google/wiki40b huggingface dataset:
-וש

בסלנג עברי, וּש היא סיומת (מוספית) שמקורה בשפות סלאביות וביידיש ונועדה להביע חיבה, בעיקר כשהיא מצורפת לשמות פרטיים. כך, למשל, חנה בצירוף הסיומת הופכת לחנוש, דן הופך לדנוש וכיוצא בזה.
לעיתים יצרה הסיומת את כינוי החיבה בו מוכר אדם, כמו במקרה של איש הפלמ"ח גבריאל רפפורט, שכונה "גברוש". יוצרי סדרת הטלוויזיה "רגע עם דודלי" ששודרה בשנות ה-70 בחרו בכינוי "חביתוש" לדמות בתוכנית שהייתה עשויה מחבית.
בעשור השני של המאה ה-21 התפתח השימוש בסיומת בשפת הפקצות, והתרחב גם לשמות עצם שאינם שמות פרטיים, ואף למילים נוספות. בין המילים הבולטות "היי ו"ביי" (מילים שכשלעצמן מקורן באנגלית), שהפכו ל"הַיוּש" ו"בַּיוּש", בהתאמה. פרודיה על שימוש זה בסיומת נעשתה בסדרה "ארץ נהדרת", בה הדמות קשת ליבליך (שני כהן) נערכה לחגיגות ה"בת מצווש" שלה, תוך שימוש מופרז במילים עם הסיומת.
אף שככלל הסיומת יוצרת הקשר חיובי, יוצאת מן הכלל היא המילה "ערבוש", מילת גנאי לערבים. רוביק רוזנטל סבור כי השימוש בסיומת במקרה זה נועד להקטין את הערבי ולהציגו כחלש.
ב-2019, כמתיחה לכבוד האחד באפריל, פרסמה האקדמיה ללשון העברית פוסט בפייסבוק אודות אישור הסיומת כתקנית בעברית ואודות משמעותה ושימושיה.
יום הצחוק העולמי

יום הצחוק העולמי נחוג כל שנה, מאז 1998, ביום ראשון הראשון של חודש מאי.
היום נחוג לראשונה במומבי, בהודו, ביוזמתו של דוקטור מאדאן קאטאריה (Madan Kataria), שפרסם בנושא מאמר בשם Laughter, the Best Medicine (הצחוק, הרפואה הטובה ביותר). קאטאריה ייסד תנועה של "יוגה צחוק" הפועלת על בסיס תוספת בריאות הנובעת מצחוק חופשי, לפי עקרונות דומים לליצנות רפואית. התנועה התפשטה על פני ארצות רבות ומתגאה במספר הולך וגדל של חברים.
את יום הצחוק חוגגים במופעי ליצנים ותחפושות, הצגות של תיאטרון בובות, כינוסים של צחוק יזום ועוד.
עופר קורנפלד

עופר קורנפלד (נולד בשנת 1963) הוא יזם היי-טק ופעיל פוליטי ישראלי.

ביוגרפיה

קורנפלד נולד בקריית אתא. לאחר לימודי התיכון למד הנדסת תוכנה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית ושירת כמהנדס תוכנה בחיל האוויר.
בשנת 1995 ייסד את "גאיה תעשיות תוכנה" שעסקה בשירותים מתקדמים לנודדים (Roamers) המשתמשים בטלפון סלולרי. בשנת 2000 נמכרה "גאיה" ל"קומברס" בכ-120 מיליון ש"ח. עם מכירת החברה עזב את עולם ההיי-טק והעסקים ועבר לעסוק בפוליטיקה.
בשנת 2002 הקים קורנפלד את תנועת "עבודה חדשה", בתוך מפלגת העבודה, שניסתה לפקוד אנשים שלא היו מעורבים במפלגת העבודה על מנת לשנות את התוכן, ההנהגה והתדמית של המערכת הפוליטית ולהפוך את העבודה לאלטרנטיבה אטרקטיבית לשלטון. קורנפלד התמודד בפריימריז לרשימת מפלגת העבודה לכנסת ה-16 וזכה במקום ה-47 (הלא ריאלי) ברשימה לכנסת. בעת ההתמודדות על ראשות מפלגת העבודה בשנת 2005 תמך בעמיר פרץ, והיה אחד מהאנשים שאותם הבליט פרץ על מנת להוכיח שקיימת תמיכה בו גם בעולם העסקי. הוא התמודד על מקום ברשימת העבודה לכנסת ה-17, ונבחר למקום ה-43 הלא ריאלי. ברשימת המפלגה בבחירות לכנסת התשע עשרה הוצב קורנפלד במקום ה-22.
בשנת 2011 שימש קורנפלד בהתנדבות כראש מטה הבחירות של ח"כ שלי יחימוביץ' לראשות מפלגת העבודה. לאחר ניצחונה של יחימוביץ' הוא שימש בהתנדבות כראש המטה של יו"ר העבודה.
קורנפלד הוא חבר הנהלת "בית נועם" לטיפול באלימות במשפחה. החל מ-2006 הוא יו"ר מרכז "הוויה" ועורך טקסי חתונה יהודיים-חילוניים.
בשנת תשע"ה קיבל תואר ד"ר בכלכלה מטעם אוניברסיטת תל אביב
נשוי לאורית ואב לשני ילדים. מתגורר ברמת גן.
אסטל ולאנו

