מחיקת ערכים בוויקיפדיה

מחיקת ערכים היא תהליך פנימי בוויקיפדיה, שבמסגרתו מחליטים ויקיפדים למחוק ערך שהועלה לאנציקלופדיה ונמצא לא ראוי להיכלל בה.
בניגוד לאנציקלופדיה מסורתית, בה מלכתחילה מתווספים פחות ערכים ובפרט פחות ערכים שיימחקו בסופו של דבר (בשל מיעוט ערכים ועורכים), ודיונים ומחיקות מהאנציקלופדיה נעשים לרוב בסתר (למשל השמטת הערך במהדורה המודפסת העוקבת). בוויקיפדיה כמעט כל גורם יכול להוסיף ערך, ועל כן מחיקה היא גורם חשוב בבניית האיכות של האנציקלופדיה, דיוני המחיקות והמחיקות עצמם הן בעל נראות גבוהה ופומבית ומערבות מספר עורכים רב, וישנו תיעוד מסודר ופומבי להליכי המחיקה. כתוצאה משקיפות התהליך, ישנו גם עניין ציבורי ואקדמי במחיקות והרציונל מאחורי המחיקות.
ערכים נמחקים מוויקיפדיה על-פי מדיניות מורכבת, המשתנה בין שפה לשפה, ושהיא דינמית באופייה ומשתנה בהתאם להעדפות העורכים לאורך השנים. המכנה המשותף של מדיניות המחיקה בכלל השפות הוא דיון על חשיבות הערך בין עורכי ויקיפדיה ומנגנון הצבעה או בניית קונצנזוס. לפיכך, עצם התהליך מלמד על החשיבות הנתפסית, בידי העורכים, של ערכים המועמדים למחיקה. המדיניות הפנימית הנוכחית של ויקיפדיה העברית מצוינת בוויקיפדיה:מדיניות המחיקה.
לאור חשיבות ויקיפדיה בתור מקור מידע, נוצרה חשיבות מסחרית, כלכלית, ותדמיתית לקיום ערכים על אנשים, מקומות, ומיזמים. מעבר לשיפור SEO, והכנסת מידע משלים לתוצאות חיפוש של גוגל, עצם קיום ערך בוויקיפדיה יכולה לגרום למחפש במנוע חיפוש לייחס חשיבות לערך על אף שלפחות מחקר אקדמי אחד טוען שאין בהכרח ערך מידעני לגבי קיום ערך. בפוליטיקה האמריקאית, צפיות בדפי ויקיפדיה הם כלי תחזית, עם יכולת אמידה, לתוצאות בחירות פוליטיות ועריכת דפי הוויקיפדיה של המועמדים הוא נושא חשוב לקמפיינים, וניתן כנראה אף לחלץ מידע על פעולות פוליטיות עתידיות מעריכות ויקיפדיה. אנשים וארגונים לעיתים רואים ערך בכך שישנו ערך לגביהם בוויקיפדיה.

צנזורה על ערכי ויקיפדיה

במדינות כמו סין ומדינות אחרות ישנם אמצעי צנזורה המופעלים כנגד ויקיפדיה. צנזורה על ויקיפדיה יכולה לבוא לידי ביטוי באמצעות חסימה כללית של ויקיפדיה (כפי שנעשה בטורקיה ב-2017), חסימה של ערכים ספציפיים, או השפעה על עורכים בתוך הגרסה המקומית של ויקיפדיה.
בצרפת, סוכנות הביון DCRI גרמה למחיקת ערך לאחר שאיימה במעצר של אדמיניסטרטור מתנדב ונשיא ויקימדיה צרפת.
במקרה זה, אף על פי שהלחץ הראשוני צלח, עורך שווייצרי שחזר את הערך, ויקימדיה יצאה בהודעת גינוי ברורה, ובשל אפקט סטרייסנד הדף המשוחזר הפך לדף הנקרא ביותר בוויקיפדיה הצרפתית סביב האירוע.
באיחוד האירופי תוצאות גוגל לדפי ויקיפדיה ספציפיים הוסרו בתור מימוש של הזכות להישכח האירופאית.
ישנם מקרים בהם גורמים בוויקיפדיה הפעילו בעבר מנגנון צנזורה עצמית פנימית לוויקיפדיה. כך למשל ג'ימי ויילס הודה שהוא אירגן פעילות לניטור הוספות מידע על חטיפתו בידי הטליבאן של העיתונאי האמריקאי דויד רוד (David Rohde), ומחיקת המידע בסמוך להכנסתו לוויקיפדיה. זאת, על-מנת להפחית את הכופר הנדרש למען שחרורו. המידע נכנס מספר פעמים לוויקיפדיה, אך מכיוון שלא צוטט מקור מוביל ואמין למידע, מפעיל מערכת שביצע את המחיקות, צלח במשימה למחוק את המידע על החטיפה.
בישראל, פרסומים בוויקיפדיה פוטנציאלית נתונים לפיקוחה של הצנזורה הצבאית, בנוסף ככל שישנו צו איסור פרסום, שבישראל ניתנים בהיקף נרחב, הוא חל גם ביחס לפרסומים בוויקיפדיה. עם זאת, בישראל ובבריטניה, בה יש מערכת חוקית דומה, בפועל הצווים לעיתים נעקפים בוויקיפדיה. בישראל הערך ענת קם הועלה לוויקיפדיה כשהיה צו איסור פרסום, ונמחק לאחר זמן מה בשל חוסר במקורות, אך במקביל גרפיטי רוסס בתל אביב עם הפניית העוברים ושבים לחפש "ענת קם" בגוגל.

