ילד מחוץ לנישואים

ילד מחוץ לנישואים, הקרוי גם ילד בלתי חוקי, הוא ילד שאמו לא הייתה נשואה לאבי הילד בעת קיום יחסי המין שהובילו להיריון. במקרים רבים, נישואי ההורים במהלך ההיריון או זמן קצר לאחר הלידה מבטלים מעמד זה של הילד. ילד כזה סבל במדינות ובחברות שונות ממעמד נחות מזה שניתן לילד שנולד במסגרת הנישואים. ובמקרים מסוימים הבחנה זו מתקיימת עד היום, אם כי כיום מעמדו של ילד כזה אינו שונה, בדרך כלל, משל ילד שנולד במסגרת הנישואים. 
קיום יחסי מין, ובפרט לידה הנובעת מיחסי מין כאלה, עלולה להביא לסנקציות שונות כלפי ההורים, שהקיצונית שבהן היא רצח על חילול כבוד המשפחה.

משמעויות משפטיות וחברתיות

מילד שמחוץ לנישואים נמנעות (או נמנעו) במדינות שונות זכויות הירושה של אביו, הניתנות רק לילדים מנישואים של אב זה. לעיתים נמנעו מילד שמחוץ לנישואים גם זכויות אזרחיות שונות. בארצות הברית ובבריטניה, עד לשלהי שנות השישים ילד מחוץ לנישואים סבל מסטיגמה חברתית. לאמהות בלתי נשואות ניתן עידוד למסור את ילדיהן לאימוץ, ולעיתים הדבר נכפה עליהן. במסגרת המשפט הקנוני ניתן היה לפעול לשינוי מעמדו של ילד מבלתי חוקי לחוקי. לעיתים היה ילד בלתי חוקי הופך לחוקי כאשר הוריו נישאו זה לזה תוך פרק זמן מסוים (שנה, למשל) מיום הולדתו. לאבות לילדים בלתי חוקיים הייתה מחויבות מופחתת כלפי ילדיהם, בין השאר עקב הקושי לקבוע בביטחון את זהות האב.
בתחילת שנות השבעים של המאה ה-20 ביטל בית המשפט העליון של ארצות הברית את מרבית החוקים המפלים לרעה ילד בלתי חוקי, בנימוק שהם נוגדים את התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית. המושג "ילד בלתי חוקי" הוחלף למושג "נולד מחוץ למסגרת הנישואים".

בחברה הגבוהה בימי הביניים והרנסאנס

באירופה של ימי הביניים אדם נחשב ממזר (במשמעות שונה ממשמעות המילה ביהדות) אם נולד לאשה לא נשואה, כלומר נולד מחוץ לנישואין. ההיסטוריון מיכאל הרסגור טען שבימי הביניים והרנסאנס באירופה, כאשר בקרב המעמד הגבוה היו נהוגים נישואי-תועלת ללא אהבה ונישואי קרובים לשם שמירת הנחלות, הניבו דווקא היחסים מחוץ לנישואים החוקיים ילדים מוצלחים ואף יפים יותר מן הילדים שנולדו במסגרת הנישואין. ה"ממזרים" זכו להכרה מסוימת ולירושה, ניתן להם שלט אצולה (בהרלדיקה קיימים סימנים מוסכמים לשם ציון העובדה שהשלט הוא של ילד מחוץ לנישואין).

"ילד מחוץ לנישואים" כיום

גם בימינו, לילד מחוץ לנישואים זכויות מופחתות בחוקי האזרחות של מדינות שונות, כאשר מדובר בזכותו של אדם לאזרחות בזכות היותו צאצא של אזרח. בארצות הברית, למשל, זכות זו אינה ניתנת לילד מחוץ לנישואים, שכל טענתו לאזרחות נובעת מהיותו של אביו אזרח ארצות הברית (כלומר ילד שנולד מחוץ לארצות הברית לאם שאיננה אזרחית ארצות הברית ולאב אזרח ארצות הברית שלא היו נשואים זה לזו). הבחנה זו אושרה בשנת 2001 בפסק דין של בית המשפט העליון של ארצות הברית.
לשאלת היותו של ילד חוקי או בלתי חוקי עדיין יש השפעה בקשר לזכותו של הילד לרשת תואר אצולה של אביו. מדגימים זאת שלושת ילדיה של הנסיכה סטפני ממונקו, שנולדו מחוץ למסגרת הנישואים. כשנה ורבע לאחר הולדת בתה, נישאה הנסיכה לאביהם של שני ילדיה הראשונים, ובכך הפכה אותם לנכללים ברשימת הזכאים לכתר של מונקו. לאחר גירושיה ילדה בת שלישית מחוץ למסגרת הנישואים, וכיוון שלא נישאה לאביה של בת זו, הבת אינה נכללת ברשימת הזכאים לכתר של מונקו. 
אב לילד מחוץ לנישואים חייב בתשלום מזונות לילד זה, בדומה לחובתו של אב כלפי ילד שנולד לו במסגרת הנישואים. למימוש חובה זו נדרשת לעיתים בדיקת אבהות, שתוכיח כי הגבר שלו מיוחסת האבהות הוא אכן האב. ילד שנולד מתרומת זרע אינו נחשב ילד מחוץ לנישואים, אך בדרך כלל אין לו כל זיקה משפטית לאביו הביולוגי (הוא אינו זכאי למזונות מאב זה, למשל).

