סיימה. לאחר שסיימה היא החלה לימודי דוקטור על המשורר אלפרד טניסון. בעודה ממשיכה לעבוד על הדוקטורט, היא לימדה באוניברסיטת לונדון, אולם לאחר שבודקים חיצוניים דחו את התזה שלה, הדבר היה טראומטי לגביה. היא עזבה לבסוף את האקדמיה בלי שהשלימה את הדוקטורט. תקופה זו הותירה בה את אותותיה בצורת חולי - באוטוביוגרפיה שלה 'גרם המדרגות הלולייני' (במקור: The Spiral Staircase) - היא מתארת את האפילפסיה שהייתה מנת חלקה כל חייה אולם לא פוענחה באותה עת, כמו גם את קשיי ההסתגלות לעולם החיצון מהם סבלה.

קריירה

ב-1976 נהייתה ארמסטרונג מורה לאנגלית בבית הספר לבנות בדולביץ', אולם בריאותה הלקויה גרמה לה להיעדר ימים רבים מן העבודה, עד שהיא נתבקשה לבסוף לעזוב בשנת 1981. בשנה שלאחר מכן היא פירסמה את ספרה 'דרך שער צר' (במקור: Through the Narrow Gate), דיווח של יסורי נזירה שהתקבל היטב על ידי הביקורת. במידה רבה בהתבסס על הצלחתה זו, שכר את ארמסטרונג ערוץ ארבע הבריטי על מנת שתכתוב ותציג סדרת טלוויזיה תעודית על חייו של פאולוס. כעת הגיע מה שארמסטרונג מחשיבה כחויה פורצת דרך עבורה. עצם היותה בירושלים, והעובדה שהדבר עירער את השקפת עולמה הקודמת - היא נעשתה עוינת לדת (הכשרה כנזירה סייעה לה חלקית לקבל את עבודתה מלכתחילה) - הדבר חולל תמורה בגישתה למסורות הדתיות של העולם. ארמסטרונג מתארת בספרה 'גרם המדרגות הלולייני' (במקור: The Spiral Staircase) כיצד נהפכה כל עבודה מאז להיות, במובן מסוים, תוצר של התקופה הקצרה יחסית בה שהתה בירושלים. ב-1996 היא פירסמה את ספרה 'ירושלים: עיר אחת, שלוש אמונות' (במקור: Jerusalem: One City, Three Faiths).
עניינה המוגבר בוויכוח הנסוב על השפעת האסלאם הפך את ארמסטרונג למרצה פופולרית, וגרם למשקיפים שונים לשבח את היותה בעלת השפעה בהעברת השקפה "אובייקטיבית יותר" על האסלאם לציבור הרחב באירופה ובצפון אמריקה.
ספרה 'התמורה הגדולה: ראשיתן של אמונותינו הדתיות (במקור: The Great Transformation: The Beginning of Our Religious Traditions), פורסם במרץ 2006, ובאותה שנה היא הוזמנה על מנת לבחור את שמונת הדיסקים האהובים עליה ביותר בתוכנית הרדיו של ה-BBC 'דיסקים על אי המטמון' (Desert Island Discs)
ב-2007 הזמינה את ארמסטרונג 'מועצת סינגפור לדת האסלאם' (Majlis Ugama Islam Singapura) על מנת להעביר את הרצאת הפתיחה של המועצה לשנת 2007.
ארמסטרונג היא עמיתה ב"סמינר ישו" (Jesus Seminar). היא כתבה מאמרים רבים עבור הגארדיאן ופרסומים אחרים. בשנת 2008, ארמסטרונג הייתה אחת משלושת הזוכים בפרס טד (TED Prize) של ועידת TED
בנאומה בוועידת טד לאחר זכייתה בפרס טד היא הביעה את רצונה ליזום מסמך בינלאומי של חמלה - לסייע לשקם את 'כלל הזהב' כמרכז הפרטיקה הדתית וחיי היומיום ברחבי תבל. על כל פנים, כוונתה של ארמסטרונג היא שהמסמך יתייחס לאנשים המשתייכים לשלוש האמונות שיצאו מחוטר אברהם.

השקפתה על הדתות

ארמסטרונג סבורה כי פונדמנטליזם דתי הוא, באופן פרדוקסלי, הן תגובה והן תוצר של התרבות העכשווית. מקור השפעה חשוב על גישתה הכוללת של ארמסטרונג למסורות הדתיות של העולם הוא, כפי שהיא מתייחסת לכך בספרה 'גרם המדרגות הלולייני' (The Spiral Staircase), עבודותיו של המלומד הקנדי וילפרד קאנטוול סמית (Wilfred Cantwell Smith).

ביקורת

ההיסטוריון הישראלי אפרים קארש, העומד בראש המרכז ללימודי המזרח התיכון בקינגס קולג' שבלונדון מאפיין את הביוגרפיה שכתבה ארמסטרונג על מוחמד כ"רוויזיוניסטית" ולא מדויקת.

הוא מכנה את טיפולה בסוגיה הבעייתית של 'בנו קריט'ה' ( Banu Qurayza) בספרה 'מוחמד : ביוגרפיה של הנביא' בשם "פרודיה של האמת". בעוד ארמסטרונג רואה את היהדות והנצרות לאור הנורמות החברתיות בנות זמננו; הוא טוען כי היא נוטה להגן על האסלאם באמצעות קנה מידה ישן יותר. מבקרים כמוהו טוענים שבעוד שייתכן שהיא מבקרת את המסורת הנוצרית בשל התפקיד המוגבל שהיה לנשים בכנסייה, היא נוקטת בשתיקה דיפלומטית כאשר הדבר מגיע למצבן של הנשים בחברות מוסלמיות רבות.
יו פיצ'ג'רלד, במאמרו מאפריל 2005, ב-New English Review, מתאר את הכשרתה כתאולוגית וכהיסטוריונית של הדתות בלשון זו: "עבור קארן ארמסטרונג אין ההיסטוריה קיימת. היא כחומר ביד האדם הכותב את ההיסטוריה. אתה משתמש בה על מנת לנקוט עמדה, לעשות טוב כפי שאתה רואה את פני הדברים." וכן... "היא אינה יודעת דבר אודות האסלאם (עובדה שאינה מונעת ממנה מלכתוב עליו, ללא סוף)..."