ביוגרפיה

ולאנו החלה להתאמן באתלטיקה בגיל 13, באגודת מכבי תל אביב. היא התחרתה בכל מקצועות הזריקה למעט הטלת כידון, וכעבור שנה זכתה במדליות באליפויות הגילאים הצעירים והקדטיות, ואף התחרתה לראשונה באליפות ישראל לבוגרות, בה סיימה רביעית ביידוי פטיש, בתוצאה של 33.82 מטר. במכביה שנערכה באותה שנה זכתה בשתי מדליות ארד, ביידוי פטיש לאחר שקבעה תוצאה של 33.69 מטר, ובזריקת דיסקוס לאחר שזרקה למרחק של 30.05 מטר.
בשנת 2014 המשיכה ולאנו לזכות במדליות באליפות הקדטיות, ובאליפות ישראל שנערכה באותה שנה זכתה במדליה הראשונה שלה, מדליית ארד, לאחר שזרקה את הדיסקוס למרחק של 34.59 מטר. היא התחרתה גם ביידוי פטיש וסיימה רביעית בתוצאה של 38.88 מטר, ובהדיפת כדור ברזל, בה סיימה גם כן רביעית, בתוצאה של 9.70 מטר. במהלך אותה שנה שברה ולאנו שלושה שיאים לילדות מתחת לגיל 16; בזריקת דיסקוס, בהדיפת כדור ברזל (שלושה ק"ג) וביידוי פטיש (שלושה ק"ג).

2015

באליפות ישראל לקדטיות זכתה ולאנו בשתי מדליות זהב, בזריקת דיסקוס ובהדיפת כדור ברזל.

אלופת ישראל

באליפות ישראל זכתה ולאנו לראשונה במדליית הזהב בזריקת דיסקוס, לאחר שקבעה תוצאה של 39.81 מטר, לפני אליונה וולודין (37.78 מטר) וענבל כהן (37.72 מטר).
בהדיפת כדור ברזל זכתה במדליית כסף בתוצאה של 11.59 מטר, וסיימה לפני דניאל קרמר (11.40 מטר) ואחרי ענבל כהן (12.74 מטר).

2016

במחזור הראשון של ליגת הזורקים שנערך בחודש מרץ שברה ולאנו את שיא הקדטיות בן 50 השנים של ליאורית דניאל, לאחר שזרקה למרחק של 42.85 מטר. שבוע לאחר מכן, במחזור השני של ליגת הזורקים, שברה בשנית את השיא, והעמידה אותו על 45.03 מטר. באליפות ישראל לקדטיות זכתה ולאנו בשלוש מדליות זהב, בזריקת דיסקוס, הדיפת כדור ברזל ויידוי פטיש.
באליפות ישראל שנערכה ביולי, זכתה בשתי מדליות ארד, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 43.41 מטר, ובהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.70 מטר. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בחולון שברה פעם נוספת את השיא הישראלי לקדטיות בזריקת דיסקוס, לאחר שקבעה תוצאה של 49.08 מטר.
גאל אנדוניאן

קריירת מועדונים

אנדוניאן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אולימפיק מרסיי ואחרי זה הצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. ב-2 בנובמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1-2 נגד לאנס.
ב-21 באוקטובר 2015 הושאל לדיז'ון מהליגה השנייה עד לסיום העונה. ב-8 בינואר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 2-2 נגד ניור בדקות הסיום של המשחק.
ב-27 בינואר 2017 הושאל לוריה מליגת העל היוונית עד לסיום העונה.
ביולי 2019 אנדוניאן חתם באז'אקסיו.

קריירה בינלאומית

בהיותו נער, אנדוניאן שיחק שני משחקים בנבחרת צרפת בכדורגל עד גיל 16.
ב-21 במרץ 2015, אנדוניאן נחת בירוואן בירת ארמניה על מנת לקבל אזרחות ארמנית שתאפשר לו לשחק עבור נבחרת ארמניה. ב-29 במרץ 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 2-1 לאלבניה במסגרת מוקדמות יורו 2016.
הגיבור שלי (סדרת טלוויזיה)

מדיה ביתית

בארצות הברית הופצה הסדרה ב-DVD באמצעות BBC Video. העונה הראשונה יצאה לאור ב-16 בינואר 2007, והשנייה ב-7 באוגוסט 2007.
בממלכה המאוחדת רק העונה השלישית יצאה ב-7 באוקטובר 2002 על גבי וידאו בפורמט VHS באמצעות IMC Vision. ואילו סט של שני DVD הכולל את העונה הראשונה והשנייה יצא לאור באותו יום. סט DVD הכולל גם את העונה השלישית יצא לאור ב-IMC Vision ב-14 במאי 2012.
Two Is Better Than One

רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מרטין ג'ונסון וטיילור סוויפט והופק על ידי בריאן הווס. השיר הוא שיר בסגנון הפופ רוק. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לשיר את תואר הפלטינה, על סך מכירות של כ-1.7 מיליון עותקים בארצות הברית.
כמו כן, זכה השיר בשני פרסי BMI, בטקס שהתקיים בשנת 2011.
שער מנדלבאום

