כוורת בסרט

עלילה

הסרט עוסק בדבורה בשם בארי ב. בנסון (ג'רי סיינפלד), שזה עתה סיים את לימודיו במכללה ויחד עם חברו אדם פליימן (מתיו ברודריק) ניצב לפני בחירת סוג המשרה בה יעבוד ב"דבשקס", המפעל לייצור הדבש שבכוורת. כאשר הוא מגלה שהמשרה אותה יבחר תהיה המשרה שבה יאלץ לעסוק במשך כל חייו, הוא מחליט לצאת קודם לכן, ובפעם הראשונה בחייו, אל מחוץ לכוורת, ומתלווה לשם כך לצוות "בריוני הצוף" - הדבורים שתפקידם לאסוף ולהביא יום יום צוף לכוורת. בארי מגיע לעיר הגדולה, ונקלע לדירתם של ונסה בלום (רנה זלווגר), מוכרת פרחים, וחברה קן. כשקן מבחין בבארי, הוא מנסה להורגו, אך ונסה, החסה על חייו, מצילה אותו ומשחררת אותו בנימוק שאי אפשר לדעת כמה החיים שלו חשובים.
בארי הנרגש חש צורך עז להודות לוונסה על התנהגותה. הוא מחליט לעבור על חוק הדבורים החשוב שאוסר על דבורים לדבר עם בני אדם, והשניים מתיידדים.
באחד מהמפגשים הבאים מגלה בארי כי בני האדם צורכים דבש המיוצר על ידי הדבורים. נרעש מהגילוי הוא מחליט לחקור כיצד בני האדם משיגים את הדבש, וכשהוא מגלה את הכוורות מעשה ידי אדם ואת שיטת איסוף הדבש, הוא מחליט להגיש תובענה ייצוגית נגד המין האנושי. במשפט, בארי מייצג את הדבורים, ועו"ד לייטון ט. מונטגומרי (ג'ון גודמן) מייצג את חוות הדבש. 
במהלך המשפט עולה לדוכן העדים גם הזמר סטינג (באנגלית: "עוקץ") שאותו מאשים בארי בגזילת תרבות הדבורים בשימוש בשם זה. בארי אמנם זוכה בתביעה, אך העולם חווה תוצאות הרות אסון מניצחון זה. הדבורים, שכל הדבש הושב להן, פסקו מעבודתן והפסיקו בכך את תהליך ההאבקה אשר חיוני לקיומם של פרחים ומיני צומח רבים, שבעקבות זאת נבלו ומתו.
כדי להשיב את המצב לקדמותו, ונסה ובארי טסים ליריד הפרחים בקליפורניה, במטרה לקחת את הפרחים האחרונים שנותרו בעולם ולהפעיל מחדש את תהליך ההאבקה על ידי הדבורים. בדרכם חזרה עם הפרחים, וכתוצאה ממפגש עם בארי, מאבד צוות הטיסה את הכרתו והמטוס נמצא בסכנת התרסקות. 
המוני הדבורים נחלצות לעזרה. הן נושאות את המטוס, מנחיתות אותו בבטחה על הקרקע ומיד שולחות את צוותי "בריוני הצוף", בליווי בארי שהפך לחלק מהצוות, להציל את צמחיית העולם בעזרת האבקנים שבמטוס.
כשהכול חוזר לקדמותו, בכוורת ומחוצה לה, בארי מצטרף אל ונסה בחנות הפרחים, ששינתה את שמה ל"ונסה ובארי: פרחים, דבש, וייעוץ משפטי".

הרעיון לסרט

ג'רי סיינפלד נפגש לארוחת ערב עם הבמאי סטיבן ספילברג, שנמנה עם המייסדים של אולפני דרימוורקס. במהלך הארוחה, כדי לשבור רגע קטן של שתיקה, סיפר סיינפלד לספילברג שבערב הקודם עלתה בראשו מחשבה שיהיה זה משעשע אם מישהו יעשה סרט על דבורים ויקרא לו "Bee Movie" (באנגלית: סרט דבורים), שנשמע גם כ-B movie, שמשמעותו בעולם הקולנוע האמריקני סרט דל תקציב. סיינפלד, שחשב לתומו שלכל היותר ספילברג ימצא את משחק המילים הזה משעשע ותו לא, הופתע כאשר ספילברג הכריז שסרט זה ראוי להיעשות.

כתיבת התסריט

סיינפלד טס לאולפני האנימציה דרימוורקס בקליפורניה, שם ערך לו מנכ"ל האולפנים, ג'פרי קצנברג, היכרות עם האפשרויות הטכנולוגיות שעומדות לרשות האולפנים. סיינפלד התלהב ותהה האם יצליח להצחיק גם במדיום התקשורתי הזה.
כשהעבודה על הסרט עמדה להתחיל, חוץ משם לסרט לא היה לסיינפלד דבר, לכן גייס לעזרתו שלושה מן האנשים שעזרו בכתיבת הסדרה הקומית הפופולרית "סיינפלד" ויחד הגו ויצרו את עולם הדבורים. דוגמה לתהליך עיצוב עולם הדבורים ניתן למצוא בהתלבטותם, האם הדבורים בכוורת ילכו, יעופו או יסעו במכוניות קטנות, וכן בחוקים השונים שנוסחו, כמו החוק "אסור לזמזם אחרי 6 בערב".
סיינפלד היה מעורב בהפקת הסרט וגם בכתיבה של כל שורה בתסריט, של כל שיר ושל כל סצנה. יש האומרים כי זו הסיבה שלקח לו ארבע שנים לסיים את הכנת הסרט. רנה זלווגר התבטאה, כי עד שמלאכת הכנת הסרט הסתיימה היא הספיקה להשתתף בשלושה סרטים אחרים.

הטיה מגדרית

"כוורת בסרט" הוא סרט מצויר, ולכן לא מפתיע שאינו משקף את המציאות: דבורים מדברות בו בשפת בני אדם ומתייצבות כצד בבית המשפט. סטייה בולטת מהמציאות, כזו שקשה להצדיקה, היא במבנה המגדרי של הכוורת: בעוד שבמציאות עיקר הפעילות בכוורת נעשית על ידי הנקבות, בסרט עיקר הפעילות בכוורת נעשה על ידי זכרים, והנקבות קיימות בעיקר כמעריצות של הזכרים וכמושא לתשוקתם. העוקץ, המשמש בסרט כסמל פאלי, הוא איבר הקיים במציאות רק בגופן של הנקבות.