google/wiki40b huggingface dataset:
מישהו לרוץ אתו

אסף

אסף הוא נער ירושלמי בן 16, אשר במסגרת עבודת הקיץ בעירייה, כאשר הוריו נמצאים מחוץ לארץ, מתבקש לאתר בעלים של כלבה המסתובבת ללא רישיון. במהלך החיפושים מתוודע אסף לסיפורה המופלא של תמר, בעלת הכלבה ששמה דינקה. הוא מחליט למצוא אותה בכל מחיר. 
במסגרת חיפושיו, דינקה מובילה אותו אל בית ערבי נטוש בליפתא, שם נמצאים נערים נרקומנים, שמספרים לו שתמר מחפשת בחור, גיטריסט, ואסף מבין מכך, באכזבה, שזה כנראה החבר שלה. אסף מגלה גם שחייה של תמר מעורבים במאפיה, בסמים ובחיי הרחוב ומתלבט האם כדאי להמשיך בחיפוש אחר נערה ששקועה כל כך בצרות. עם זאת, בעקבות הגילויים על תמר, אסף מגלה דברים חדשים על עצמו. הוא מגלה שמבלי להכיר את תמר, הוא נקשר אליה ומרגיש כאילו הוא מכיר אותה מתחילת חייו.
בהמשך החיפושים, מגיע אסף אל המסעדה של לאה, חברתה של תמר. לאחר שהיא מגלה בו אמון, היא מסיעה אותו יחד עם דינקה אל הנקודה ממנה מגיעים אל מקום המחבוא של תמר, שם הוא יורד אל הוואדי. בתחילה הוא מזהה מרחוק שני נערים, אחד גבוה וכחוש, והשני נער קצוץ שיער (ולא יודע שזו היא תמר). הנער הגבוה בורח מהשני, ואסף תופס אותו ומונע ממנו לברוח, אבל אז הוא מותקף בידי הדמות השנייה, תמר.

תמר

סיפורה של תמר מסופר במהלך חודש לפני שאסף ודינקה הכלבה מצאו זה את זה.
תמר בת ה-16, היא נערה חכמה, אמיצה, מציאותית, מלאת חיים ובוגרת לגילה. היא שרה במקהלה, ושירה היא חלק בלתי נפרד ממנה. חייה השתנו כאשר אחיה הגדול, שי, נגן גיטרה מוכשר, התמכר להרואין וברח מהבית. לאחר זמן רב של היעדרות, תמר קבלה שיחת טלפון משי, שבה הוא סיפר לה כי הוא נלקח למעון לאמני רחוב צעירים בניהול אדם מהמאפיה בשם פסח, שם ההתמכרות שלו להרואין התחזקה והוא שועבד לסם, בשיחה הוא ביקש מתמר להצילו. 
במשך מספר חודשים לאחר שיחת הטלפון, תכננה תמר תוכנית להציל את שי מהמעון ולגמול אותו מהסם. היא אירגנה במערה בהרי ירושלים מחבוא, אליו היא תכננה להביא את שי לאחר שתברח אתו, ושם הם יעברו ביחד את תקופת הגמילה. היא ברחה מן הבית ביחד עם דינקה, והצליחה להגיע אל המעון, שם פגשה את העבריין המפוקפק שמנהל את המקום שמו - פסח. בימיה הראשונים היא לא ראתה זכר לשי, עד שלילה אחד הוא הוחזר למעון לאחר ניסיון בריחה, חבול ופגוע מידי פסח. היא יצרה אתו קשר כדי לתכנן את הבריחה. ביום המיועד, ברחה תמר עם שי במכוניתה של לאה, שהסיעה אותם אל המחבוא כמתוכנן.

המפגש בין אסף לתמר

לאחר אי ההבנה ביניהם, הם מתוודעים אחד לשני, ומגלים את החלקים החסרים בתמונה - תמר מגלה על אסף ועל מסעו עם דינקה, ואסף מגלה ששי הוא אחיה של תמר ולא החבר שלה. אסף מחליט להישאר במחבוא ולעזור לתמר לגמול את שי מהרואין. באחד הלילות הבאים בשעה שתמר ואסף יושבים ומשוחחים, הם מתגלים על ידי פסח ואנשיו. פסח מנסה לפתות את שי במנה נוספת ממש לאחר שהגמילה נגמרה, אך לאחר היסוס, שי מסרב. פסח הנדהם מחליט לנקום בשי ולשבור לו את האצבעות כדי שלא יוכל יותר לנגן, אולם בדיוק אז מגיחים קרנף (חברו של אסף) וכוח שוטרים. מתברר שקרנף הוא זה שהסגיר לפסח את מקום הימצאם של תמר ושי, על מנת לגרום ללכידתו של פסח על ידי המשטרה.
בסיום הספר שי חוזר הביתה אל הוריו, ותמר ואסף חוזרים אל המערה עם דינקה.
אסתנוספירה