שער מנדלבאום או מעבר מנדלבאום (כתיב אחר: מנדלבוים) היה מעבר הגבול בין ישראל לממלכת ירדן, ומעבר הגבול היחיד בין שני חלקיה של ירושלים, בין השנים 1948–1967. השם "מנדלבאום" הוא על שם ביתם של בני הזוג אסתר ושמחה מנדלבאום (מנדלבוים) - בית שהיה סמוך למעבר, בשטח ההפקר בין ישראל לבין ממלכת ירדן.
אתר מעבר הגבול היה בצומת הרחובות שמואל הנביא ודרך סנט ג'ורג'. רחוב זה, ששימש כדרך ראשית מירושלים לכיוון הר הצופים והעיר רמאללה, נחצה ונחסם על ידי "הקו העירוני" - הגבול בין ישראל לירדן, ובנקודת חצייה זו נקבע המעבר. שמו של קטע הרחוב (בעבר דרך סנט ג'ורג') אשר נותר בצד הישראלי הוסב לרחוב שבטי ישראל. חלקו הירדני של רחוב סנט ג'ורג' נשאר בשמו זה, ממעבר הגבול וצפונה.

היסטוריה

בזמן מלחמת העצמאות ניהלו הירדנים והישראלים קרבות קשים על השליטה בצומת ובאזור. דרך צומת זה עברה שיירת הדסה להר הצופים. השיירה הותקפה בשכונת שייח' ג'ראח בידי ערבים, שרצחו 78 נוסעים יהודים. שיאם של הקרבות בצומת במאי 1948, עת פרץ טור משוריין ירדני מכיוון שייח ג'ראח ונבלם על ידי מחלקה מפלוגת מפקדי הגדנ"ע של ה"הגנה". על פי הסופרים לארי קולינס ודומיניק לאפייר "הו, ירושלים", את הטור עצר מיכאל (מישקה) רבינוביץ (רותם) שירה פגז רובה פיאט אנטי-טנקי ועצר את הטור. בהמשך,  ב-18 ביולי לפני כניסת ההפוגה השנייה לתוקפה, ניסו שוב משוריינים וכוחות חי"ר של הליגיון לכבוש את המתחם ואף גרמו לנסיגת כוחות החי"ם מהמקום, אך בפעולה מהירה ועיקשת הצליחו פלוגות א ו-ב של גדוד "בית חורון", שבלילה קודם  נכשלו בניסיון הפריצה לעיר העתיקה ( מבצע קדם ), לכבוש בחזרה את המקום.
הצומת והבתים סביבו נקבעו לאחר הסכמי הפסקת האש למעבר הגבול "מעבר מנדלבאום", בעיקר בשל קרבתם אל המובלעת הישראלית בהר הצופים. 
המעבר נקרא על שם רבי שמחה מנדלבאום ורעייתו אסתר, אשר בנו את ביתם בשנת 1927 בצידו הצפוני של הצומת. הבית, אשר שימש בזמן המנדט הבריטי את ארגון ההגנה, פוצץ ונהרס ביולי 1948 במהלך מלחמת העצמאות, על ידי לוחמי הלגיון הירדני. 
בפגישת מפקד מחוז ירושלים סגן-אלוף משה דיין עם המפקד הירדני, קולונל עבדאללה א-תל, נקבע כי שיירות האספקה ל-הר הצופים יחצו את הגבול באזור בתי-מנדלבאום, בקצה רחוב שמואל הנביא.
המעבר נוהל על ידי אנשי מנהל ומכס ישראלים וירדנים, ושימש בעיקר למעבר דיפלומטים ואנשי או"ם, וכן למעבר של צליינים נוצרים בחג המולד. מן המעבר יצאה אחת לשבועיים "השיירה הדו-שבועית" אל המובלעת הישראלית בהר הצופים. בקשות רבות של ערבים ישראלים נתקבלו למפגש עם קרוביהם דרך מעבר מנדלבאום אך רק מעטים נענו. בציבור הערבי עלו טענות על פרוטקציה בניהול המעבר.
לאחר איחוד ירושלים במלחמת ששת הימים, נהרסו שרידי הבית שנותרו על תילם. כיום עובר במקום כביש מס' 1 של ירושלים (נחשב לחלק מכביש 60) ותוואי הרכבת הקלה (בקטע הנוכחי נקרא דרך בר לב). הכיכר הסמוכה למקום קרויה כיכר מנדלבאום, על שם בוני הבית. סמוך לכיכר שומרה העמדה הצבאית הצה"לית שחלשה על המעבר, "עמדת בית תורג'מן", במצבה בימי הקו העירוני.
עומר ברק