ביהדות

היהדות רואה בכל בעילה מחוץ לנישואין בעילת זנות, ולכן היא נחשבת אסורה. עם זאת, הילד אינו נפסל מסיבה זו כשלעצמה לבוא בקהל ה', היינו לשאת יהודיה כשרה, ואם אביו כהן יחשב הבן במקרה זה לכהן כשר. במידה והאם הייתה נידה בשעת הבעילה יחשב הילד לבן הנידה. אם היה פסול אחר - איסורי עריות או פסולי חיתון לכהונה או לישראל, יהיה הילד ממזר או חלל.
ילד שנולד לאשה לא נשואה וזהות אביו אינה ידועה קרוי שתוקי, משום שכששואל את אמו מיהו אביו, משתיקה היא אותו, שמא ישמע אחד השכנים שאביו היה אדם פסול (למשל ממזר). על שתוקי קיימות הגבלות נישואים. לעומת זאת, כאשר האם טוענת שהאב היה כשר, היא נאמנת בתנאים מסוימים.
על גורלו של ילד שנולד מחוץ לנישואים מסופר בספר שופטים: "וְיִפְתָּח הַגִּלְעָדִי הָיָה גִּבּוֹר חַיִל, וְהוּא בֶּן אִשָּׁה זוֹנָה; וַיּוֹלֶד גִּלְעָד אֶת יִפְתָּח. וַתֵּלֶד אֵשֶׁת גִּלְעָד לוֹ בָּנִים; וַיִּגְדְּלוּ בְנֵי הָאִשָּׁה וַיְגָרְשׁוּ אֶת יִפְתָּח, וַיֹּאמְרוּ לוֹ: לֹא-תִנְחַל בְּבֵית-אָבִינוּ, כִּי בֶּן-אִשָּׁה אַחֶרֶת אָתָּה" (ספר שופטים, פרק י"א, פסוקים א'-ב'). מעמדו זה של יפתח הגלעדי לא מנע ממנו לכהן כשופט.

נישואים דתיים ונישואים אזרחיים

לעיתים, הרישום של ילד כמי שנולד מחוץ לנישואין נובע מכך שהוריו התחתנו בהתאם לחוק שאינו מוכר על ידי המדינה. יהודים רבים באירופה לא נרשמו כנשואים על פי חוקי המדינה בה התגוררו, לעיתים בגלל שלא ראו בכך חשיבות ולעיתים בגלל מגבלות שהמדינה הפעילה על נישואי יהודים, והסתפקו בחופה וקידושין על פי ההלכה. דוגמה למצב כזה מופיעה בספרו של ש"י עגנון, "אורח נטה ללון" (עמ' 386), שם מספר אחד הגיבורים "אבא לא היה נשוי לפי חוקי הממשלה וכתבו אותי על שם אמא".
ישנן חברות שבהן גבר ואשה אינם מתחתנים, אולם מנהלים ביחד משק בית משותף. הילדים שלהם נחשבים ככאלו שנולדו מחוץ לנישואין, אולם זה נובע מכך שהוריהם העדיפו שלא להתחתן, ולא בגלל שהאב והאם לא היו במסגרת זוגית. שוודיה נחשבת למדינה בה תופעה זאת רווחת.

שכיחות

בשנת 2009, 41% מהילדים שנולדו בארצות הברית נולדו לאמהות לא נשואות. השיעור גבוה במיוחד (73%) אצל שחורים, עמד על 53% אצל היספנים והיה 29% בקרב לבנים 86% של לידות בנות העשרה הן מחוץ לנישואין, בגילאי 20–24 מדובר בכ-60% וכשליש בגילאי 25–29. אמהות בנות העשרה ילדו כ-23% מהילדים שנולדו מחוץ לנישואין. 
באיחוד האירופי, בשנת 2011, 37.3% מהילדים נולדו לאמהות לא נשואות. ביוון רק 8.1% מהילדים נולדו מחוץ לנישואין, בקפריסין 15.2%, פולין 21.2%, איטליה 21.4%, גרמניה 33.5%, סלובקיה 34%, דנמרק 48.6%, בלגיה 49%, צרפת 55%, סלובניה 56.8%, בולגריה 56%, נורווגיה 55%, שוודיה 54.2%. באסטוניה השיעור היה 59.7% ובאיסלנד 64.3%
השיעור הגבוה ביותר של ילדים הנולדים מחוץ לנישואין הוא בדרום אמריקה. בשנת 2007, 70% מהילדים בפראגוואי נולדו מחוץ לנישואין.
הגורמים הקשורים ללידות מחוץ לנישואין שנויים במחלוקת. ישנם הטוענים לשיעורים גבוהים יותר בגלל תשלומי רווחה למשפחות חד הוריות ואחרים שוללים את הקשר. טענה נוספת היא ששיעור הלידות מחוץ לנישואין תלוי ביחס של הקהילה לתופעה. בארצות הברית מתנהל דיון סביב השפעת העבדות על שיעור הלידות מחוץ לנישואין.