סיקור תקשורתי ועמדות פומביות לגבי מחיקות בוויקיפדיה העולמית

ביקורת הושמעה לגבי מדיניות המחיקה בוויקיפדיה הגרמנית לאחר מחיקות בשל סיבה של "חוסר רלוונטיות" על ידי עורכים, אף על פי שאנשים אחרים היו סבורים שמדובר בערכים בעלי משמעות, וכתובים היטב. מספר מקורות תקשורתיים גרמניים התייחסו לתופעה.
בעולם ישנו סיקור תקשורתי על הדרת נשים לכאורה בוויקיפדיה (שמקושרת לפער המגדרי בוויקיפדיה), ופעולות אקטביסטיות פמיניסטיות במלחמות עריכה על-מנת למנוע מחיקת ערכים על נשים. ביחס למחלוקת על מחיקת שמלת חתונתה של קייט מידלטון נטען שמדובר בפער מגדרי בין העורכים. יש אף הטוענים שמדובר לא רק בהדרת נשים, אלא גם בגזענות.
ישנו גם סיקור על מחיקת נושאים ספציפיים שונים. וכן סיקור על ערכים הונאתיים ששרדו זמן רב עד שהם נמחקו.
לאחר שאתרי רשת משמעותיים נמחקו מוויקיפדיה, חלקם בחרו להוציא התייחסות פומבית למחיקה.
ביחס לעמודים עם מידע שלילי על אנשים או ארגונים, ישנים מדריכים המציגים בצורה מודרכת את אופן המחיקה ומשיאים עצות ביחס לניהול קמפיין למחיקת הערך כליל או חלקים מתוכו.
ערכים בוויקיפדיה נמחקו, במספר אירועים שונים, לאחר שהתגלה שהם נוצרו על ידי עורכים בתשלום, לעיתים תוך שימוש ב"בובות קש". בחלק מן המקרים אף עלו טענות לקבלת כספים באמצעות סחיטה באיומים של מושאי ערכים על מנת למנוע את מחיקתם או שינוים.
אתר משלים לוויקיפדיה האנגלית, Deletionpedia, הוקם במטרה לבצע גבויים לערכים שנמחקים מהוויקיפדיה האנגלית על מנת להנגיש את המידע לציבור. הערך על אתר זה אף עמד בפני הצבעת מחיקה בוויקיפדיה האנגלית, אך שרד את ההצבעה.

במערכת החינוך הישראלית

לצורך הוראת אזרחות בישראל הוכן מערך שיעור על ידי המרכז לטכנולוגיה חינוכית שכותרתו "איזה ערך יש לערך?". מערך השיעור מציג את הדילמות והנימוקים סביב מחיקת ערכים בוויקיפדיה על רקע מקרה בוחן של אפליקציה טכנולוגית ספק פוגענית, בהשראת "בליינדספוט", ומצב של "התנגשות בין זכויות". בסיום מערך השיעור, התלמידים עורכים בכיתת הלימוד סימולציה של הצבעת מחיקה של ערך בוויקיפדיה.