אסתנוספירה (מיוונית, ἀσθενός, חלש ו-σφαῖρα, ספירה) היא השכבה העליונה הצמיגית של מעטפת כדור הארץ, הנמצאת מתחת לליתוספירה בעומקים של בין 100 ל-200 קילומטר מתחת לפני השטח, כשבסיסה מגיע לעומק של 700 ק"מ. תחת האוקיינוסים, ובמיוחד תחת הרכסים המרכז אוקייניים, שכבת האסתנוספירה קרובה יותר לפני כדור הארץ מאשר תחת היבשה. על חלקה העליון של האסתנוספירה נעים הלוחות הטקטוניים ובגלל צפיפותה המועטה הגלים סייסמיים עוברים דרכה באיטיות לעומת מעברם בשכבה שמעליה.‏ השערות על קיומה של שכבה זו הועלו עוד בשנת 1926, אך רק לאחר רעידת האדמה בוואלדיביה ב-22 במאי 1960 התקבל אישוש לכך.
תמורה דמוגרפית

רקע היסטורי

בתחילת המאה ה-19 אופיינו מדינות במערב בשיעורי פריון גבוהים - עד כדי 5-7 ילדים לאישה (ארצות הברית סביב 7, בריטניה 5, צרפת 4.4). במקביל, שררו שיעורי תמותה גבוהים בקרב תינוקות וילדים עד גיל 5 - שהגיעו עד כדי שליש ויותר מהילדים. תוחלת החיים באירופה בתחילת המאה הייתה סביב 40 שנה. המהפכה התעשייתית הביאה לשיפור ניכר ברמת החיים, להקפדה על היגיינה ושיפורים במערכות הרפואה, ובעקבותיה החלה במחצית השנייה של המאה ה-19 צניחה בתמותת תינוקות וילדים. בעקבותיה ירדו שיעורי הפריון לרמות של כ-3 ילדים לאישה ואף למטה מכך. (ב-1900 היה שיעור הפריון בארה"ב 3.9, בבריטניה 3.5 ובצרפת 2.8).

התמורה הדמוגרפית השנייה

החל משנות השבעים של המאה העשרים החלה במדינות המפותחות תופעה חדשה שזכתה לשם "התמורה הדמוגרפית השנייה: תוחלת החיים החלה לעלות בעיקר בשל שיפור ניכר ברפואה ובמניעת תמותה, ובמקביל המשיכו שיעורי הפריון לרדת אל מתחת לשיעור התחלופה הדמוגרפי -2.1. ברוב המדינות שיעור הפריון ירד מתחת ל-2 ילדים לאישה, ובמדינות מסוימות אף לפחות מ-1.5.
רובין אליס

קורות חייו

אליס נולד באיפסוויץ' שבמחוז סאפוק. הוא ואחיו התחנכו בבית ספר בהייגייט שבצפון לונדון. הוא למד היסטורה בפיצוויליאם קולג' באוניברסיטת קיימברידג', שם גם הופיע בלמעלה מעשרים מחזות. הופעת הבכורה שלו בווסט אנד הייתה בתפקיד קפטן ג'ק אבסולוט במחזה "The Rivals" מאת שרידן שהועלה בתיאטרון היימרקט. הוא שיחק במחזה "The Real Inspector Hound" בתיאטרון קריטריון ובמחזה "Widowers' Houses" בתיאטרון רויאל קורט. הוא היה חבר בלהקת תיאטרון חדשנית שהוקמה ב-1972 על ידי איאן מק'קלן ואדוארד פת'רברידג' ושהופעלה בצורה דמוקרטית על ידי השחקנים עצמם. עם להקת התיאטרון הופיע אליס במחזות "Tis Pity She's a Whore",‏ "Ruling the Roost", "דרכו של עולם", "The Wood Demon", "הבאקכות", "טרטיף", "המלך ליר" ובמחזה "סבכים" המבוסס על ספר מאת רונאלד לאינג.

