google/wiki40b huggingface dataset:
יורגן גרבובסקי

קריירת מועדונים

גרבובסקי החל לשחק בקבוצה הבוגרת של איינטרכט פרנקפורט בשנת 1965, והעביר בקבוצה זו את כל קריירת הבוגרים שלו, שנמשכה 15 עונות. לגרבובסקי 441 הופעות במדי איינטרכט פרנקפורט בבונדסליגה, והוא מדורג במקום השני בטבלת שיאני ההופעות של איינטרכט פרנקפורט בכל הזמנים, אחרי קרל-היינץ קורבל. גרבובסקי כבש 109 שערים בבונדסליגה בתקופתו בפרנקפורט, וזכה עמה בשני גביעים מקומיים, ובגביע אופ"א בשנת 1980, בו זכתה פרנקפורט לאחר ניצחון במפגש כפול מול בורוסיה מנשנגלאדבך. לאחר עונה זו, פרש גרבובסקי ממשחק פעיל, בגין פציעה שנגרמה לו על ידי לותר מתאוס.

קריירה בינלאומית

לגרבובסקי 44 הופעות במדי נבחרת גרמניה המערבית, בהן כבש חמישה שערים. גרבובסקי השתתף בארבעה טורנירים גדולים. הטורניר הראשון בו שיחק היה מונדיאל 1966, בו הפסידה נבחרתו במשחק הגמר לנבחרת אנגליה. בהמשך השתתף במונדיאל 1970, בו הודחה נבחרתו בחצי הגמר על ידי נבחרת איטליה. לאחר מכן, גרבובסקי היה שותף לזכיות של נבחרת גרמניה המערבית ביורו 1972 לאחר ניצחון בגמר על נבחרת ברית המועצות, ובמונדיאל 1974, בו ניצחה נבחרת גרמניה המערבית את נבחרת הולנד במשחק הגמר, בו גרבובסקי שיחק 90 דקות. לאחר מונדיאל זה, פרש גרבובסקי מהנבחרת.
רודולף קארגוס

קריירת מועדונים

קארגוס שיחק כנער במועדון וורמטיה וורמס, ובהמשך עבר להמבורג. בשנת 1971 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המבורג. תחילה שימש קארגוס כשוער המשנה של הקבוצה, כשהשוער הבכיר היה הטורקי אוזקאן ארקוץ', והחל משנת 1973 שימש קארגוס שוער ראשי. בעונת 1973/74 עמד קארגוס בשערה של המבורג שהגיעה לגמר הגביע הגרמני, בו הפסידה 3-1 לאיינטרכט פרנקפורט. בעונת 1975/76 סיימו קארגוס והמבורג במקום השני בבונדסליגה, וזכו בגביע הגרמני, לאחר ניצחון 2-0 בגמר על קייזרסלאוטרן. בזכות זכייה זו בגביע השתתפו קארגוס והמבורג בגביע אירופה למחזיקות גביע לשנת 1977, וזכו במפעל לאחר ניצחון 2-0 בגמר על אנדרלכט. בעונת 1978/79 זכה קארגוס עם המבורג באליפות הראשונה שלו עם הקבוצה. בזכות אליפות זו השתתפו המבורג וקארגוס בגביע אירופה לאלופות לשנת 1980. המבורג וקארגוס הגיעו עד לגמר גביע אירופה לאלופות 1980, והפסידו בו 1-0 לנוטינגהאם פורסט. גם בבונדסליגה סיימו המבורג וקארגוס במקום השני. הייתה זו העונה האחרונה של קארגוס בהמבורג. בתום עונה זו, עזב קארגוס את המבורג, בה ערך 254 הופעות ליגה, וחתם בנירנברג.
קארגוס שיחק בנירנברג ארבע עונות, בכולן היה שחקן הרכב. בשלוש העונות הראשונות שלו בקבוצה, נירנברג סיימה בתחתית הטבלה ונשארה בליגה, כשבעונת 1981/82 רשמו נירנברג וקארגוס הישג ראוי לציון, בהגעתם לגמר הגביע הגרמני, בו הפסידו 4-2 לבאיירן מינכן. בעונת 1983/84 נשרו קארגוס ונירנברג אל הבונדסליגה השנייה, לאחר שספגו 85 שערי ליגה וצברו 14 נקודות בלבד. לאחר ירידת הליגה, החל קארגוס את עונת 1984/85 עם נירנברג בבונדסליגה השנייה, אך בדצמבר 1984 חתם בקרלסרוהה ששיחקה אז בבונדסליגה. קארגוס הפך לשחקן הרכב בקרלסרוהה, אך לא הצליח למנוע את נשירתה לבונדסליגה השנייה, והשלים ירידת ליגה שנייה ברציפות. בעונת 1985/86 איבד קארגוס את מקומו בהרכב קרלסרוהה לשוער ברנד פוהר. את העונה הזו סיימו קרלסרוהה וקארגוס במקום השביעי בבונדסליגה השנייה. בעונת 1986/87 עבר קארגוס לפורטונה דיסלדורף מהבונדסליגה, שם שיחק עונה אחת, ורשם ירידת ליגה נוספת ושלישית תוך ארבע עונות. בקיץ 1987 חתם קארגוס בפ.צ. קלן, מועדון צמרת בבונדסליגה באותן שנים. קארגוס ישב על הספסל של קלן במשך שלוש עונות, כשוער מחליף לבודו אילגנר. בשתי עונותיו האחרונות במועדון, קארגוס וקלן סיימו במקום השני בבונדסליגה. עם זאת, קארגוס לא ערך ולו הופעת ליגה אחת. בתום עונת 1989/90 פרש קארגוס ממשחק פעיל.

