google/wiki40b huggingface dataset:
יום הג'אז הבינלאומי

יום הג'אז הבינלאומי הוא פרויקט של אונסק"ו שהחל ביוזמה של הפסנתרן האמריקאי הנודע הרבי הנקוק. הוא חל ב-30 באפריל.

התפתחות הג'אז

החל משנת 2011, מדינות החברות באו"ם מציינות את יום הג'אז הבינלאומי בסדרת מופעים, דיונים ושידורים המוקדשים לתרבות הג'אז, ככוח מקדם שלום, סובלנות ופתיחות תרבותית. האירועים תועדו באתר שהקים jazztlv.wordpress.com ובאתר הבינלאומי jazzday.com.
החל משנת 2011, מדינות החברות באו"ם מציינות את יום הג'אז הבינלאומי בסדרת מופעים, דיונים ושידורים המוקדשים לתרבות הג'אז, ככוח מקדם שלום, סובלנות ופתיחות תרבותית. בשנת 2015 הפסנתרן גלעד חצב יזם סדרת הופעות, איתר וכן פנה לתקשורת בעניין יום הג'אז בישראל. כתוצאה מכך הופקו מספר הפקות מקור לצד מופעי ג'אז של אמנים ישראלים בערים: יפו, חיפה, תל אביב וירושלים, וכן התקיימו מספר שידורי רדיו שהוקדשו לנושא. בשנת 2015 זכה החצוצרן הישראלי אבישי כהן, לנגן בבמה המרכזית בפריז, לצד הרבי.

יום הג'אז בעולם

הקונצרט משתרע כמעט על כל עידן הג'אז המוקלט, החל בביצוע מתנדנד של גרשווין "יש סירה של סאט לניו יורק" של הסולן קורט אלינג ופליקס סקסופון צ'יליאני מליסה אלדנה, כדי לקבל את "Buchame Mucho" מקוריאה הסולן יון סאן לא והכנרית רג'ינה קרטר, להופעה מקורית של למעלה מ -12 “מתנגדי הג'אז” הוותיקים של קובה. יחסי הגומלין ההיסטוריים בין ההשפעות הקובניות והאפריקאיות-אמריקאיות נחקרות על מנגינות כמו "ציפור" של פרדי האברד, שמציעות את החצוצרן הקובני חוליו פדרון ואת כוכבת הבס האמריקנית בן ויליאמס.

יום הג'אז בישראל

בשנת 2015 הפסנתרן גלעד חצב יזם סדרת הופעות, איתר וכן פנה לתקשורת בעניין יום הג'אז בישראל. כתוצאה מכך הופקו מספר הפקות מקור לצד מופעי ג'אז של אמנים ישראלים בערים: יפו, חיפה, תל אביב וירושלים, וכן התקיימו מספר שידורי רדיו שהוקדשו לנושא. בשנת 2015 זכה החצוצרן הישראלי אבישי כהן, לנגן בבמה המרכזית בפריז, לצד הרבי הנקוק ואמנים מפורסמים נוספים בתעשיית הג'אז.
סדרת ההופעות נחשבת למוצלחת מאוד והתפרסמה ברחבי הארץ בפסטיבלים יוקרתיים למיניהם.

מסורות ביום הג'אז

ביום הג'אז הבינלאומי, מעריצי ג'אז מרחבי העולם מתאספים יחדיו בפסטיבלים רבים על מנת לחגוג את היום, המסורות המלוות ליום זה הן שתיית בירה- ביום הג'אז הבינלאומי ישנו מנהג שמקורו מאירלנד והוא שתיית בירה מהחבית ביחד לצלילי הג'אז
אזכרות לאמני ג'אז גדולים ביום הג'אז הבינלאומי קהילות רבות מרחבי העולם מתאספות ביחד לזכר אמניי ג'אז גדולים שנפלו, כגון: לואי ארמסטרונג ודיוק אלינגטון עם זאת, אמני ג'אז עכשווים רבים מנגנים קלאסיקות ידועות של אמני ג'אז שהלכו לעולמם.

אירועים רשמיים ביום

מדי שנה מתקיימים גם אירועים רשמיים במספר ערים בעולם.
בניו יורק נוהגים לציין את יום הג'אז הבינלאומי באירוע רשמי ומיוחד מסוגו בכיכר ה-"טיימס סקוור".
אירוע רשמי זה הוא אירוע המנוהל על ידי עיריית ניו יורק ואמני ג'אז רבים מרחבי ארצות הברית מגיעים לכיכר בשביל לצפות ולהאזין למוזיקה של אמני הג'אז העכשווים ביותר.
בפריז מתקיים אירוע רשמי גם כן, אירוע הממומן על ידי אונסק"ו בהנחיית אירינה בוקובה, בכירה באונסק"ו.
פרנץ, נסיך בוואריה

