ניתוח למידה

ניתוח למידה (באנגלית: Learning Analytics - LA) הוא מושג הכולל פעולות של מדידה, איסוף, ניתוח ודיווח אודות לומדים בהקשרים שונים. זאת לשם הבנה ושיפור סביבת הלמידה ותוצאותיה. ניתוח למידה הוא תחום מחקר חדש המשלב תאוריה ופרקטיקה מדיסציפלינות רבות במטרה לחקור את אינטראקציות הלומד בסביבות למידה ולספק נתונים רלוונטיים לגבי תהליך למידתו.

ההבדל בין ניתוח למידה לבין כריית מידע בחינוך

יש להבדיל בין ניתוח למידה לבין כריית מידע בחינוך. לפי סימנס, כריית מידע בחינוך היא מושג כללי יותר הכולל הן ניתוח למידה והן ניתוח אקדמי. ברוקס מציע הבחנה מתקדמת יותר בין המושגים הקשורה למקור מהם נובעים התחומים. לפיו, בעוד שניתוח למידה מתמקד בחקר מערכות וארגוני למידה כגון מערכות ניהול למידה, הרי שחוקרים בתחום כריית מידע בחינוך מתמקדים באינטליגנציה ולמידה. עם זאת, בין שני תחומי מחקר אלו קיימת חפיפה משמעותית ביחס למטרות ושיטות המחקר.

שיטות ניתוח

ניתוח תוכן- ניתוח תוצרי הלמידה ושאר משאבים שהתלמיד יצר.
ניתוח שיח- ניתוח הדיונים בין התלמידים תוך התמקדות במאפייני השפה של הלומדים והאינטראקציות המילוליות בתהליך הלמידה.    
ניתוח למידה חברתית- חקר האינטראקציות החברתיות שמתרחשות במהלך הלמידה ותפקידן. תחום זה מדגיש את חשיבות הלמידה החברתית.    
ניתוח מאפייני התלמיד- תחום זה מבקש לאפיין את תכונות הלומד מתוך תהליך למידתו ופעולותיו. לדוגמה, זיהוי לומד סקרן על פי כמות השאלות הרבה שהוא שואל.

התפתחות עתידנית

למרות תשומת הלב המחקרית הניתנת למושג ניתוח למידה והפיתוח המואץ של שיטות הניתוח, לרוב אנשי החינוך אין גישה לכלי ההערכה ולשיטות הניתוח . משום כך, אין המורה מן השורה מסוגל לבצע הערכות מורכבות ומגוונות ביחס לתהליכי הלמידה של תלמידיהם. גם ללומדים אין כיום את המידע אודותם כפי שקיים במערכות הממוחשבות. מידע אשר עשוי להגביר את המוטיבציה שלהם ללמידה בהציגו תמונת מראה על התקדמותם וביצועיהם.   
לכן, שלב התפתחותי חשוב בתחום ניתוח הלמידה הוא פיתוח כלים אשר יסייעו לארגונים ולמוסדות לימוד להעריך את פעילויות הלומדים, לעקוב אחר התקדמותם ולנצל את ניתוח הלמידה לשיפור מגוון הזדמנויות הלמידה. רצוי כי תוצאות ניתוח הלמידה יוצגו ללומדים עצמם, יאפשרו להם לעקוב אחר פעילותם ובכך לשפר את אופן למידתם.

ביקורת אודות ניתוח למידה

הביקורת על ניתוח הלמידה מתמקדת בעיקר בבעיות אתיות ביחס לאיסוף נתונים ומידע אודות אנשים שונים ושימושים שונים בהם. קיימת אפשרות לשימוש נתונים בין מערכות, ארגונים ובעלי עניים אשר מנסים לקדם את מטרותיהן האישיות על סמך ניתוח הלמידה של כלל הגולשים ברשת. השימוש במידע שנאסף פוגע בפרטיות של הלומד ולעיתים נוגדת את מטרותיו ורצונו ונעשה ללא ידיעתו.

תוצאות ניתוח הלמידה

ניתוח מהלך הלמידה הוא בעל תועלת רבה לכל הנוטלים חלק במלאכת ההוראה והחינוך החל מהתלמיד ועד לחוקרים, למקבלי ההחלטות ולמעצבי המדיניות החינוכית. משמש לשם:
ניבוי: כמו זיהוי תלמידים בעלי פוטנציאל גבוה לנשירה מהלימודים, או איתור תלמידים מתקשים.
התאמה אישית: תוצאות הניתוח מאפשרות לעצב לכל תלמיד תוכנית למידה המתאימה בדיוק לידע, למיומנויות וליכולות שלו, כפי שבאו לידי ביטוי בהתנהלותו הדיגיטלית עד כה.
התערבות: הצגת המידע בפני מורה אשר יכול להתערב ולתמוך בתלמיד.
הדמיית מדע: סיפוק סקירה מקיפה של נתוני הלמידה באמצעים ויזואלים כגון גרפים או לרנוגרמות.

לקריאה נוספת

Arnold, K. E., & Pistilli, M. D. (2012, April). Course Signals at Purdue: Using learning analytics to increase student success. In Proceedings of the 2nd International Conference on Learning Analytics and Knowledge (pp. 267-270). ACM.
Blikstein, P. (2011, February). Using learning analytics to assess students' behavior in open-ended programming tasks. In Proceedings of the 1st international conference on learning analytics and knowledge (pp. 110-116). ACM.
Kizilcec, R. F., Piech, C., & Schneider, E. (2013). Deconstructing disengagement: Analyzing learner subpopulations in massive open online courses. In Proceedings of the Third International Conference on Learning Analytics and Knowledge, 170–179. Pappano, L 2012, November 2). The year of the MOOC. The New York Times
Siemens, G., & d Baker, R. S. (2012, April). Learning analytics and educational data mining: towards communication and collaboration. In Proceedings of the 2nd international conference on learning analytics and knowledge (pp. 252-254). ACM. Siemens, G. (2010). What are learning analytics. Retrieved March, 10, 2011. Shum, S. B., & Ferguson, R. (2012). Social Learning Analytics. Educational Technology & Society, 15(3), 3-26