רענן כהן

ביוגרפיה

רענן כהן נולד בבגדד שבעיראק, ועלה ארצה בשנת 1951. לאחר עלייתו ארצה, גדל במעברת קסטינה ולאחר מכן, עבר לאור יהודה.
כהן התחנך בקיבוץ עין חרוד איחוד במסגרת עליית הנוער. משנת 1961 שימש במשך עשר שנים כמדריך הנוער העובד והלומד באור יהודה, יהוד, קריית אונו, גני תקווה ופרדס כץ. בתוך כך, הוציא מספר גרעיני נח"ל מאותם יישובים. בשירותו הצבאי היה קצין תנאי שירות בחטיבת שריון. כהן בוגר אוניברסיטת תל אביב, בעל תואר ראשון בהיסטוריה כללית, בעל תואר שני ותואר דוקטור, בהיסטוריה של המזרח התיכון. עבודת הדוקטורט שלו עסקה במיעוטים בישראל.
כהן הוא תושב רמת גן, ובשנת 2017 הוענק לו תואר יקיר העיר.

עשייה פוליטית והתקופה שאחריה

החל את דרכו הפוליטית במפלגת העבודה וכיהן כמזכיר כללי של בית ברל וכממונה על אגף המיעוטים במפלגה. בשנת 1998 נבחר להיות מזכ"ל המפלגה. כהן כיהן כחבר הכנסת בכנסות 12, 13, 14 ו-15. בכנסת ה-13  היה יושב ראש הקואליציה.
בין השנים 2002-1988 היה חבר בוועדות הכנסת הבאות: ועדת הכספים, וועדת החוץ והביטחון ויו"ר ועדת המשנה לכוח אדם בצה"ל, הוועדה לביקורת המדינה ויו"ר הוועדה לצרכנות וועדת הכנסת. כמו כן, היה חבר הוועדה למינוי שופטים.
במסגרת וועדת המשנה לכח אדם ולמשאב האנושי בצה"ל פעל רבות בטיפול בתופעת הפטורים מצה"ל שהגיעו באותה העת לכ- 20% מכלל הגברים, בטרם מועד שירותם הצבאי ועוד כ-14% אשר קיבלו פטורים בעת שירותם הצבאי. תופעה זו אף פגעה ביכולתם של אותם צעירים למצוא עבודה ולהתקדם בהמשך חייהם.
בשנת 1989 ניהל מאבק לאחר שחשף את תופעת הפטורים מצה"ל, שהגיעו באותה שנה לכ-25% מבני הנוער תוך תפיסה כי שאלת גיוס הנוער לצבא היא בעלת חשיבות לאומית ולה השלכות רבה לצה"ל בפרט ולמדינת ישראל בכלל. כהן ראה בתפיסתו של דוד בן-גוריון כי "צה"ל הוא צבא העם" כערך עליון בהיותו כור היתוך לכלל בניו.
דיור לחיילים משוחררים - בשנת 1991 כהן מונה כיושב ראש התנועה לקליטת החייל המשוחרר וכן כיושב ראש עמותת ח.מ.ד "חיילים, משוחררים, דיור". באותה העת, לא נסתרה מעיניו כי מצוקת הדיור לזוגות צעירים הפכה לאחת המכשלות העיקריות שעמדו בפני המדינה, אשר השלכותיה העיקו ופגעו במישרין בזוגות הצעירים ובעקיפין ערערו את חוסנה החברתי של המדינה. ממדי הבעיה היו כה גדולים שרק מעורבות ממשלתית יכלה להתמודד עמה. הפרויקט נועד לחיילים משוחררים ולחיילי מילואים, ואימץ מודל אשר נתן פתרון מעשי למצוקת הדיור של הדור הצעיר. בסיסו של הפרויקט היה לאפשר רכישת דירה בהנחה משמעותית ובמסגרת זו, נבנתה שכונת "נאות יצחק" בעיר לוד ובה נמכרו  מאתיים חמישים דירות ובמחירים שהיו נמוכים בעשרות אחוזים ממחיר השוק באותה העת (70 אלף דולר לדירה). לאות תודה והערכה לתמיכתו הנלהבת של מר יצחק רבין, החליט כהן לקרוא לפרויקט נאות יצחק, במקום נאות חמד. בעקבות הצלחת הפרויקט, ביקשו ראשי ערים נוספות שיוקם בשטחן פרויקט דומה אולם הצלחת הפרויקט הייתה בעוכריו שכן, על פי הוראה של שר האוצר דאז, ושר השיכון דאז, נשללה מהעמותה הזכות לפטור ממכרז וכך הופסק הפרויקט.
בשנת 2000, מונה לשר העבודה והרווחה. בממשלת האחדות הלאומית בראשות אריאל שרון מונה לשר ללא תיק והשר הממונה על רשות השידור.
הבראת הבנק לפיתוח תעשייה - כהן פרש מרצונו מן החיים הפוליטיים בחודש אוגוסט 2002, עת מונה ליושב-ראש הדירקטוריון של הבנק לפיתוח התעשייה, אשר היה מצוי באותה העת כעומד בפני קריסה. כהן הוביל את הבראת הבנק, וממצב של הפסדים כבדים מאוד, הבנק הופרט והמדינה החזירה לעצמה מעל לשני מיליארד ש"ח במקום הפסד של מיליארד ₪.
חברת שוק סיטוני לישראל - בשנת 2011 מונה ליו"ר דירקטוריון חברת "שוק סיטוני לישראל", אשר תפקידה להקים שוק סיטונאי חדש במקום זה שפעל בתל אביב עד 2006. השוק יוקם סמוך למחלף מסובים, במטרה להקטין את פערי המחירים בשיווק תוצרת חקלאית מסוג פירות וירקות ולפתור את כשל השוק בתחום.