קריירה

ברק החל את הקריירה העיתונאית שלו בגיל 12, כשכתב למגזין המחשבים "זומביט", עיתון הילדים "כלנו" וכן למגזין הנוער "ראש 1", בו מילא מספר תפקידים ככתב מגזין, כותב טור אישי ולבסוף רכז הכתבים הצעיר ביותר של העיתון.
בגיל 18 התקבל לעיתון "במחנה" ככתב מגזין. במהלך שירותו ביחידה הפך לחייל היחיד שזכה לכתוב כתבות בגוף ראשון, דבר שלא היה מקובל עד אז.
עם שחרורו התקבל למגזין הגברים "בלייזר" והפך לכותב הצעיר ביותר בהיסטוריה שלו. באותה שנה הפך גם לכותב טור הפרשנות "אזור הצבע" במדור הספורט של ידיעות אחרונות וכן לכתב מגזין בגוף ראשון במגזין "7 ימים", בו הוא כותב עד היום כתבות בגוף ראשון. ברק יצא בשליחות המגזין ל-30 דייטים ב-30 יום, התגורר כשבוע בחנות הרהיטים "איקאה", השתתף בליגת ההיאבקות WWE ונאבק באלוף העולם דאז, קורט אנגל, שהה בפאב נודיסטים במודיעין וכן השתתף בלוויה של עצמו.
ברק גם נמנה עם צוות הפיתוח של אתר Xnet בטרם עלייתו לאוויר. לאחר עלייתו הקים וערך את ערוץ היחסים, שזכה לפופולריות גדולה עד שפרש בשנת 2015.
כמו כן יצר יחד עם התסריטאי והמחזאי חנוך רעים את סדרת הילדים "כח שש-בש" ששודרה ב-HOT ולימדה ילדים קרוא וכתוב ומספרים. שתי העונות של הסדרה זכו ל-250,000 הורדות בשנה בשירות ה-Vod של HOT. 
ב-2016, בעקבות סטטוס שפרסם בחשבון הפייסבוק הפרטי שלו, הקים את תנועת "רביעי בז'קט" יחד עם רענן שקד,  השניים זכו בתמיכת מפורסמים כמו נשיא המדינה לשעבר שמעון פרס, במאבקם ההיתולי להפוך את ישראל לקצת יותר אלגנטית, מאבק שזכה לתהודה בתקשורת הישראלית.
כיום כותב ברק באופן קבוע ב"7 ימים" ואת הטור האישי "משתדרג" ב"ידיעות אחרונות", בו הוא מנסה מדי שבוע לשפר את חייו בעזרת טיפ ממומחה בתחום אחר. כמו כן הוא מנחה את סדנת הכתיבה "לכתוב את עצמי" לכותבים בגוף ראשון יחד עם רענן שקד ואת סדנת הכתיבה "כותבים סיפור אהבה".

ספרים

בעקבות הכתבה שבה יצא ל-30 דייטים ב-30 יום כתב ברק את הקומדיה הרומנטית "לחוץ חתונה", אשר ראה אור בפברואר 2017 בהוצאת "מודן". הספר עוקב אחרי אדם לפיד, בחור בן 29 שחולם להתחתן. חלומו מוביל אותו להסכים לכתבה מופרכת במיוחד, שבה יצא עם 30 בחורות במשך 30 יום בניסיון למצוא את האחת שלו. הספר מבוסס באופן עקיף על חוויותיו של ברק. מיד עם צאתו הפך הרומן לרב מכר, וכעבור כחודש הגיע למקום הראשון ברשימת רבי המכר הארציות. נכון לחודש יוני 2017 הספר נמכר בעשרות אלפי עותקים.

חיים אישיים

ברק נשוי לאשת ההיי-טק אפרת קוטלר ואב לעידו. מתגורר בתל אביב.
ויטריפיקציה

ויטריפיקציה (Vitrification) או זִגּוּג (מלטינית: vitreum, זכוכית) היא תהליך הפיכתו של חומר לזכוכית, בעיקר באמצעות קירור מהיר בעזרת טמפרטורת מעבר זכוכיתית או תגובה כימית.
ויטריפיקציה היא חלק מרכזי בשיטת שימור תאים ורקמות בהקפאה לאורך זמן ולשיטה זו יתרונות שונים על-פני שימור באמצעות הקפאת רקמות רגילה. השיטה פותחה ביפן ומיושמת כיום בעיקר בתחום הקפאת ביציות וכן על ידי מצדדי שיטת הקריוניקה.

רקע

עד המצאת שיטת הוויטריפיקציה התבצע שימור תאים ורקמות בעיקרו באמצעות הקפאה רגילה. להקפאה זו היו מספר חסרונות, וביניהם בעיית היווצרות גבישי קרח זעירים ברקמה המוקפאת, וכתוצאה מכך הרס מעטפת התא והרקמה בכלל. בעיה זו הייתה בעיקרה באופנים בהם היה צורך בהישארות הרקמה במצב בו היא תוכל לתפקד כרגיל שוב עם הפשרתה (ראו להלן שימושים). הוויטריפיקציה פותרת בעיה זו בהיותה מחליפה את נוזלי הגוף יוצרי הבעיה, בחומרים כימיים מסוג קריו-פרוטקטנט (Cryoprotectant) אשר הופכים את הרקמה לזגוגיתית וקשיחה מחד, אך אינם פוגעים בה מאידך.