קריירה

הפריצה הגדולה בקריירה של אליס הייתה בשנת 1975 כששיחק בתפקיד הראשי, רוס פולדארק, בסדרת הטלוויזיה הפופולרית "פולדארק" של ערוץ BBC One.
ב-1979 כיכב אליס לצדה של לי רמיק בתפקיד ג'ון אקטון בסרט "האירופאים" בהפקת מרצ'נט ואייבורי עיבוד לרומן מאת הנרי ג'יימס. הוא הופיע בתפקיד הווארד קרטר, שנודע בזכות גילוי קברו של המלך תות ענח' אמון, במיני-סדרה "The Curse of King Tut's Tomb" של רשת CBS. עוד שיחק בסדרת הדרמה הבריטית "Heartbeat", ובעיבוד משנת 1994 של ה-BBC למותחן הפסיכולוגי "A Dark-Adapted Eye" מאת רות רנדל. ב-2006 השתתף בפרק "The Photographer" בסדרה "וולנדר" שהגיבור שלה הוא הבלש השוודי "קורט וולנדר".
לאליס קריירה ארוכה של הופעות בתיאטרון, בין השאר עם הלהקה השייקספירית המלכותית. הוא שיחק בתפקיד פינץ' בגרסה מוזיקלית של המחזה "קומדיה של טעויות", הופיע בתפקיד אדמונד במחזה "המלך ליר", גילם את אכילס במחזה "טרוילוס וקרסידה", ושיחק בתפקיד דון פדרו ב"מהומה רבה על לא דבר". ב-1996 הופיע בתיאטרון בווסט אנד לצדה של זואי ואנאמייקר במחזה "סילביה"  מאת א. ר. גורני בתיאטרון אפולו.
אליס כתב ספר זכרונות בשם "Making Poldark" על הפקת הסדרה "פולדארק" שיצא לאור בהוצאת "בוסיני בוקס" (ISBN 0-906456-00-2). ב-2012 יצאה מהדורה מחודשת ומורחבת של הספר בהוצאת "פאלו אלטו פבלישינג" (ISBN 9780983939818). 
בסדרה המחודשת של BBC‏/‏Mammoth של הסדרה "פולדארק" שיחק אליס בהופעת קמע בתפקיד הכומר האלס.
אליס כתב ספר בישול בשם "Delicious Dishes for Diabetics: A Mediterranean Way of Eating" שיצא לאור בהוצאת קונסטבל & רובינסון ב-4 באוגוסט 2011. בארצות הברית יצא הספר לאור בנובמבר 2011 בהוצאת סקייהורס בשם שונה מעט: "Delicious Dishes for Diabetics: Eating Well with Type 2 Diabetes".
בינואר 2014 התפרסם בבריטניה ספר הבישול השני שלו בשם "Healthy Eating for Life", ובמרץ 2014 יצא הספר לאור בארצות הברית.

חיים אישיים

אליס חי עם אשתו מרדית' בדרום מערב צרפת. לאליס שני אחים צעירים ממנו, האחד הוא השחקן ג'ק אליס והשני הבמאי פיטר אליס (נפטר ב-2006).
צמחים מוגנים בישראל

בישראל ישנם 257 מיני צמחים המוכרזים כערכי טבע מוגנים, זאת מתוך למעלה מ-2,600 מיני צמחים הגדלים בר בארץ ישראל. מדובר בצמחים עילאיים (דהיינו צמחים בעלי-זרע ושרכים, ולא אצות, טחבים, פטריות וחזזיות), וכן רק בצמחים אוטוכטוניים, כלומר שלא הובאו לישראל בידי אדם. מסיבות היסטוריות נכללו במניין זה גם המינים הגדלים בחרמון, אך לא המינים הגדלים רק בסיני. המינים המוגנים כוללים בין היתר את השושן הצחור, הכלנית המצויה, כל בני הסוג אירוס, כל בני משפחת הסחלביים, וכן את כל העצים.

היסטוריה

ביולי 1964 הגיש חבר הכנסת ס. יזהר הצעת חוק להגנת פרחי הבר. בסוף שנת 1964 נחקק חוק ערכי הטבע המוגנים, שנועד להציל את פרחי הבר, והמבצע לאכיפתו נחל הצלחה רבה. 
נוהג קטיפת הפרחים, אשר השתרש בקרב האוכלוסייה היהודית, הביא כמה מפרחי הבר היפים והייחודיים של הארץ אל סף כליה. החברה להגנת הטבע ורשות שמורות הטבע חברו לצורך מבצע משולב, שבו נטלה הרשות על עצמה את תפקיד החקיקה והאכיפה, והחברה להגנת הטבע את עיקר תפקיד החינוך וההסברה. על פי החוק הוכנו תקנות, שלפיהן נאסרו קטיפה, עקירה ומכירה של כמה עשרות מינים של פרחי בר. למרות הספקנות, המבצע נחל הצלחה: באמצעות מערכת הסברה שמצאה את ביטויה בכל דרכי התקשורת (חוברות, כרזות, עיתונים ורדיו), ובעזרתם של אלפי גננות ומורים שנרתמו למשימה במשך שנים, נפסקה קטיפתם של אלפי פרחי הבר המוגנים.
ההגנה על מינים אלה, הפעילות החינוכית והאווירה הציבורית האוהדת שליוו את הפעילות המשפטית, נשאו פרי ועזרו לחזק אוכלוסיות של צמחי-בר שהיו קרובות להכחדה, להגביר את המוּדעוּת לצורך לשמור על טבע הארץ, ואף להגביר את האהבה לפרחים ואת ההנאה מהם בכלל.
לרשימת הצמחים המוגנים צורפה רשימה המכונה "הרשימה האדומה". רשימה זו כוללת את מיני הצמחים הנמצאים בסכנת הכחדה.
בשנת 2005, לאחר שנים רבות של ניסיונות לעדכון הרשימה, אושרה רשימה חדשה של ערכי טבע מוגנים. הרשימה הרחיבה את רשימת הצמחים המוגנים. הרשימה כללה בנוסף לצמחים גם רכיכות ודגים. הרשימה מתחלקת לשתי קבוצות: "צמחים עשבוניים בעלי פרחים ושרכים" וקבוצה של "מטפסים, שיחים ועצים". בעקרון הצמחים המוגנים הם צמחים מקומיים. נכללו ברשימה גם מיש דרומי שאולי הובא על ידי האדם ואינו מקומי וכן פיקוס השקמה שהובא מאפריקה.
שיווי משקל מקוטע בתאוריה החברתית