קריירה בינלאומית

קארגוס שיחק כנער בנבחרות הנוער של גרמניה. בשנת 1975 ערך קארגוס את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת גרמניה המערבית, בניצחון 5-0 במשחק ידידות מול טורקיה. קארגוס זומן לסגל של גרמניה המערבית ליורו 1976, אך שימש שוער מחליף לספ מאייר ולא שיחק דקה. באוקטובר 1976 ערך קארגוס הופעה נוספת בנבחרת גרמניה המערבית, כשהחליף את ספ מאייר בניצחון 2-0 על ויילס. באפריל 1977 ערך קארגוס את הופעתו השלישית והאחרונה במדים הלאומיים, והחליף את מאייר במחצית בניצחון 2-1 על יוגוסלביה. קארגוס זומן לסגל של גרמניה המערבית למונדיאל 1978, יחד עם השוערים ספ מאייר ודיטר בורדנסקי, אך גם בטורניר זה לא שיחק דקה.

לאחר הפרישה

קארגוס עסק לתקופה מסוימת באימון כדורגל לילדים ונוער, ומאוחר יותר התמסר לאומנות ובעיקר לציור. קארגוס התמחה בציורים של מצבים שונים בכדורגל, אך גם בנושאים אחרים.
טיטוס (שליח)

קורות חיים

טיטוס היה עוזרו של פאולוס (שאול התרסי) על פי המסופר בחלק מאיגרות פאולוס ובעיקר באיגרת אל טיטוס.
טיטוס התלווה אל פאולוס ואל בר-נבה בעת שהם הטיפו לנצרות באנטיוכיה ומאוחר יותר התלווה אליהם במסעם לועידת ירושלים (האיגרת אל הגלטיים ב' 1 - 3; מעשי השליחים ט"ו 2 - אף ששמו לא מוזכר בספר זה).
ככל הנראה טיטוס היה גוי שהתנצר (מאחר שפאולוס סירב למול אותו לאור אמונתו של פאולוס כי הבשורה של ישו שחררה את המאמינים מחובות תורת משה ובהם החובה לקיים ברית מילה.
איזכור מאוחר יותר מציין כי טיטוס התלווה לפאולוס ולטימותיוס בהיותם באפסוס ומשם נשלח על ידי פאולוס לקורינתוס שביוון על מנת שיאסוף תרומות לעניי ירושלים (האיגרת השנייה אל הקורינתים ח' 6, י"ב 18).
טיטוס שב ופגש את פאולוס בהיותו במקדוניה (האיגרת השנייה אל הקורינתים ז' 6 - 15).
בעת שפאולוס נכלא, שהה טיטוס בכרתים - לשם נשלח על ידי פאולוס במטרה שיארגן את מבנה הכנסייתי בה (האיגרת אל טיטוס א' 5).
האיזכור האחרון של טיטוס מתייחס להגיעו לרומא ולשהייתו עם פאולוס בעת כליאתו השנייה (האיגרת השנייה אל טימותיוס ד' 10), משם נשלח לדלמטיה במשלחת מיסיונרית.
הברית החדשה אינה מצינת את תאריך ומקום פטירתו, אולם לפי המסורת הנוצרית מונה לבישוף גורטין שבכרתים ונפטר בשנת 107 בהיותו בן 95.

יום קדוש

חגו של טיטוס לא נכלל בלוחות הקדושים של הכנסייה הקתולית עד שנת 1854 עת הוקצה לטיטוס ה-6 בפברואר. בשנת 1969 שונה יום חדו ל-26 בינואר, יחד עם חגו של טימותיוס, במטרה לחגוג את שני תלמידיו של פאולוס יחד יום לאחר חג ההתנצרות של פאולוס.

טיטוס וטימותיוס

ריצ'רד ג. פלוז טוען כי השם "טיטוס" הוא שמו הפרטי של טימותיוס ולמעשה מדובר בשלוש איגרות (איגרת זו וכן האיגרת הראשונה אל טימותיוס והאיגרת השנייה אל טימותיוס) הממוענות אל אותו אדם. פלוז תומך טענתו במספר פסוקים באיגרת הראשונה אל הקורינתים (ד' 17, ט"ז 10) ובאיגרת השנייה אל הקורינתים (ב' 13, ז' 6, ז' 13 - 14 ו-י"ב 18) וכן במעשי השליחים 19 כ"ב. לדבריו, פסוקים אלה מראים כי מדובר באדם אחד שהיה עוזרו של השליח פאולוס. יחד עם זאת באיגרת השנייה אל תימוטיוס מצוין בפרק ד' פסוק 10 כי טיטוס הגיע לדלמטיה - דבר שאינו סביר אם מדובר באותו אדם אליו מופנית האיגרת.
כתובת מקיר-מואב