הקפאת ביציות

בעקבות רצונן של נשים להישאר עם יכולת רבייה גם לאחר גיל הפסקת שחרור הביציות מהגוף, התפתחו בשנים האחרונות שיטות שונות לשימור הביציות, וביניהן שיטת הזיגוג. זיגוג הביציות מתבצע בטמפרטורה 196 מעלות צלזיוס מתחת לאפס, ושיעור הישרדות הביציות לאחר הפשרתן נחשב לגבוה יחסית. בחוזר שהוציא משרד הבריאות ב-27 באפריל 2010 הותר השימוש בזיגוג בבתי החולים בישראל, כל עוד קיימת הסכמתו בכתב של המטופל (כבכל הפריה חוץ גופית).

קריוניקה

מצדדי הקריוניקה טוענים כי יכולות ההחייאה ילכו וישתפרו עם השנים, עד שיבוא יום ובו הרפואה תוכל להחזיר אדם לחיים באמצעות גוף מוקפא בלבד. בשל כך נפוצה שיטת הזיגוג בקרב מצדדי שיטה זו. ברוב מקרי הקריוניקה, בשל יוקר התהליך מתבצעת הקפאה חלקית בלבד של איבר מסוים (בדרך-כלל המוח), הטיעון הנטען על ידי מצדדי השיטה הוא, כי באותו יום שבו תוכל הרפואה להחזיר אדם לחיים בשיטת הקריוניקה, היא גם תוכל לשחזר את כל גופו באמצעות איבר אחד בלבד.
טכניקום

טכניקום (ברוסית: те́хникум) היה סוג של מוסדות להנחלת השכלה על-תיכונית בברית המועצות.
הטכניקום יועד להכשרת כמויות גדולות של עובדים בתעשייה, במקצועות מסובכים הדורשים הכשרה במסגרת גבוהה משל בית ספר תיכון, כמו עובדי אלקטרוניקה, או במקצועות הניהול הזוטר (כמו מנהלי עבודה, מפקחים טכניים וכיוצא בזה).
לאחר התפרקות ברית המועצות עדיין נותר מוסד הטכניקום קיים במספר ממדינות הברית, אולם שמם של רוב המוסדות מסוג זה הוחלף ב"קולג'", כמקביל למוסד הלימודים הדו-שנתי במדינות המערב.
הטכניקום איננו מוסד להשכלה גבוהה המעניק תארים גבוהים, כמו למשל הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל שנקרא בראשיתו טכניקום.
בחיפה, התקיים במשך שנים רבות בית ספר תיכון אקסטרני בשם "טכניקום".
ברכת שומע תפילה

ברכת שומע תפילה היא הברכה השש עשרה בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו. הברכה עוסקת בבקשה כי התפילה תישמע ותיענה על ידי האל.

נוסח תימן בלדי

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ, וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ.

מִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ, רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ.

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל פֶּה.

בָּרוּך אַתָּה יְיָ שֹׁמֵעַ הַתְּפִלָּה.

נוסח הספרדים

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, אָב הָרַחֲמָן חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ, וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ, 

כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה. 

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ, רֵיקָם אַל-תְּשִׁיבֵנוּ, חָנֵּנוּ וַעֲנֵנוּ וּשְׁמַע תְּפִלָּתֵנוּ. 

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל-פֶּה. 

בָּרוּךְ אַתָּה ה', שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.

נוסח אשכנז

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ,

כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה, 

וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ, 

כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל בְּרַחֲמִים. 

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.

נוסח ספרד

אָב הָרַחֲמָן, שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, חוּס וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ, 
כִּי אֵל שֹׁמֵעַ תְּפִלּוֹת וְתַחֲנוּנִים אָתָּה, 
וּמִלְּפָנֶיךָ מַלְכֵּנוּ רֵיקָם אַל תְּשִׁיבֵנוּ, חָנֵּנוּ וַעֲנֵנוּ וּשְׁמַע תְּפִלָּתֵנוּ, 
כִּי אַתָּה שֹׁמֵעַ תְּפִלַּת כָּל פֶּה. 
בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.

נוסח איטליה

שְׁמַע קוֹלֵנוּ יְיָ אֱלֹהֵינוּ, וְחוּס וְחָנֵּנוּ וְרַחֵם עָלֵינוּ וְקַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ וְאֶת תְּחִינָתֵנוּ,

כִּי אָב מָלֵא רַחֲמִים רַבִּים אַתָּה הוּא מֵעוֹלָם, 

וְלֹא נָשׁוּב רֵיקָם מִלְּפָנֶיךָ, 

כִּי אֵל שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה וְתַחֲנוּן אָתָּה. 

בָּרוּךְ אַתָּה יְיָ, שֹׁמֵעַ תְּפִלָּה.

נוסח היהדות הרפורמית

שמע קולנו ה' אלוהינו, חוס ורחם עלינו וקבל ברחמים וברצון את תפילתנו, 

כי אל שומע תפילות ותחנונים אתה, 

ומלפניך מלכנו ריקם אל תשיבנו

ברוך אתה ה', שומע תפילה.