שיווי משקל מקוטע בתאוריה החברתית הוא שיטה להבנת שינוי במערכות חברתיות מורכבות. השיטה בוחנת את ההתפתחות של שינוי מדיניות, לרבות התפתחותם של סכסוכים. התאוריה גורסת כי רוב המערכות החברתיות מתקיימות במשך תקופות ארוכות של יציבות, אשר נקטעות בתזוזות פתאומיות של שינוי קיצוני. התאוריה שואבת השראה במידה ניכרת מהתאוריה הביולוגית של שיווי משקל מקוטע שפותחה בידי הפלאונטלוגים ניילס אלדריג' וסטיבן ג'יי גולד.
המודל של שיווי משקל מקוטע של שינוי מדיניות הוצג לראשונה על ידי פרנק באומגרטנר ובריאן ג'ונס ב-1993 ומאז קיבל תשומת לב הולכת וגוברת במסגרת הגישה המוסדית-היסטורית. המודל קובע כי באופן כללי מדיניות משתנה רק באופן תוספתי (אינקרמנטלי) כתוצאה ממספר מגבלות, ובעיקר ה"דביקות" של תרבויות ארגוניות, אינטרסים שקועים והרציונליות המוגבלת של מקבלי החלטות. שינוי מדיניות ייקטע אפוא באמצעות שינוי בתנאים אלו, ובמיוחד שינויים במפלגות השלטון או שינויים בדעת קהל. כתוצאה מכך, מדיניות מאופיינת בפרקי זמן ארוכים של יציבות, אשר נקטעים בידי שינויים גדולים אך לא תכופים כתוצאה משינויים בחברה או בממשלה. דבר זה בא לידי ביטוי במיוחד במגמות עכשוויות של מדיניות בתחום הסביבה והאנרגיה. כמו כן נמצא כי גם מדיניות הפיקוח על נשק ומדיניות הטבק הפדרלית בארצות הברית משתנות באופן מקוטע. במחקר של מיכאל גיבל נמצא כי למרות תזוזה משמעותית לשינוי מדיניות טבק מדינתית, מדיניות הטבק המדינתית בארצות הברית בין 1990 ל-2003 לא התאפיינה בשינויי מדיניות מקוטעים, דבר אשר פעל לטובת סדר יום של מדיניות פרו-עישון.
קוני ג'רסיק, חוקרת אורחת בבית הספר לניהול של אוניברסיטת ייל, חקרה את התפתחותן של מערכות ארגוניות וניתחה את דפוסי השינוי שלהן. היא ניתחה שישה תחומים של שינוי מדיסציפלינות שונות, ומצאה דפוסים דומים בין הדרך בה נתפסת התרחשות שינוי במינים ביולוגיים לבין הדרכים בהן מבוגרים, קבוצות, ארגונים ושדות מדעים מתפתחים. ניתן למצוא יישומים של התאוריה בתאוריה ארגונית, במחקר של קבוצות עבודה קטנות,, במחקר של קהילות גאוגרפיות והתנהגות מאוגדת ובמחקר של שינוי טכנולוגי. 
כפי שציינו כמה חוקרים, היישומים הביולוגיים של שיווי משקל מקוטע החיו מחדש "תאוריה אודות שינוי בתוך ישויות". בה בעת, ישנה ביקורת על כך שיישומים בתחום מדעי החברה של רעיון שיווי המשקל המקוטע התרחקו מרעיון מרכזי בתאוריה הביולוגית המקורית של שיווי משקל מקוטע: הרעיון שאזור גאוגרפי ממלא תפקיד משמעותי בקביעה אלו אוכלוסיות צפויות לשינויים חדים ופתאומיים בזמן נתון.
צונג-דאו לי