הכתובת מקיר-מואב היא כתובת מואבית מקיר מואב (היום: כַּרַכּ, בערבית: الكرك) ובה מתואר שמישע מלך מואב הקדיש מבער לכמוש, האל המואבי.
בשנת 1958 נתגלה שבר פסל עשוי בזלת שחורה אפורה בעת בניית מבנה חדש בקיר מואב. השבר, בגודל 12.5 על 14 סנטימטר, נתגלה בשימוש משני כחלק מקיר. נראה כי השבר היה חלק מפסל, אולי דמות לבושת שמלה. הכתובת בעלת שלוש השורות שעל שולי האבן מתוארכת למאה התשיעית לפניה"ס, ותואמת את סגנון הכתובת במצבת מישע. כיום השבר מוצג במוזיאון לארכאולוגיה של ירדן בעמאן.
הכתובת:
...]משית מלך מאב הד[...
  ...]ת כמש למבער כי אה[...
  ...]נה והן עשתי את[...
תעתיק הכתובת והשלמות על פי שמואל אחיטוב (מנוקד לשם נוחות הקריאה ולא כשחזור הווקליזציה המקורית):
[אָנֹךִ מֵשַע בֶּן כְּ]מֹשִית מֶלֶךְ מֹאָב הַדִּ[יבֹנִי

...]ת כְּמֹש לְמַבְעֵר כִּי אֲהֵ[בַנִי כְּמֹש

...]נה וְהֵן עָשִתִי אֶת[...
עמק טרנאבאוט

מקור השם

שמו של העמק ניתן לו על ידי משלחת החקר האנטארקטית של אוניברסיטת ויקטוריה של ולינגטון (VUWAE), שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1958–1959.

לקריאה נוספת

• B. C. McKELVEY and P. N. WEBB, GEOLOGICAL INVESTIGATIONS IN SOUTH VICTORIA LAND, ANTARCTICA, Department of Geology, Victoria University of Wellington 
• New Zealand Journal of Geology and Geophysics, P 722
טפסי עצים

מאפיינים

לעופות אלה שאורכם 8-12 ס"מ ישנו מקור ארוך ומכופף המותאם לחילוץ חרקים ועכבישים מחורים בעץ. הם מסוגלים לנוע על העץ בצורה אנכית, בניגוד לשאר העופות, בעזרת הציפורניים הכפופות שלהם המותאמים לכך במיוחד. הזנבות שלהם מותאמים להישענות על העץ והם קצרים ונוקשים למעט אצל כמה מינים. השריקות של ציפורים אלה דקות וצורמות.
הטפסים הם מונוגמיים וטריטוריאליים. הם מקננים בחורים בקליפות של הגזע או בסיעופי ענפים. הדגירה נעשית במשך 15 ימים ופריחת הגוזלים נעשית גם כ-15 יום.
בית המאירי

המבנה

מבנה המוזיאון בנוי חדרים רבים, המתפרסים על פני מפלסים וקומות, אשר שימשו בתקופות שונות. בצפת, למודת רעידות האדמה, היו מבנים רבים שנקברו תחת ההריסות, ומפלסי מבנים אחרים שנבנו על גבם. בשנות חייו עמל המאירי על חשיפת האולמות הרבים באזור ועל חיבורם לקומפלס אחד, הכולל חדרים, מסדרונות, מעברים מקומרים ואולמות גדולים. 
הקומה התחתונה כוללת חדרי מגורים מהמאה ה-16, לצד מקווה טהרה קטן (סגור למבקרים). בקומה זו מצויים גם שרידיו המשוחזרים של בית כנסת של בני העדה הפרסית, אשר הוקם בידי ראשוני משפחת המאירי, במחצית הראשונה של המאה ה-19.
מעל לקומה הקדומה, ששרדה כמעט בשלמותה, מצויה חצר ובה שרידי מבנים שחרבו בשתי רעידות האדמה הקשות שפקדו את צפת: ב-1759 וב-1837. מבנים אלה שימשו כבתי מגורים טיפוסיים ברובע הספרדי בצפת.
המבנה ניזוק במהלך עבודות בנייה במבנה סמוך שהתבצעו בשנים 1974-1977 ללא הקמת קיר תומך. בשנים 2005-2009 המבנה שופץ, בעיקר במימון המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ומשרד החינוך, כדי לחזק את המבנה ולמנוע את הסכנה מהנזקים שנגרמו.