תוספות

בתענית ציבור אומר היחיד לפני השורה "כי אתה שומע..." את תפילת עננו. התוספת נאמרת בתפילת מנחה לכל המנהגים, ולמנהגים מסוימים גם בתפילת שחרית ובתפילת ערבית.  הוא לא נאמר בחזרת הש"ץ במקום זה, כיון שהוא נאמר בין גואל לרופא כברכה בפני עצמה.
בעת בצורת ממושכת נוהגים לומר לפני השורה "כי אתה שומע..." את תפילת "ועננו בורא עולם", העוסקת בבקשת גשמים.
יחיד רשאי גם להוסיף לבקש את צרכיו במקום זה.

מנהגים והלכות

ברכה שומע תפילה היא ברכה אישית, וניתן לומר בקשות אישיות באמצע הברכה. כך נפסק להלכה בשולחן ערוך, על פי התלמוד: "שואל אדם צרכיו ב'שומע תפילה'". 
עוד נפסק בשולחן ערוך כי מי שאיחר להגיע לבית הכנסת לא יתחיל תפילת שמונה עשרה אם הוא סבור כי לא יספיק לסיים את התפילה עד שהציבור יגיעו לקדושה. במידה וציבור המתפללים כבר סיים את הקדושה, לא יתחיל תפילת שמונה עשרה אם סבור שלא יספיק לסיים עד שיגיע החזן לברכת שומע תפילה, כך שיוכל לענות 'אמן' לברכה זו.
יואכים ארנסט, דוכס אנהלט

ביוגרפיה

יואכים ארנסט נולד ב-11 בינואר 1901 בבאלנשטדט, לאדוארד, נסיך אנהלט ולואיזה שרלוטה, נסיכת סקסוניה-אלטנבורג, בתם של מוריץ, נסיך סקסוניה-אלטנבורג ואוגוסטה, נסיכת סקסוניה-מיינינגן.
ב-21 באפריל 1918 מת דודו פרידריך השני, דוכס אנהלט ללא ילדים, ואביו אדוארד, דוכס אנהלט עלה לשלטון במקומו, אולם ב-13 בספטמבר אותה שנה מת אדוארד, ויואכים ארנסט עלה לשלטון במקומו, אולם מכיוון שהיה קטין, שימש דודו אריברט, נסיך אנהלט כעוצר הדוכסות. ב-12 בנובמבר 1918 התפטר יואכים ארנסט מתפקידו, בעקבות המהפכה הגרמנית והתבוסה במלחמת העולם הראשונה.
לאחר מכן התגורר יואכים ארנסט עם משפחתו בטירת המשפחה, ובה גידל את ילדיו. מכיוון שהתנגד לנאצים, נעצר יואכים ארנסט בינואר 1944 ונשלח לדכאו. בספטמבר 1945 לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, נעצר יואכים ארנסט שוב על ידי הכוחות הסוביטיים ונשלח לבוכנוואלד, שם מת מתשישות ב-18 בפברואר 1947. בשנת 1992 טוהר שמו על ידי הפרקליטות הרוסית, ובשנת 2007 במלאת 60 שנה למותו, הוצבה מצבה על שמו במחנה בוכנוואלד.
לאחר מותו פרצה מחלוקת בין בנו פרידריך, נסיך הכתר של אנהלט לאחיו אויגן, נסיך אנהלט על ראשות בית אנהלט, בעקבות טענתו של אויגן שהוא צריך לקבל את ראשות הבית, מכיוון שיואכים ארנסט התחתן בנישואים מורגנטים.
בר מים

בַּר מַיִם או מַרְוָן הוא מתקן חשמלי משמש לסינון, הרתחה וקירור מים ולשימורם בטמפרטורה הרצויה כך שבעת הצורך יחסך זמן ההרתחה או הקירור של המים. יתרון של בר המים הוא אי הצורך בנשיאת בקבוקי מים כבדים כמקובל במתקני מים מינרליים. חברות שונות המוכרות מתקני בר מים מתהדרות בהימצאות מערכות סינון שונות, המנקות לדבריהם את המים מחיידקים וחומרים מזיקים.

אופן פעולה

בר המים מחמם או מקרר את המים עד לטמפרטורה שהוגדרה לו במפעל או בידי המשתמש ובדרך כלל אף מעט יותר (עיין להלן), מכאן ואילך כבים גופי החימום והקירור, ומופעלים חישנים המודדים את טמפרטורת המים מידי פרק זמן קצוב, במידה והחישנים מזהים שינוי טמפרטורה משמעותי במים, מופעלים שוב גופי החימום והקירור המחזירים את המים לטמפרטורה הרצויה. סידור זה המפעיל אך בעת הצורך את גופי החימום או קירור מאפשר למתקני בר מים להיות חסכוניים ומדויקים יחסית בצריכת החשמל. בשל הרצון להופכם חסכוניים אף יותר, מתקני בר מים רבים מקצינים בטמפרטורה מעט יותר כדי לאפשר פרק זמן גדול יותר בו גוף החימום או קירור לא יפעל.

