לידה שקטה

לידה שקטה הוא מונח השגור בפי הציבור המתאר לידת עובר מת. מקור המושג "לידה שקטה" בא להבדיל אותו מלידת חי, בה התינוק בוכה. לעיתים מייחסים מושג זה ללידה לאחר מות עובר תוך רחמי, אך למעשה לידה שקטה היא תוצאה זהה למגוון של מקרים רפואיים שונים בהם התקבלה ההחלטה על הפסקת הריון. הפסקת ההריון בשלביו השונים יכולה לנבוע ממגוון סיבות, אך בכל המקרים התוצאה היא לידת עובר מת. המונח הרפואי הוא stillbirth.

הפסקת הריון

הפסקת הריון מתרחשת לרוב בעקבות גילוי מומים קשים בעובר או הופעת סיבוכי הריון קשים המסכנים את חיי האם. בהריון מתקדם (לרוב משבוע 24 ואילך) לא ניתן לבצע הפסקת הריון על ידי טיפול תרופתי, שאיבה או גרידה, אלא יש לזרז את הלידה באופן יזום וללדת את העובר. היה והעובר עדיין חי, טרם זירוז הלידה מפסיקים את פעימות לבו של העובר. הזירוז עצמו נעשה על ידי שימוש במשפחת תרופות הנקראת פרוסטגלנדינים, אשר גורמת להתכווצויות עזות של הרחם, וכך מתחיל תהליך הלידה באופן יזום ולא ספונטני. שם התרופה המשמש לזירוז לידה הוא מיסופרוסטול (Misoprostol; שם מסחרי ציטוטק - Cytothec).

הסיכון ללידה שקטה

ישנם מספר גורמי סיכון העשויים להוביל לסיום הריון וללידה שקטה, חלקם קשורים לאורך החיים של האם ולמצבה הבריאותי וחלקם נוגעים למהלך ההריון עצמו. בעיות רפואיות של האם המהוות גורם סיכון הן יתר לחץ דם, הפרעות קרישה (טרומבופיליה), תפקודי כבד לא תקינים, סוכרת וקרע של הרחם כתוצאה מניתוח קיסרי קודם. שתיית אלכוהול, עישון וצריכת סמים במהלך ההריון, מגדילים את הסיכון להיווצרות מומים ולהוביל ללידה שקטה, שכן חומרים אלו יכולים לחדור מבעד לשלייה ולפגוע בהתפתחות התקינה של העובר. בכלל זה גם החשיפה לעישון פסיבי הוא בעל אפקטים שלילים. מחקרים הראו כי בהריונות בגילאים צעירים מאוד (גיל 18 ומטה) או בגילאים מאוחרים יותר (35 ומעלה) השכיחות למות עובר ברחם עולה. הריונות אלה נחשבים הריונות בסיכון ודורשים מעקב קפדני יותר. כמו כן, תת-גובה, תת-משקל ומשקל יתר מהווים גם הם גורם סיכון. בהריון ממושך, הנמשך מעבר ל-40 שבועות, הסיכון לסיבוכים ולמוות תוך רחמי עולה. כדי להימנע מסיבוכים אפשריים, עם התקדמות ההריון מעבר לשלב זה ישקלו זירוז לידה באמצעות תרופות. בנוסף, עוברים בעלי משקל נמוך שלא התפתחו כמצופה והגיעו למשקל תקין נמצאים בסיכון יתר להתפתחות סיבוכים שונים שעשויים להסתיים בלידה שקטה.

מצבה הפיזי של האישה

לאחר הלידה היולדת עשויה לסבול ממספר תופעות כגון דימומים וגינליים, גודש בשדיים והתכווצויות הרחם (המנסה לחזור בהדרגה לגודלו המקורי טרם ההריון). על גודש בשדיים ניתן להקל על ידי קבלת תרופה המייבשת את החלב. דימום וגינלי נמשך בין 4 ל-6 שבועות בממוצע, אם כי אצל נשים מסוימות התהליך עשוי לקחת זמן רב יותר עד הפסקת הדימום והתחדשות המחזור החודשי. ניתן ורצוי להיעזר ברופא להקלת הסימפטומים.