התצוגה

בלב הבית שני אולמות גדולים, אשר שימשו את בית הדין הרבני ששכן בסמוך, מאמצע המאה ה-18 ועד לראשית המאה ה-20. בימי מלחמת העולם הראשונה כונסו בהם מאות ילדים יתומים, אשר נותרו בודדים בעקבות הרעב וטיפוס הבהרות שפשטו בה. באולמות אלה מוצגים היום דיוקנאות זקני צפת בדורות האחרונים, ובהם דמויות, בגדים, תעודות שד"רים וכלים ישנים הממחישים את אופי היישוב הישן. הכניסה לאולמות אלה הייתה דרך המסדרון המוביל היום אל הקומה העליונה.
בקומה העליונה שכן בית הספר העברי הראשון בצפת, שנוסד בימי הברון רוטשילד. בית הספר נסגר בתקופת מלחמת העולם הראשונה מחמת הרעב והמגפה. חדריו שמשו למגורים, ובאחד מהם גר רבה הראשי של צפת באותם הימים, הרב שלמה אליעזר אלפנדרי. במאורעות 1936 הוקמה במרפסת עמדת תצפית, ששמשה את מגיני צפת גם בקרבות תש"ח. חדרי בית הספר משמשים כיום לתצוגה. האחד מדגים בית צפתי מראשית המאה ה-20, על פינותיו השונות; החדר "צפת בקדושתה" מציג אוסף תשמישי קדושה, אבנים חקוקות, תעודות מעוטרות, פמוטות ופרוכות; החדר "צפת בגבורתה" כולל מסמכים ומוצגים, על מאבק בני הרובע היהודי בפגעי טבע ואדם עד שחרור העיר בתש"ח. החדר שימש כעמדה קידמית במלחמת השחרור, חלונותיו נאטמו – ובקירות נפערו חרכי ירי, לבלום פשיטה מנגד. החדר הרביעי מנציח את מייסד המוזיאון, יחזקאל המאירי, ובו כתבותיו העיתונאיות, ספריו ומחקריו וכן תיעוד מפעל חייו – הקמת המוזיאון.
מהמרפסת שבקומה העליונה ניתן לצפות לכוון מערב, אל הר מירון. למרגלות הבית בית הכנסת האר"י הספרדי, בית העלמין העתיק בצפת, מקווה האר"י ושרידי הרובע הערבי מדרום.
בסמוך למבנה המוזיאון נבנה בית כנסת של חסידות ברסלב כחלק מקרית ברסלב שנבנתה באזור הרובע העתיק של צפת החל משנות ה־60. הבניה שנעשתה ללא התחשבות בתוואי המדרון התלול הובילה לגלישת קרקע ולערעור מבנים סמוכים, ובתוכם מבנה המוזיאון. בעקבות ערעור המבנה הוחל בפעולות הנדסיות שונות ויקרות לייצובו.
סער בנבנישתי

קריירה

בנבנישתי התחיל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של מכבי יבנה והפועל ראשון לציון, ובגיל 13 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל תל אביב. כשסיים את גיל הנוער שוחרר בנבנישתי מהפועל תל אביב, וחתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. ב-9 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 4–1 נגד מכבי באר שבע במסגרת גביע הטוטו. ב-10 בינואר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 6–2 נגד מכבי עירוני ג'ת אל-אהלי. בנבנישתי סיים את העונה עם 27 הופעות בכל המסגרות כאשר בכולן עלה כמחליף, ועזר לקבוצה לחזור לליגת העל. בעונת 2011/2012 בנבנישתי ערך רק הופעה אחת בכל המסגרות ובתום העונה עזב את המועדון.
בקיץ 2012 חזר לליגה הלאומית כאשר חתם לשלוש שנים בהפועל בני לוד. בתקופתו בלוד כבש שני שערים ב-14 הופעות ליגה. לאחר שלא היה מרוצה ממעמדו ביקש להשתחרר ולאחר שנענה בשלילה פנה בנבנישתי לבוררות על מנת להשתחרר מהמועדון. ב-20 באוגוסט 2013 קבע הבורר כי בנבנישתי שחקן חופשי.
זמן קצר לאחר ששוחרר חתם בנבנישתי בהפועל רעננה, העולה החדשה לליגת העל. ב-29 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף במשחק מול בית"ר ירושלים שהסתיים בתיקו 0–0. לאחר שפתח את עונתו הראשונה כשחקן ספסל, הפך בנבנישתי לשחקן הרכב בקבוצה, אך בתחילת עונת 2015/2016 איבד את מקומו בהרכב, וב-4 בינואר 2016 הושאל למכבי נתניה עד לסוף העונה. ב-3 במאי 2016 שוחרר מהקבוצה לאחר חילוקי דעות עם המועדון. ב-26 ביוני 2016 סיכם בבני יהודה תל אביב, ובמדיה שיחק חצי עונה.
ב-18 בינואר 2017 חזר בנבנישתי לקבוצת נעוריו, הפועל תל אביב. שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בניצחון 1–0 על הפועל אשקלון. בסך הכל שותף בעשרה משחקים עד תום עונת 2016/2017, וירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-7 בספטמבר 2017 חתם בנבנישתי בהפועל אשקלון, במדיה כבש שני שערים ב-19 הופעות בעונת 2017/2018, ובסופה ירד עמה לליגה הלאומית.
ב-22 באוגוסט 2018 חתם בקבוצת הפועל קטמון ירושלים, ובעונת 2018/2019 כבש במדיה שער אחד ב-9 הופעות בליגה הלאומית.
מרחב ספרבילי