ביוגרפיה

נולד בשנגחאי ב-24 בנובמבר 1926. אביו עבד בתעשיית הכימיקלים. ב-1943 החל לימודי הנדסה כימית באוניברסיטת ג'ג'יאנג אך עבר למחלקה לפיזיקה ובה למד בין 1943 ו-1944. בעקבות המלחמה נאלץ לעבור ל"אוניברסיטה הלאומית המאוחדת של דרום המערב", איחוד של מספר אוניברסיטאות שהתקיים בזמן המלחמה. ב-1946 עבר לאוניברסיטת שיקגו שם החל לימודי דוקטורט וב-1950 הגיש את עבודת הדוקטורט, בהנחיית אנריקו פרמי. שימש תקופה כחוקר באוניברסיטת קליפורניה בברקלי וב-1953 מונה לפרופסור באוניברסיטת קולומביה, שם נשאר עד פרישתו.
בתחילה חקר מודל פתיר של תורת שדות קוונטית הידוע כמודל לי. לאחר מכן עבר להתמקד בפיזיקת חלקיקים. ובפרט חקר את הקאון.
הקאונים הנייטרליים נתגלו לראשונה בשנות ה-40 המאוחרות, הם תויגו כמזוני t ו-q, ודעיכתם הייתה תעלומה גדולה, ונקראה 'חידת ה- τ–θ'. לשני החלקיקים הייתה מסה זהה, והדבר היחיד שהיה שונה ביניהם היה תהליך הדעיכה שלהם והעובדה שלשני סטים נפרדים של תוצרי התפרקות הייתה זוגיות שונה. בשנת 1956 הציעו לי ויאנג שזוגיות לא צריכה להישמר באינטראקציות חלשות (אינטראקציות חזקות ואלקטרומגנטיות משמרות את הזוגיות). לאחר שבשנת 1957 צ'ין-שיונג וו הציגה אימות ניסויי להשערה זו בהתפרקות בטא של קובלט, זכו השניים בפרס נובל לפיזיקה על עבודתם.
מעבר לפיזיקת חלקיקים, לי היה פעיל בפיזיקה סטטיסטית, אסטרופיזיקה, הידרודינמיקה, מערכות מרובות עצמים, מצב מוצק וכרומודינמיקה קוונטית על סריג.
ב-1983 כתב מאמר תחת הכותרת "שמא הזמן הוא משתנה בדיד דינמי?", המאמר גרר סידרה של פרסומים על ידי לי ועמיתיו סביב ניסוח יסודות הפיזיקה באמצעות משוואות הפרש.
החל מ-1975 לי ועמיתיו ייסדו את התחום של סוליטונים לא טופולוגיים, דבר שהוביל לעבודתו על כוכבים סוליטונים ועל חורים שחורים במהלך שנות ה-80 וה-90.
בין 1997—2003 היה ראש מרכז המחקר RIKEN-BNL שפעל לבניית מחשבי-על לצורך חישובים של כרומודינמיקה קוונטית על סריג. ב-1998 הגיעו ל1 טרהפלופס וב-2001 הגיעו ל-10 טרהפלופס.
עבד יחד עם ריצ'רד פרידברג על פיתוח שיטה חדשה לפתרון משוואת שרדינגר.
מספר ראשוני וילסון

במתמטיקה, מספר ראשוני וילסון הוא סוג מסוים של מספר ראשוני. מספר ראשוני p נקרא מספר ראשוני וילסון אם p² מחלק את , כאשר ! היא פונקציית העצרת. 
ידועים כיום רק שלושה מספרים כאלו: 5, 13 ו-563; אם קיימים אחרים הם חייבים להיות גדולים מ-5 · 10⁸. משערים שישנם אינסוף מספרים ראשוניים וילסון, ושמספרם עד x הוא מסדר הגודל של  .
עמק סברינה

מקור השם

שמו של העמק ניתן לו על ידי משלחת החקר הגאולוגית של אוניברסיטת ואיקטו מוואיקטו שבניו זילנד, אשר חקרה את האזור בין השנים 1979–1978 בפיקודו של מייקל סלבי.
העמק נקרא על שמו של מצוק סברינה הסמוך - ושנייהם נקראים על שמו של אתר בבריטניה הרומית (בדומה לאתרים רבים אחרים ברכס בריטניה שנקראים על שם אתרים בבריטניה הרומית).
שלמה אביגדור

שלמה בן אברהם אביגדור (נולד ב-1384) היה מתרגם עברי בן יהדות פרובאנס בסוף המאה ה-14.

קורות חיים

בסיוע אביו, אברהם אביגדור, תרגם כבר בגיל 15 את עבודתו של ארנלדוס דה וילה נובה  "De Judiciis Astronomiæ" (בתרגום חופשי: חוקי האסטרונומיה) מלטינית לעברית, תחת השם "פנים במשפט". התרגום עודנו בכתב יד ולא נדפס.
ב-1399 תרגם את המאמר על הספרות של יוהנס דה סקרובוסקו לעברית תחת השם "מראה האופנים", הספר נודע גם בשם "ספר האשפירא הגדול".
דיוויזיית הפרשים אס אס ה-37

היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה  בשם "דיוויזיית הפרשים אס אס ה-33" ב-8 בפברואר 1945. ב-19 בפברואר שונה שמה ל"דיוויזיית הפרשים אס אס ה-37 'ליצו'". היא נקראה על שם הגנרל הפרוסי לודוויג אדולף וילהלם פון ליצו. היא הורכבה על בסיס דיוויזיית פרשים אס אס השמינית ודיוויזיית פרשים אס אס ה-22. מרבית מגויסי הדיוויזיה היו נערים בני 16 ו-17. כמפקדה הראשון של הדיוויזיה שימש ולדמאר פגליין (אחיו של הרמן פגליין), והיא הוכפפה לקבוצת ארמיות דרום. במרץ הוחלף פגליין בקרל גאזאלה,   ובאפריל הוכפפה תחת הקורפוס ה-43 שהיה חלק מהארמייה השמינית. הדיוויזיה לחמה בקרבות כנגד הצבא האדום בסלובקיה ואוסטריה ונכנעה עם סיום המלחמה.
עומר אלמוג

ביוגרפיה

אלמוג נולד וגדל במושב שתולים. הוא למד בתיכון בבאר טוביה. אביו, אמיתי, רץ מרתון מקצועי, אימן אותו בתחילת דרכו. כיום הוא מתאמן בקבוצת מכבי תל אביב בהדרכתו של ד"ר רפי וישניצר.

2013

באליפות ישראל לנוער בריצת כביש למרחק של 5000 מטר שנערכה בנובמבר 2013 זכה אלמוג במדליית זהב בתוצאה של 15:41 דקות, לפני חבריו לאגודה, דוד טאייצ'ו 15:57 דקות ובני אלהין 15:59 דקות.

2014

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי 2014 זכה אלמוג במדליית כסף בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:51.22 דקות, אחרי איימרו עלמיה מהפועל אתלטי אורן השרון (3:49.77 דקות) ואסמרו אררו מהפועל עמק חפר (3:51.40 דקות).

אלוף ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי 2015 זכה אלמוג במדליית זהב בריצת 1500 מטר בהשוואת שיא אישי של 3:51.22 דקות, לפני האלוף היוצא איימרו עלמיה (3:51.57 דקות) ומולוסאו דניאל (3:56.55 דקות), שניהם מהפועל אתלטי אורן השרון.
בתחרות שנערכה בקסלו בלגיה באוגוסט אותה שנה קבע אלמוג בריצת 1500 מטר שיא אישי חדש של 3.46.91 דקות.

2019

במסגרת תחרות "האסקי קלאסיק" שנערכה באולם בסיאטל שבארצות הברית ב-8 בפברואר 2019, ייצג אלמוג את אוניברסיטת טקסס עמק ריו גראנדה ושיפר את שיאו האישי בריצת מייל, כשקבע זמן של 4:06.85 דקות וסיים במקום השלישי במקצה שלו וה-23 הכללי (מתוך 53 רצים).
הדייסה המתוקה

העלילה

המעשייה עוסקת באם ובתה החיות בעוני. העוני גדול עד כדי כך שלא נותר, לדאבונן, מזון בבית. אולם למרבה המזל הילדה מקבלת סיר קסום מאישה זקנה. הסיר, שהוענק לילדה ללא תמורה, מסוגל לבשל דייסה על ידי אמירת מילת קסם, וגם להפסיק את הבישול על ידי אמירת מילות-קסם אחרות.
יום אחד, כשהילדה הלכה לטייל, רעב תקף לפתע את האם. האם, שרצתה לשבור את רעבונה, אכלה מן הדייסה לשובע. אולם איתרע מזלה והסיר לא הפסיק לבשל, זאת משום שמילות-הקסם פרחו מזיכרונה. הדייסה הציפה את הכפר, וכשנדמה היה כי המצב אבוד, שבה הילדה מן הטיול, הבחינה במצב ועצרה את הסיר מבישולו.
מחולל יישומים

מחולל יישומים המכונה גם שפת תכנות הדור הרביעי (4GL) הוא כלי לפיתוח יישומי מחשב, שמספק יכולת הפשטה גבוהה יותר של חומרת המחשב מאשר שפות מהדור השלישי, מה שהופך את השפה לידידותית, עוצמתית ורב תכליתית. אחד האיפיונים של שפה זו הוא עיסוק עם אוספים גדולים של מידע ולא עם בתים וביטים. שפות אלו בדרך כלל כוללות תמיכה בבסיסי נתונים, ממשקי משתמש, אופטימיזציה מתמטית, מולטימדיה ופיתוח אתרי אינטרנט. 
חלק משפות הדור השלישי המתקדמות כמו פייתון, רובי ופרל כוללות כמה תכונות של שפות 4GL. כמו כן, ספריות עם תכונות הדומות לשפות דור רביעי פותחו כתוספות לשפות דור שלישי, דברים אשר טשטשו את האבחנה בין שפות 4GL ו-3GL. בשנת 1980 ו-1990, נעשו מאמצים לפתח שפות תכנות מהדור החמישי (5GL).