התמודדות נפשית

לידה שקטה היא חוויה נפשית קשה לשני בני הזוג המלווה לעיתים בתחושת קשות של אובדן, אבל, כעס, דיכאון ותחושת אשמה. מומלץ להתייעץ עם אנשי מקצוע כמו פסיכולוג או עובד סוציאלי לתמיכה והקלת ההתמודדות עם האירוע. ישנן קבוצות תמיכה ופורומים שונים בהם נשים חולקות את סיפורן האישי ובכך מסייעות לעצמן ולאחרות בהתמודדות עם המצב הנפשי המורכב אליו נקלעו.
במקרים רבים ההתמודדות הנפשית מורכבת לא רק בשל חוויית הלידה המוקדמת עצמה, אלא מכיוון שהאישה (ולעיתים גורמים נוספים במשפחה) נאלצת לקבל החלטות חשובות בסיטואציה טעונה רגשית, בזמן קצר מאוד ופעמים רבות בלי הבנה עמוקה של כל ההשלכות של הבחירות שלה. בין היתר, על האישה להחליט האם היא רוצה לראות את הוולד, לתעד אותו בעזרת צילום, לתת לו שם ולטפל בסידורי הקבורה בעצמה, או להעביר את הטיפול לבית החולים. בשנים האחרונות, עם עליית המודעות להשלכותיה של הלידה השקטה, ישנן נשים הבוחרות לצלם את הוולד ולעיתים אף להצטלם איתו יחד עם בן או בת הזוג, במיוחד כשמדובר בלידה שקטה בשבועות מתקדמים.

סידורי הקבורה

על פי חוק, ליולדת יש הזכות לבחור אם לקחת על עצמה את סידורי הקבורה, או להעביר את הטיפול לבית החולים. העברת הטיפול לבית החולים משמעו שהאישה מוותרת על הבחירה באיזה אופן ובאיזה מקום יקבר הוולד. בית החולים מעביר את הטיפול לחברה קדישא, אשר קוברת בצורות שונות בהתאם לגיל הוולד, לעיתים בקברי אחים ובקברים ללא שם ולעיתים אף ללא תיעוד מדויק.
בעוד שישנן נשים שמעדיפות שלא לראות את הוולד, לא לתת לו שם ולא לטפל בעניין הקבורה, אחרות מעדיפות לראותו, לעיתים להצטלם, לתת שם ולקבור בקבר מסודר. עם זאת, בשל הצורך לקבל החלטות במהירות ותחת השפעתה של סיטואציה נפשית ופיזית קשה, תחושותיה ורגשותיה של היולדת עשויים להשתנות לאחר זמן מה. כך, נשים מסוימות החותמות בבית החולים על טופס בו הן מעבירות את סידור הקבורה לבית חולים, מוצאות שהן בכל זאת רוצות לדעת מהו מקום הקבורה. במקרים כאלה, עמותת עתים מסייעת לנשים לאתר את מקום הקבורה ואף לשפרו על ידי יצירת קשר עם חברה קדישא ובירור מקום הקבורה המדויק.

בחוק הישראלי

עובדת שילדה בלידה שקטה זכאית לחופשת לידה ככל יולדת. סעיף 6(ה) לחוק עבודת נשים מתיר לה, באישור בכתב של רופא, לקצר את חופשת הלידה כך שתכלול לפחות שלושה שבועות שאחרי הלידה.
החל מ-1 באפריל 2016, לידה שקטה לאחר השבוע ה-22 להיריון (לפני ה - 01/04/16, החל מהשבוע ה - 26) מזכה את היולדת במענק אשפוז, במענק לידה ובדמי לידה, בהתאם לכללים החלים על כל יולדת. נשים שעוברות את התהליך לפני שבוע 22 ואינן זכאיות לחופשת לידה, זכאיות לניצול של עד 6 שבועות ימי מחלה באישור רופא משפחה או רופא נשים.