בטופולוגיה, מרחב ספרבילי הוא מרחב שקיימת בו קבוצה צפופה בת מנייה. אינטואיטיבית פירוש הדבר הוא שכל האיברים במרחב קרובים דיים למספר "לא גדול מדי" של איברים.
דוגמה למרחב ספרבילי הוא הישר הממשי, משום שקבוצת המספרים הרציונליים היא קבוצה צפופה (שכן כל קטע פתוח מכיל מספר רציונלי) וקבוצת המספרים הרציונליים היא בת מנייה.
כל מרחב שמקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא ספרבילי. עם זאת, כל מרחב מטרי קומפקטי הוא ספרבילי (משום שהוא חסום כליל), וכל מרחב מטרי ספרבילי מקיים את אקסיומת המנייה השנייה. דוגמה למרחב שהוא לא ספרבילי: המספר הסודר הראשון שאיננו בן מנייה עם טופולוגיית סדר.
מכפלה של עד (כולל) עוצמת הרצף מרחבים ספירבילים (עם טופולוגיית המכפלה) היא ספירבילית. לעומת זאת, מכפלה של יותר מעוצמת הרצף מרחבים לא טריוויאלים איננה ספירבילית.
גפנית מחומשת

צמיחה

הגפנית המחומשת יכולה להגיע עד לגבהים של 20-30 מטר בטבע. באמצעות רפידות דבק חזק בגודל של 5 מ"מ הנמצאים על קצות קנוקנותיה.
פרחיה קטנים וירוקים וגדלים באשכולות באביב והם מבשילים בקיץ, אז צבעם הופך לסגול-שחרחר בקוטר של 5-7 מ"מ. הפרחים מכילים חומצה אוקסלית, רעל אשר יש לו השפעה בינונית על יונקים והם מהווים מקור מזון חשוב לציפורים בחורף.
הגפנית משמשת כצמח נוי והיא מפורסמת בעיקר בזכות הגוונים העזים אשר מקבלים עליה בשלכת. הגפנית משמשת גם כהצללה למבנים וקירות מתוך מטרה לסייע לוויסות הטמפרטורה במבנה.
יחסי ישראל–לוב

היסטוריה

בשנים שלפני הכרזת עצמאותה של לוב בשנת 1951, התנהל מבצע נרחב למען העלאת יהודי לוב לישראל, נציגים ישראלים שהו בטריפולי וניהלו משם מבצעי עלייה, פעילי העלייה השיגו את הסכמתם של מנהיגי המדינה שעתידה לקום להמשך פעילותם בתנאי שהם ישמשו שליחים של הסוכנות היהודית ולא של ממשלת ישראל, אולם לאחר עצמאותה של לוב סגרה הממשלה את משרד העלייה, גירשה את הפעילים ולא התאפשר לספינות ישראליות לפקוד את נמליה.
בהצבעה שהתקיימה באו"ם בשנת 1951 על צירופה של לוב לארגון הצביעה ישראל לחיוב ובכך הכריעה את הכף לטובת קבלתה לאו"ם, אולם כמה שנים מאוחר יותר הצטרפה לליגה הערבית ולחרם הערבי והייתה בין מובילי הקול האנטי ישראלי,
לאחר מלחמת ששת הימים הטילה צרפת אמברגו על ישראל ומנעה אספקה של 50 מטוסי מיראז' 5 שפותחו בשיתוף ישראל. את המטוסים סיפקה צרפת ללוב.
בפברואר 1973 הפיל חיל האוויר הישראלי מטוס נוסעים לובי. יירוט המטוס התרחש לאחר שחדר בטעות למרחב האווירי הישראלי מעל צפון סיני, שטח שהיה בשליטת ישראל באותה עת. כתוצאה מהתרסקות המטוס נהרגו 108 נוסעים ואנשי צוות.
במלחמת יום הכיפורים שלח שליט לוב מועמר קדאפי חיל משלוח גדול למצרים במטרה לסייע לה במלחמתה נגד ישראל. חיל המשלוח כלל כוחות שריון, ארטילריה ושתי טייסות מיראז' 5 שלקחו חלק פעיל בלחימה בחזית הדרום. כאשר נוכח נשיא לוב מועמר קדאפי שחוסיין מלך ירדן הודף בקשות של מנהיגי מדינות ערב להצטרף למלחמה ולתקוף את ישראל ממזרח, החל לגדף אותו וקרא לעם הירדני להתקומם ולהצטרף על דעת עצמו למלחמה.
ב-1976 לוב סייעה לחוטפי המטוס במהלך מבצע אנטבה לתדלק את המטוס בבנגאזי.
בשנת 1977 תקף קדאפי בחריפות את מצרים שהחלה אז במגעים עם ישראל לקראת הסכם שלום אפשרי וראה בכך הפרה מצרית של הצהרת ועידת חרטום. על רקע הקשר המתפתח עם ישראל יזמה לוב מעשי איבה במטרה לערער את שלטון מצרים שהסלימו למלחמה בין לוב למצרים.
עמוס מנור