דורות של שפות תכנות

מחולל יישומים קרוי לעיתים "שפת דור רביעי", משום שהתפתחותו באה לאחר  שפות דור שלישי – שפות עיליות כגון קובול, פורטרן, פסקל, C, שהן אוסף של הוראות למחשב בפסדו אנגלית שעל פי רוב אינן תלויות בחומרה עליה תתבצע התוכנית. 
שפות הדור הרביעי הן השלב הבא בהתפתחות. יצירת כלי לפיתוח תוכנה שבו הגדרתם של יישומים נעשית בכלים מתקדמים במידה רבה מאלה של שפות הדור השלישי, כך שנחסך חלק ניכר מהתכנות הנדרש.

סוגי מחוללים

לרוב מחוללי היישומים אין יכולת הידור, ליצירת תוכנה עצמאית שרצה עצמאית, כפי שיש לשפות תכנות מהדור השלישי. האפליקציות שנוצרות באמצעותם, שנשמרות בקובץ או מספר קובצי נתונים, יכולות לרוץ במסגרת מחולל היישומים או באמצעות גרסת הרצה שלו (גרסת Run Time) שהיא גרסה מנוונת של המחולל, שאפשר להריץ באמצעותה את היישום, אבל לא לפתח אותו.
אבחנה נוספת בין מחוללי יישומים היא בין מחוללים מקצועיים שמיועדים למפתחים כדוגמת פאואר בילדר, קליפר  ופוקס פרו, שלשימוש בהם נדרש ידע מוקדם ואף יכולת תכנותית, ומחוללים שמיועדים למשתמשי קצה כדוגמת דיבייס, אקסס ומיכה 8, שבהם ניתן ליצור יישום בלי ידע רב ובקלות יחסית ועיקר השימוש בו הוא כמחסן לצורך אגירת ואחזור נתונים. 
אבחנה אחרת שעשויה להיות קשורה במידה מסוימת לאבחנה הקודמת,  היא מחוללי יישומים חסרי שפה תכנותית שמוגבלים ביכולות שלהם כמו מג'יק, לבין מחוללי יישומים שמשולבת בהם שפה תכנותית, שמרחיבה במידה כזו או אחרת את הפונקציונליות שלהם ומיועדת לקהל מגוון יותר של מפתחים. אבחנה נוספת היא בשיטה של הטיפול בנתונים, בין מחוללי ישומים מבוססי SQL, לבין מחוללי יישומים שיש להם שפה פנימית אחרת לטיפול בנתונים כדוגמת דיבייס וממשיכיו.
מחולל היישומים וויזדום (Wizdom) שפותח על ידי חברת מ.ל.ל הישראלית היה מחולל הישומים הראשון שהיה בגישה של תכנות מונחה-עצמים, שבו היה ניתן לרשת טופס ולשנות את תכונותיו.

תחומים לפיתוח עם מחולל

מחוללי יישומים ברובם הגדול מיועדים לתחום של בסיסי נתונים ומניפולציות על מידע, אך עם זאת ניתן למצוא אותם בתחומים נוספים, כמו מחולל היישומים Toolbook שיועד במקור ליצירת מערכי למידה העוסקות במולטימדיה, או כמו MATLAB בתחום המתמטי והאלגוריתמי המאפשר טיפול קל ונוח במטריצות, שימוש בפונקציות ובנתונים, ומימוש אלגוריתמים על נתונים בתחומים רבים.
רוב רובם של מחוללי היישומים הקיימים כיום, לא מתאימים לפיתוח תוכנות תשתית (מערכות הפעלה, תוכנות תקשורת וכו') וגם לא ליישומים ייעודיים בעלי אלגוריתמיקה ייחודית, במיוחד אלו שדורשים משאבי עיבוד כמו תוכנות גרפיקה, עיבוד תמונה, עיבוד קול ועיבוד וידאו, שבכדי לעבוד ביעילות, הן צריכות להיכתב בקוד של שפה עילית שקרובה לחומרה כמו C++.
ברכה

בְּרָכָה היא תפילה קצרה שנאמרת בזמן קיום מצווה, מועד או חוויה יוצאת-דופן בחייו של אדם. קיימת חובה על פי התורה היהודית, לברך על אכילה. הברכה הדתית כוללת את המילים "ברוך אתה ה'", ומכילה דברי שבח, הודאה או בקשה לה'. המצווה לברך היא אחת משבע מצוות דרבנן.

