שלבקת חוגרת

תסמיני המחלה

תסמינים ראשוניים של שלבקת חוגרת אינם ייחודיים למחלה זו ויכולים להתבטא בכאבי ראש וחום בלבד. בדרך כלל, ייתכנו הפרעות בתחושה וכאבים עזים המקדימים את הפריחה בימים ולעיתים מהווים את הסימן היחיד של ההתלקחות. בהמשך מופיעה פריחה שלפוחיתית וכואבת בעור. הפריחה או המחלה עלולה להופיע בחזה, בגב, בבטן, בראש, בפנים, בזרועות ואף ברגלים, לפי מיקום העצבים הנגועים. התפרחת השלפוחיתית נעלמת תוך 4-3 שבועות ויכולות להישאר צלקות קטנות בהירות או כהות, במקום השלפוחיות. אצל רוב האנשים הכאב יחלוף עם העלמות השלפוחיות. בחלק מהחולים יוותר כאב לאורך זמן רב - שבועות עד שנים. שכיחות תופעה זו עולה עם הגיל. כאב זה נקרא נוירלגיה פוסט-הרפטית (Postherpetic neuralgia), זהו הסיבוך העיקרי של מחלת השלבקת חוגרת. זהו כאב ייחודי בעל אופי של שריפה המופיע בצורת התקפים קצרים או ממושכים ולעיתים הוא קבוע. לרוב, תחול החמרה בעוצמת הכאב בתגובה לכל גירוי שהוא באזור כדוגמת נגיעה באזור על ידי בגד או מי מקלחת – תסמין המכונה אלודניה. לעיתים ייתכן חוסר תחושה למגע, למרות הכאב (כלומר, נגיעה באצבע תגרום להגברת הכאב אך החולה לא יחוש באצבע הנוגעת). עקב תופעה זו של הנוירלגיה הפוסט-הרפטית, איכות החיים של הלוקים בה נפגעת, לעיתים בצורה קשה.

סיבוכים נוספים של המחלה

זהום משני חיידקי של השלפוחיות המחייב טיפול אנטיביוטי מקומי או כללי. התקפי כאב לאורך זמן עלולים לגרום לתסמיני דיכאון וחרדה המחייבים, לעיתים, טיפול פסיכיאטרי. התפתחות השלבקת החוגרת באזור הפנים עלולה לפגוע, לעיתים בעין או באוזן של החולה.

חיסון ה-Zostavax

לאחר מחקרים ממושכים פותח בשנת 2005 חיסון נגד הווירוס וריצלה-זוסטר. נכון לשנת 2014, יעילות החיסון לאורך זמן אינה ידועה. מחקרים שנעשו מאז התחלת מתן החיסון מצביעים על כך שיעילותו נמשכת לאורך ארבע שנים לפחות. ההמלצה היא לחסן מבוגרים מעל גיל 60, להוציא את אלה הסובלים ממחלות במערכת החיסונית. מחקרים הראו שבקרב מבוגרים שחוסנו, יורד הסיכון לחלות בשלבקת חוגרת בשיעור של כ-50%. ב-2006 אושר לשימוש על ידי ה-FDA חיסון ה-Zostavax שפותח כדי למנוע שלבקת חוגרת. זהו חיסון המכיל נגיף חי מוחלש (Oka/Merck Strain), אותו זן נגיף חי מוחלש שניתן בחיסון לאבעבועות רוח אך עם פעילות גדולה פי 14. החיסון ניתן במנה אחת בלבד, של 0.65 מ"ל, בהזרקה תת-עורית לזרוע, באזור שריר הדלתא. התרכיב אינו מכיל חומר משמר.
החיסון מיועד  לאנשים בני 50 שנה ומעלה, ומטרתו מניעת הרפס זוסטר. החיסון אינו מיועד לטיפול בזוסטר או ב-PHN‏ (Post Herpetic Neuralgia) החיסון אינו מיועד למניעה של זיהום ראשוני בנגיף הווריצלה (אבעבועות רוח). כמו בכל תכשיר חי מוחלש, אין לחסן נשים בהריון ומטופלים עם כשל חיסוני (Immunosupression). התרכיב הוא חי-מוחלש ועשוי לגרום למחלה מפושטת במטופל הסובל מכשל או חסר חיסוני (ראשוני או נרכש, לויקמיה, לימפומה או ממאירויות אחרות הקשורות במח העצם או במערכת הלימפה, AIDS או קבלת טיפול הגורם לדיכוי מערכת החיסון). רגישות יתר לג'לטין, ניאומיצין או כל מרכיב אחר הכלול בתרכיב מהווים קונטרא-אינדיקציה (התווית נגד)  למתן החיסון.
מחלה חדה – יש להימנע מלחסן אדם עם מחלה אקוטית (כדוגמת חום) או שחפת פעילה שאינה מטופלת. תופעות הלוואי השכיחות ביותר הן: כאבי ראש, תגובות מקומיות באזור ההזרקה (אודם, כאב, נפיחות, גרד, חום מקומי, המטומה), כאבים בגפה. 
למי מומלץ לתת את החיסון?
משרד הבריאות, ACIP (CDC), NACI ועוד ארגוני בריאות ממליצים לחסן באופן שגרתי את אוכלוסיית  בני 60 ומעלה ,ללא התוויות נגד. החיסון ניתן גם לאנשים שחלו בשלבקת חוגרת בעבר, כדי למנוע התפרצויות חוזרות של המחלה .לחולים מעל גיל 60 הצפויים להיכנס למצב של דיכוי חיסוני (לדוגמה, לפני התחלת טיפולים כימותרפיים) יש לתת מנה של החיסון בהקדם האפשרי, לפחות 30-14 ימים לפני התחלת הטיפול המדכא חיסון. בחולים הנוטלים טיפול ב-Acyclovir, Famciclovir, Valacyclovir יש להפסיק את הטיפול לפחות 24 שעות לפני מתן החיסון ולחדשו שבועיים אחרי המתן, זאת משום שתרופות אלו מפריעות לשכפול הנגיף הנמצא בחיסון ובכך מפחיתות את יעילות החיסון. 
תופעות לוואי צפויות לאחר מתן התרכיב
תופעות הלוואי השכיחות ביותר הן: כאב ראש, תגובות מקומיות באזור ההזרקה (אודם, כאב, נפיחות, גרד, חום מקומי, המטומה), כאבים בגפה. על פי מידע בתר-שיווקי: בחילות, פריחה, כאבי פרקים, כאבי שרירים, חום.

חיסון ה-Shingrix

בשנת 2017 אושר בארצות הברית ובקנדה חיסון חדש נגד שלבקת חוגרת – חיסון בשם Shingrix (שינגריקס). החיסון החדש יעיל יותר מהישן, והמרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) בארה"ב המליץ על מתן החיסון החדש במקום הישן. בנוסף הומלץ גם למי שכבר חוסן בחיסון הישן לקבל את החיסון החדש, והומלץ גם שאנשים שכבר חלו בשלבקת חוגרת יקבלו את החיסון. בהמשך החיסון אושר גם באיחוד האירופי, ביפן ובאוסטרליה. נכון לאוקטובר 2019, החיסון החדש לא אושר עדיין על ידי משרד הבריאות לשימוש בישראל.