ביוגרפיה

מנור נולד בשם ארתור מנדלוביץ' למשפחה אמידה בעיירה סיגט שבטרנסילבניה, שבאימפריה האוסטרו-הונגרית (כיום חלק מרומניה). בצעירותו היה חבר בתנועת הנוער הציונית "אביבה - באריסיה" וממיסדיה. הוא למד הנדסה במילוז, צרפת. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הועברה טרנסילבניה להונגריה והוא גויס לצבא הונגריה. כשאר היהודים שגויסו, הוא שירת ללא מדים ועסק בעבודות כפייה. בשנת 1944 נשלח עם הוריו, שני אחיו ואחותו בטרנספורט הראשון שנשלח מבודפשט למחנה ההשמדה אושוויץ. הוא הצליח לשרוד שם ונשלח בהמשך למחנה מאוטהאוזן שבאוסטריה. חלק ממשפחתו נספה באושוויץ.
עם תום המלחמה פנה למוסד לעליה ב' כדי לעלות לארץ ישראל, ושם הוחלט לגייס אותו לשורותיו. מנור היה פעיל המוסד לעלייה ב' בבוקרשט במשך שלוש שנים והיה אחראי על ארגון הפלגתן של מספר ספינות מעפילים ארצה. בשנת 1949 נסגרו משרדי המוסד. מנור ואשתו הגישו בקשת הגירה לישראל, אך שלטונות רומניה סירבו לאפשר את יציאתם על רקע פעילותו במוסד. הצירות הישראלית הנפיקה לזוג דרכונים צ'כיים מזויפים וסייעה להם לצאת מרומניה. זמן קצר לאחר הגעתו לארץ הוא גויס לשב"כ בשם בדוי - ולטר רפפורט, כדי להסתיר זיקה כלשהי בינו ובין בני משפחתו שנותרו ברומניה. ב-2 בינואר 1950 עברת את שמו לעמוס מנור.
מונה לראש המחלקה לריגול נגדי, וביולי 1952 מונה לסגן ראש השב"כ. באוקטובר 1953 מונה לתפקיד ראש השב"כ ושירת בתפקיד זה עד סוף שנת 1963. מנור לקח חלק במבצע ברן, בשנת 1954, במהלכו נחטף בחו"ל סרן אלכסנדר ישראל, מהנדס בחיל הים לשעבר, על ידי יחידת המבצעים של המוסד והשב"כ, לאחר שנודע בישראל כי פנה לשגרירות של מצרים במערב אירופה בהצעה למסור למצרים מידע צבאי. ישראל הוכנס לארגז שהועלה על מטוס שנשלח מישראל להביאו ארצה, אך במהלך הטיסה מת. גורמי המוות היו מינון יתר של חומר הרדמה שהזריק לו כנראה רופא היחידה, יונה אליאן, בשילוב עם הטמפרטורה הנמוכה ששררה במטוס. בין הישגיו בעת שפיקד על השב"כ היו השגת הנאום הסודי של ניקיטה חרושצ'וב וחיזוק הקשרים המודיעינים עם ארצות הברית. מנור קשר קשרים אישיים חמים עם הממונה על הנושא הישראלי בסוכנות הביון המרכזית ג'יימס אנגלטון.
בראשית שנות ה-60 קיבל ראש הממשלה דוד בן-גוריון את עמדת מנור, והחליט לחדול מריגול פוליטי. "מטה 1" בשב"כ, שעסק בכך, פורק והחומר הארכיוני שנאגר בו הועלה באש. 
לאחר פרישתו מהשב"כ, פנה מנור לעסקים. בשנים 1964-1975 היה נציגו בישראל של הבנקאי השווייצרי טיבור רוזנבאום וכיהן כחבר בדירקטוריונים שונים. לאחר מכן ייצג במשך 8 שנים את בנק פירסט פנסילבניה ששלט בבנק הבינלאומי. ב-1981 מונה ליו"ר מועצת המנהלים של הבנק ושל חברת האם שלו פ.י.ב.י. אחזקות. במשך 5 שנים עמד בראש החברה לישראל. בנוסף היה שותף בחברת "אטלס" שעסקה בניהול בתי מלון. מנור שימש גם כיושב ראש החברה הממשלתית למדליות ולמטבעות. מנור היה מקורב לראש השב"כ כרמי גילון ואף ייעץ לו בעת תפקידו של האחרון כראש השירות. 
על תרומתו של מנור לביצור ביטחון המדינה הוענק לו פרס הרצל לשנת תשמ"ב.
עמוס מנור נפטר ב-5 באוגוסט 2007 ונטמן בבית העלמין קריית שאול. הוא הותיר אחריו את רעייתו ציפורה ובנו.
פריים (צילום)

בצילום, פריים (באנגלית: Frame, בעברית: חַלּוֹנִית) הוא מושג המתאר את גבולות התצלום והחיתוכים שלו, ואת מה שהצלם בחר להכניס או לא להכניס לתמונה.
הפריים בצילום מתאר בעיקר את האופן בו הצלם בחר להכניס פרטים לתצלום. אם ישנם הרבה פרטים צפופים במרחב קטן, תיווצר לצופה בתמונה תחושה של פריים צר, בו לא ניתן לראות הרבה מעבר לנושא התמונה, למשל בצילומי פורטרטים. אולם הצלם יכול גם "לפתוח את הפריים", להכניס מרחב לתמונה ולהשאיר מקום פתוח, למשל בצילומי נוף.