מערכות סינון

חברות רבות מציעות ללקוחותיהן טכנולוגיות סינון שונות המאפשרות ניקיון של המים מחידקים בעייתיים וחומרים מזיקים. רופאים רבים מבקרים את השימוש במערכות אלו בטענה כי סטריליזציה מוגזמת של המים עלולה להניח למערכת החיסונית מלפעול ובכך להביא לניוונה. מצדדי קו ביקורת זה טוענים, כי חיוני להביא לחיכוך מתמיד של הגוף עם סיכונים ברמה נמוכה (הקיימים לעיתים במי ברז) כדי להביא ליכולת התמודדות הגוף עם סיכונים ברמה גבוהה יותר. עיקרון זה מתבטא כסדר ברעיון החיסונים מפני מחלות.
בנוסף, חברות רבות משתמשות במערכות סינון קנייניות שייחודיות רק למכשירים שלהן, מה שמייקר את תחזוקת המתקן, משום שהחלפת מערכת הסינון, מוגבלת לביצוע אך ורק על ידי טכנאי החברה, בעוד קיימים מתקני מים המשתמשים במסנן פחם פעיל אוניברסלי שניתן לקנות בקלות ולהרכיב באופן עצמאי.

שימושים נפוצים

בר המים נפוץ בעיקר בשימוש ביתי ומשרדי המאפשר הכנת משקאות הדורשים חימום או קירור במהירות ובכמות מספקת. כך מערכת בר מים מודרנית יכולה לספק בשעה כשמונים כוסות מים רותחים ושישים כוסות מים קרים במקביל ואף יותר. לעיתים ניתן למצוא מתקני בר מים שונים באולמות וגני אירועים כחלק מהכיבוד המוגש לאורחים. במקררים חדישים קיימות לעיתים מערכות בר מים מובנות בדלתות המקרר. בר המים עשוי לשמש לעיתים אף כרהיט וחברות רבות מוכרות אותו כחלק מסט כלי מטבח או כחלק מסט מכשירים חשמליים ביתיים.
אולג גרבר

ביוגרפיה

אולג גרבר נולד וגדל בשטרסבורג שבצרפת, כבכור שבין שני אחים, לאביו אנדרה גרבר שהיה היסטוריון בעל שם של האמנות הביזנטית, ב-1948 קיבל אולג גרבר תעודת בגרות מאוניברסיטת פריז בהיסטוריה של העת העתיקה, של ימי הביניים ושל העת החדשה. הוא היגר לארצות הברית ב-1948 ועשה את חוק לימודיו לתואר הראשון בקולג' הרווארד בהיסטוריה של ימי הביניים. קיבל את התארים השני והשלישי באוניברסיטת פרינסטון השלים את עבודת הדוקטורט ב-1955 בשפות וספרויות מזרחיות ובהיסטוריה של האמנות. נושא הדיסרטציה היה: האמנות הטקסית בחצר בית אומיה. ב-1955. הוא שירת כחבר סגל באוניברסיטת מישיגן בשנים 1969-1954, ב-1965 התמנה לפרופסור, אחר כך התמנה לפרופסור באוניברסיטת הרווארד. גרבר קיבל מינוי של מופקד הקתדרה על שם אגה חאן (Aga Khan) לאמנות ואדריכלות אסלאמית ב-1980 ונשאר בהרווארד עד 1990, אז הוא הצטרף לסגל המכון למחקר מתקדם בפרינסטון. הוא כיהן במכון עד ל-1998 אז פרש לגמלאות כפרופסור אמריטוס. ב-1984 ייסד את Muqarnas, שנתון המוקדש בלעדית לאמנות ולאדריכלות אסלאמית. גרבר שימש במשך עשר השנים הראשונות לקיומו של השנתון כעורכו. כתב העת ראה אור בשני הגיליונות הראשונים בהוצאת אוניברסיטת ייל ומאז הוא יוצא לאור בהוצאת בריל. כתב ערכים באנציקלופדיה בריטניקה וב-Cambridge Histories Online.
פטר קריקסונוב

ביוגרפיה

קריקסונוב נולד ב-1954 בקייב שבאוקראינה הסובייטית ועלה לישראל ב-1976, חי בשכונת גילה בירושלים. בשנת 1990 החל במפעל לתרגום הספרות הקלאסית הרוסית ותרגם את "החטא ועונשו" מאת דוסטויבסקי, "האמן ומרגריטה" ,"הביצים הגורליות" ו"לב כלב" של מיכאיל בולגקוב, "הזמנה לגרדום" מאת ולדימיר נאבוקוב, סיפורים של לב טולסטוי, "דוקטור ז'יוואגו" מאת בוריס פסטרנק ועוד. רוב הספרים יצאו בהוצאת ידיעות אחרונות וספרי עליית הגג. כמו כן הוא מתרגם שירה, מאמרים ומסות, בהם רבים מאת מאיה קגנסקיה ואנה אחמטובה.
קריקסונוב מנסה להישאר נאמן ככל האפשר למקור, ועם זאת להשתמש בעברית קריאה, זורמת ויומיומית, אם כי ללא סלנג שיכול להתיישן עד מהרה. הוא מתמודד פעמים רבות עם מסורת תרגום מליצית ומעמיד לפניו מטרה להצליח ליצור יצירה חדשה ורלוונטית. הוא נוהג לשתף את הקוראים בהחלטות תרגומיות בהקדמות לספריו ובהערות שוליים, המכילות גם מידע לגבי המקום והזמן של התרחשות העלילה. עם זאת, דעתם של חלק מן המבקרים אינה נוחה מבחירות של קריקסונוב לקרב את השפה לשפת ימינו. למשל, תרגומו "אתה לא יודע שום כלום על שום דבר" במקום שבו התרגום הישן גרס: "אינך יודע ולא כלום."
ים יפן