פותח בברוך וחותם בברוך

הברייתא במסכת ברכות קובעת כי "כל הברכות פותח בהן בברוך וחותם בהן בברוך". לכלל זה יש ארבעה יוצאים מן הכלל: ברכת הפירות וברכת המצוות, ברכה הסמוכה לחברתה (רצף של שתי ברכות או יותר), ברכה אחרונה של קריאת שמע וברכת הטוב והמטיב. הראשונים סיפקו הסברים שונים למקרים החריגים. על סמך דברי המשנה והתוספתא במסכת ברכות פסק הרמב"ם: "מקום שהתקינו לחתום בברוך אינו רשאי שלא לחתום, ומקום שהתקינו שלא לחתום אינו רשאי לחתום, מקום שהתקינו שלא לפתוח בברוך אינו רשאי לפתוח, מקום שהתקינו לפתוח אינו רשאי שלא לפתוח".

המשנה ממטבע שטבעו חכמים

במסכת ברכות נחלקו התנאים רבי מאיר ורבי יוסי לגבי מי ששינה ואמר נוסח אחר מכפי שתיקנו חכמים: "ראה פת ואמר כמה נאה פת זו ברוך המקום שבראה יצא, ראה תאנה ואמר כמה נאה תאנה זו ברוך המקום שבראה יצא, דברי ר' מאיר. ר' יוסי אומר, כל המשנה ממטבע שטבעו חכמים בברכות לא יצא ידי חובתו". בהלכות ברכות סיכם הרמב"ם: "נוסח כל הברכות עזרא ובית דינו תקנום, ואין ראוי לשנותם ולא להוסיף על אחת מהם ולא לגרוע ממנה, וכל המשנה ממטבע שטבעו חכמים בברכות אינו אלא טועה, וכל ברכה שאין בה הזכרת השם ומלכות אינה ברכה אלא אם כן הייתה סמוכה לחבירתה. וכל הברכות כולן נאמרין בכל לשון והוא שיאמר כעין שתקנו חכמים, ואם שינה את המטבע הואיל והזכיר אזכרה ומלכות ועניין הברכה אפילו בלשון חול, יצא" (משנה תורה לרמב"ם, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ה'-ו.) כלומר, לכתחילה אין לשנות כלל מהנוסח המקובל שאותו תיקנו חכמים, אך בדיעבד מי שבירך בנוסח שונה, ואפילו בלשון חול, אם הזכיר שם ומלכות ואמר את עיקר העניין עליו נסובה הברכה, יצא ידי חובתו ואינו צריך לחזור ולברך. 
ההשלכות של סוגיה זאת נוגעות הן לאמירת הברכה בנוסח שונה או בלשון שאינה לשון הקודש, והן להחסרת או הוספת מילים בתוך נוסח הברכה (דבר שהיה מצוי בקהילות שנהגו לומר פיוטים בברכות קריאת שמע). רבי יוסף קארו  פסק בשולחן ערוך שאם במקום "ברכת הזן", הברכה הראשונה בברכת המזון, אמר בארמית: "בריך רחמנא מלכא מריה דהאי פיתא" - יצא ידי חובתו, כיון שהזכיר שם ומלכות ואמר את עיקר עניין הברכה. לדעה זו גם דברי המשנה "מקום שאמרו...לחתום - אינו רשאי שלא לחתום" נאמרו רק לכתחילה, אמנם לדעה הנוספת שהובאה בשולחן ערוך צריך גם לחתום ב"בריך רחמנא דזן כולא".
לגבי אמירת פיוטים באמצע ברכות קריאת שמע פסק השולחן ערוך שעדיף להימנע מלאומרם, ואילו הרמ"א כתב שאין איסור בדבר וציין שכך המנהג המקובל. המשנה ברורה הסביר את דברי הרמ"א על פי הרשב"א שסבר כי האיסור לשנות ממטבע שטבעו חכמים מתייחס רק לפתיחה ולחתימה בברוך או לנושאים עקרוניים שיש להזכיר בברכה, אך אין איסור להאריך או לקצר בברכה ולשנות מנוסחה, ואפילו לכתחילה.
לאחר כל ברכה, נוהגים השומעים לענות אמן. משמעות הדבר היא הסכמה לברכה- כעין "אמת"- כתרגומה של המילה מארמית, או "הלוואי"- כתפילה להתקיימות הברכה.
לעניית אמן מיוחסת חשיבות רבה, עד כדי אמירתו של רבי יוסי: "גדול העונה אמן יותר מן המברך". מנגד, נאמר בתלמוד, כי אין לענות אמן אחר ברכתו של גוי.
אקולקט

אקולקט (הלחם של המילה היוונית oikos, בית, ו"דיאלקט") הוא נאולוגיזם בלשני המתייחס לווריאנט שפה האופייני למשק בית מסוים. לרוב, מתפתח אקולקט מתוך אידיולקט, שפה הייחודית לפרט מסוים, של אחד החברים במשפחה ומתפשט לפרטים אחרים במשק הבית. האקולקט כולל בדרך כלל מילים וביטויים ייחודיים, או הענקת משמעות ייחודית לביטויים, באופן שאינו שגור בקהילה או במשפחות אחרות.
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-39

הסרט הזר הטוב ביותר

Colonel Redl