תוכן הפריים

תוכן הפריים הוא מכלול הפרטים (או הפרט האחד, תלוי בסוג התמונה) הנכללים בתוך גבולות התמונה, כפי שנבחר על ידי הצלם. מכלול הפרטים המצויים בפריים והמיקום שלהם נקראים קומפוזיציה.
תוכן הפריים מאפשר לצלם יכולת לבחור איזו אווירה התמונה תשדר. פריים צפוף, כלומר פריים שבו גבולות התמונה חתוכים או קרובים אל הפרטים בתמונה, ייצור תחושה של קרבה רבה וסגירות. לעומת זאת, פריים "רחב", בו יש מקום ומרחב רב, ייצור תחושה של פתיחות רבה.

צורת הפריים

לעומת ציור, שבו האמן יכול לעצב לעצמו את צורת המסגרת, בצילום ישנן מספר מצומצם יותר של צורות, ופורמט הצילום הוא לרוב מלבני. צורות אלו נקראות "Aspect ratio".

הפריים בצילום וידאו


בקולנוע ובווידאו, משמעות המושג פריים היא שונה מעט. וידאו מורכב מרצף של תמונות המוקרנות בקצב מהיר על מנת ליצור תחושה של תנועה; כל אחת מהתמונות המרכיבות את הווידאו נקראת פריים, ורצף של פריימים נקרא שוט. ככל שיש יותר פריימים לשנייה, מתקבלת תנועה חלקה יותר ולא מקוטעת. בראשית ימי הקולנוע מקובל היה לצלם 18 פריימים בשנייה (18fps), ולכן הם נראים מקוטעים יותר ויש "קפיצות" בין תנועה לתנועה. קצב הפריימים המקובל בצילום פילם הוא 24 פריימים בשנייה (24fps) ובצילום וידאו הוא 25 פריימים בשנייה (25fps). בצפון אמריקה וביפן מקובל כיום להשתמש בקצב של 30 פריימים בשנייה (30fps). לאחרונה, גדל השימוש בקצב של 60 פריימים בשנייה (60fps), ומרבית המצלמות והסמארטפונים מאפשרים צילום במהירות זו.
על מנת לצלם וידאו בהילוך איטי (slow motion), על המצלמה לצלם כמות גבוהה של פריימים בשנייה. כיום, מרבית המצלמות החדשות מאפשרות צילום של לפחות 240 פריימים בשנייה (240fps), בעוד מצלמות מקצועיות המיועדות למטרה זו, מאפשרות צילום של עד 1,400,000 פריימים בשנייה. מנגד, צילום וידאו בהילוך מהיר, לדוגמה Time Lapse, דורש צילום של פחות מפריים אחד בשנייה.
בשנת 2015 אוניברסיטת MIT יצרה מצלמה המאפשרת צילום של טריליון פריימים בשנייה, ובכך יצרה בזמנו את המצלמה המהירה בעולם.
מאז יצרו במכון הטכנולוגי של קליפורניה מצלמה מהירה פי 10. שתי המצלמות מהירות כל כך, עד כדי שהן יכולות לקלוט תנועה של פולס לייזר קצר העובר בתווך כלשהו.
ג'מיני 5

מטרת המשימה

המשימה, ששוגרה ב-21 באוגוסט 1965, הקיפה את כדור הארץ במשך 120 הקפות ונמשכה 190 שעות ו-56 דקות, שיא חדש לאותה תקופה. המשימה נועדה להראות כי האסטרונאוטים יכולים לשרוד בחלל לשהות הנדרשת כדי לטוס לירח ובחזרה. קופר היה האסטרונאוט הראשון ששב לחלל בטיסה מסלולית. קופר וקונארד התאמנו לבצע מפגש (rendezvous) עם פוד שנפרס מהחללית אולם עקב בעיות הספק חשמל הם אולצו להחליף ל"מפגש דמה", שכלל תמרון של החללית למיקום שנקבע מראש בחלל. בנוסף, קופר וקונראד צילמו צילומים ברזולוציה גבוהה בשביל משרד ההגנה האמריקאי. בעיות בתאי הדלק המספקים את האנרגיה והבעיות במערכת המפגש מנעו ביצוע חלק מהניסויים. על כן לאסטרונאוטים היה זמן פנוי.

טלאי משימה

לכבוד טיסת ג'מיני 5 ביקש קופר לעצב טלאי משימה ייעודי למשימה. עד לטיסה זו לא היהו טלאי משימה. קופר היה הראשון שעיצב את הטלאי יחד ען פיט קונארד. הטלאי היה בד לבן עליו נרקמו שמו שלו ושמו של קונראד, עגלה מכוסה, והכיתוב "Days or Bust ‏8" (8 ימים או כלום) שהתייחס למשך המשימה. מנהל נאס"א דאז, ג'יימס ווב, אישר את העיצוב של קופר אך דרש להסיר את הכיתוב מהגרסה הרשמית של הטלאי. טלאי המשימה, שנקרא טלאי קופר, נתפר למדי האסטרונאוטים על החזה מצד ימין, מתחת ללוחית עם שמם ומול סמל נאס"א (שנתפר לשמאל החזה).
פאנד פליטזאר

פריץ פנד

בתקופת מלחמת העולם השנייה שירת פריץ פנד כקצין טכני בלופטוואפה, הזרוע האווירית של הוורמאכט, צבא הקבע של גרמניה הנאצית.
בתחילת שנות החמישים של המאה העשרים הועסק פריץ פנד במסרשמיט כמהנדס מעצב מכוניות מיקרו.
This Kiss

קידום והופעות

ג'פסן הופיעה עם השיר לראשונה בתוכנית המופע של אלן דג'נרס ב-18 בספטמבר 2012. היא הופיעה איתו בעוד מקומות, ביניהם טקס פרסי המוזיקה האמריקאית 2012.