הסכסוך על שם הים

שמו הבינלאומי של הים הוא נושא לסכסוך ארוך שנים בין יפן לבין קוריאה. יפן מתעקשת ששמו של הים יהיה ים יפן – השם שהיה בשימוש מאז המאה ה-19 ובו הוא מוכר ברחבי העולם. לעומתם טוענים הקוריאנים כי שם זה הוא סמל לעבר האימפריאלסטי של יפן. גם בין שתי הקוריאות אין הסכמה. קוריאה הצפונית מתעקשת על השם העממי הים הקוריאני המזרחי (בפרט לחלק הסמוך למפרץ קוריאה המזרחי), בעוד שקוריאה הדרומית מתעקשת על הים המזרחי בטענה שהיפנים קראו לים "הים המזרחי" ("הים האוריינטלי").
לאורך ההיסטוריה ניתנו לים מספר שמות כמו הים המזרחי, הים הקוריאני המזרחי, הים היפני, הים הקוריאני, ים יפן, ים קוריאה והים האוריינטלי. השם "ים יפן" הפך לתקן בינלאומי על ידי הלשכה ההידרוגרפית הבינלאומית (IHB) בשנת 1919 כאשר קוריאה הייתה תחת כיבוש יפני.
מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 הגבירה ממשלת קוריאה הדרומית את מאמציה לשנות את שמו הבינלאומי של הים לשם "הים המזרחי". ממשלת קוריאה הצפונית תומכת בשכנתה מדרום, ואולם בכל המסמכים הרשמיים המפורסמים בשפה האנגלית היא מתעקשת על השם המלא, "הים הקוריאני המזרחי". האו"ם והארגון ההידרוגרפי הבילאומי (IHO) לא קיבלו ולא דחו עד עתה את הטענה הקוריאנית, המתנגדת לשימוש בשם "ים יפן".

גאוגרפיה

שטחו הכולל של ים יפן הוא 978,000 קמ"ר והעומק הממוצע שלו הוא כ-1,752 מטר, כאשר הנקודה העמוקה ביותר היא 3,742 מטר מתחת לפני הים. הים מוקף מכל צדדיו ביבשה: ממזרח נמצאים האיים היפנים הוקאידו, הונשו, קיושו והאי הרוסי סחלין, בצפון מערב נמצא חוף רוסיה ובמערב – חצי האי הקוריאני.
לים יש שלושה אגנים גדולים: אגן יאמטו בדרום־מזרח, אגן יפן בצפון ואגן צושימה (אגן אוליאונג) בדרום־מערב. באגן יפן נמצאים האזורים העמוקים ביותר בים, בעוד ששני האגנים האחרים רדודים יותר.
המדפים היבשתיים בחופים המזרחיים של ים יפן רחבים, ואילו בחופים המערביים, במיוחד לאורך חצי האי הקוריאני, הם צרים – כ-30 ק"מ בממוצע.

מבנה הקרקעית

ים יפן משתרע מצפון ומדרום לרכס יאמטו. מקורו של הרכס בגבול פתיחה יבשתי, והוא הפך למרכז התפשטות. בסיסו מורכב מסלעי גרניט, ריוליט, אנדזיט ובזלת, מעליהם מפוזרות גרוֹרוֹת של סלעים געשיים.
בחלקו הצפוני של הרכס מצוי אגן יפן המורכב מקרום אוקייני שעומקו 3,000–3,600 מטרים. קרום זה נוצר ברכס יאמטו לפני 18–28 מיליון שנים. הקרום האוקייני באגן יפן משמש מצע למשקעים ממקור יבשתי שעוביים 1,000-1,500 מטרים.
בחלקו הדרומי של ים יפן מצויים שני אגנים נוספים: אגן יאמטו ואגן סושימה. הקרום בתחתית אגנים אלה עבה מזה של אגן יפן, והוא מורכב מגושים מועתקים של קרום יבשתי שעברו מתיחה והידקקות עם פתיחת הים.

כלכלה

האזורים הצפוניים של הים בעלי אזורי דיג עשירים מאוד וניתן להמחיש זאת בכך שגם קוריאה הדרומית וגם יפן טוענות לבעלות על סלעי ליאנקור המבודדים באמצע הדרך בין שתי המדינות. הים חשוב גם מבחינת המשאבים הטבעיים אחרים שיש בו כמו המינרלים השונים, ובמיוחד החול המגנטי. בים ניתן למצוא גם גז טבעי ומספר שדות נפט. מאז הזינוק הכלכלי של מדינות מזרח אסיה הפך ים יפן לדרך ימית חשובה שממלאת תפקיד חשוב בכלכלה האזורית.