וידאו קליפ

הצילומים לקליפ הרשמי החלו ב-20 בספטמבר 2012. ג'פסן אמרה שהיא מתכוונת להראות צד בוגר יותר בקליפ. הקליפ יצא ב-28 באוקטובר.
הקליפ מתחיל עם ג'פסן וחבריה כשהם נוהגים ברכב מסוג פיאט. לאחר מכן הם נכנסים למסיבה, שם ג'פסן מתחילה עם בחור (השחקן קורט קלוניס). הבחור נמשך אליה מיד. בסוף הקליפ ג'פסן והבחור קופצים לבריכה ומתנשקים בתוך המים.
חסן אבו זייד

קריירה

אבו זייד גדל במחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב, ובעונת 2009/2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון. ב-30 באוקטובר 2010 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 0-2 על בני סכנין. בסך הכל שיחק אבו זייד שלוש שנים בבני יהודה.
בתחילת עונת 2012/2013 עבר אבו זייד למכבי תל אביב. אבו זייד לא הצליח לתפוס מקום קבוע בהרכב בעונה זו, אך היה חלק מסגל הקבוצה שזכתה באליפות. בתחילת עונת 2013/2014 הושאל להפועל רמת השרון, בה ערך 13 הופעות ליגה, ובינואר 2014 הושאל לא.א.ק. לרנקה מליגת העל הקפריסאית.
לאחר חצי עונה בקפריסין חזר אבו זייד לישראל, וב-9 ביולי 2014 הושאל למכבי פתח תקווה. אבו זייד שותף בשלושה משחקי גביע הטוטו וכן במחזור הראשון של ליגת העל, אך לאחר מכן החליטה הקבוצה לשחררו, וב-22 בספטמבר 2014 הוא הושאל להפועל פתח תקווה. ב-28 בספטמבר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בהפסד 1–3 נגד מכבי חיפה. בסך הכל הבקיע שלושה שערים בעונה זו, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-19 באוגוסט 2015 חתם אבו זייד לשנתיים בטורפדו ארמאוויר מליגת המשנה הרוסית, ובמדיה שיחק חצי שנה וערך חמש הופעות בליגה.
ב-3 בפברואר 2016 חזר אבו זייד לקבוצת נעוריו, בני יהודה תל אביב. לקראת עונת 2016/2017 מונה לקפטן הקבוצה, ולאחר מכן טען כי סרט הקפטן נלקח ממנו מסיבות גזעניות.
ב-16 בינואר 2017 חתם אבו זייד לעונה וחצי בהפועל תל אביב, וכבר באותו יום ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 בדרבי מול מכבי תל אביב. בתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-3 ביולי 2017 חתם אבו זייד במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, ובמדיה כבש שישה שערים בעונת 2017/2018. ב-11 ביוני 2018 חתם בהפועל אכסאל, העולה החדשה לליגה הלאומית. אבו זייד ערך רק הופעה אחת במועדון, נגד קבוצתו לשעבר מכבי אחי נצרת בגביע הטוטו, וב-13 באוגוסט 2018 חתם בהפועל חדרה, העולה החדשה לליגת העל, ובמדיה שיחק חצי עונה וכבש שער אחד, בניצחון 2–0 על מכבי חיפה.
ב-3 בינואר 2019 חתם אבו זייד בהפועל בני לוד.
פרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה

זוכים ומועמדים

"
בור פוטנציאל סופי

בור פוטנציאל סופי (באנגלית: Finite potential well) הוא מונח ממכניקת הקוונטים המהווה הרחבה רעיונית של בור הפוטנציאל האינסופי (חלקיק בקופסה), במסגרתה החלקיק תחום בקופסה, אך לקופסה יש קירות בעלי פוטנציאל סופי. שלא כמו בבור הפוטנציאל האינסופי, ישנה הסתברות גדולה מאפס למצוא את החלקיק מחוץ לקופסה; הפרשנות הקוונטית למודל זה שונה מהפרשנות הקלאסית, בה אם האנרגיה הקינטית של החלקיק נמוכה ממחסום האנרגיה הפוטנציאלית אז לא ניתן למצוא אותו מחוץ לקופסה. בפרשנות הקוונטית, ישנה תמיד הסתברות שונה מאפס למצוא את החלקיק מחוץ לקופסה גם כאשר קלאסית הוא לא יכול להיות שם (ראו גם מנהור קוונטי).