ביוגרפיה

פרנץ נולד ב-10 באוקטובר 1875 בשטארנברג, ללודוויג, נסיך בוואריה ולמריה תרזה מאוסטריה-אסטה, בתם של פרדיננד קרל ויקטור, ארכידוכס אוסטריה-אסטה ואליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה. בצעירותו התגייס פרנץ לצבא הבווארי, שהיה חלק מצבא הקיסרות הגרמנית, ומונה למפקד רגימנט הרגלים הבווארי ה-2 (מלך). ב-12 ביולי 1912 התחתן פרנץ עם איזבלה אנטוניה, נסיכת קרוי, בתם של קרל אלפרד, דוכס קרוי ולודמילה, נסיכת ארנברג, ממנה נולדו לו 6 ילדים. בשנת 1913 עלה אביו לשלטון, לאחר הדחת בן דודו אוטו, מלך בוואריה, והוכתר כלודוויג השלישי, מלך בוואריה, אולם הוא נאלץ להתפטר מתפקידו לאחר מלחמת העולם הראשונה.
בשנת 1914 מונה פרנץ למפקד חטיבת הרגלים הבווארית ה-3, אשר שמה שונה מאוחר יותר לחטיבת הרגלים ה-4, ופיקד עליה במהלך מלחמת העולם הראשונה. פרנץ קיבל עיטורים רבים על פעולותיו, אולם אף במהלך המלחמה העסיק את עצמו במחקר מדעי, ואף שלח מאובנים רבים לבוואריה. בשנת 1916 הוא מונה למפקד הדיוויזיה הבווארית ה-4, ופיקד עליה בחזית המערבית, אולם זמן קצר לפני סיום המלחמה, הוא הועבר לחזית האיטלקית.
בעקבות התבוסה הגרמנית במלחמה פרצה המהפכה הגרמנית, שבה נאלץ אביו להתפטר מתפקידו, ופרנץ התלווה לאביו להונגריה, שם הקים חוות הרבעה מפורסמת. בשנת 1945, לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, נאלץ פרנץ לברוח מביתו, והוא עבר להתגורר בשטארנברג, שם חי עד מותו ב-25 בינואר 1957.
מיטשל גולדהאר

ביוגרפיה

גולדהאר למד מדעי המדינה באוניברסיטת יורק בטורונטו, סיים את לימודי התואר הראשון בשנת 1985 ועם סיום לימודיו נכנס לתחום העסקים. כתוצאה של מיזם עסקי משותף עם רוב וולטון, יו"ר ענקית הקמעונאות האמריקאית וולמארט, פתחה חברתו של גולדהאר, "סמרט סנטרס", את הסניף הראשון של וולמארט בקנדה בבארי שבאונטריו. מאז הקימה סמרט סנטרס עוד 70 סניפים דומים ברחבי המדינה. החברה פועלת מהעיר ווהן, בפרבריה של טורונטו. הונו של גולדהאר מוערך בכ-2.2 מיליארד דולר והוא מדורג במקום ה-847 בין עשירי העולם על פי מגזין פורבס (נכון לתחילת מרץ 2015).

תרומות

גולדהאר מעורב בגופים חברתיים וציבוריים רבים. בין השאר הוא חבר הנהלת בית החולים בעיר, יש לו קרן סיוע לילדים והוא גם סייע לבית החולים כאשר תרם 3.5 מיליון דולר להקמת מחלקה קרדיולוגית.
בכל שנה תורם גולדהאר למאות פרויקטים חברתיים, לקבוצות ספורט, לתוכניות לימודים בבתי ספר לשעות אחר הצהריים, תוכניות בריאות, מאבק נגד סמים, בתי חולים, בתי יולדות, מרכזי חינוך ועוד. גם הקהילה היהודית נשכרת מכספי התרומות שלו והוא מעורב בתרומות לקרן בית החולים היהודי במונטריאול, וכן גם ל-Jewish National Fund (קק"ל) ולאגודת הידידים הקנדית של האוניברסיטה העברית בירושלים.

מכבי תל אביב

באוגוסט 2009 רכש גולדהאר את הבעלות על מועדון הכדורגל מכבי תל אביב מידיו של אלכס שניידר. גולדהאר השקיע סכומי כסף גדולים בקבוצה, והחל מעונת 2010/2011  תקציב הקבוצה הוא הגבוה ביותר בישראל. גולדהאר עוקב אחרי משחקי הקבוצה באמצעות שידורי הערוץ הישראלי בקנדה ומבקר בארץ לעיתים תכופות. בעונות 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015 ו- 2018/2019 זכתה מכבי תל אביב תחת בעלותו באליפות המדינה, ובעונת 2015/2016 העפילה הקבוצה לליגת האלופות, מטרה שגולדהאר ביקש להגשים.
Home (שיר של קובי מרימי)

רקע

לאחר שנציג ישראל לאירוויזיון 2019, קובי מרימי, נקבע, בעונה השישית של התוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון, נבחר השיר הישראלי לאירוויזיון על ידי ועדה פנימית של תאגיד השידור הישראלי ושל "טדי הפקות" (שמפיקה את "הכוכב הבא").
קטע מ-Home נחשף לראשונה על ידי "כאן 11" ב-7 במרץ 2019. כארבע שעות לפני מועד החשיפה הרשמי, הודלף Home במלואו על ידי העיתונאי ערן סויסה והועלה לראשונה באתרו של העיתון ישראל היום כאשר עוד קודם לכן הודלפה הסקיצה ל-Home בביצועו של אוהד שרגאי. את הוידאו קליפ ביים גיא שגיא מטדי יזמות והפקות.
השיר דורג במקום ה-17 באתרי סוכנויות ההימורים כיממה לאחר החשיפה, לאחר מכן ירד למקום ה-21 ומאוחר יותר למקום ה-23. Home דורג במקום ה-10 במצעד הסינגלים של אקו"ם לחודש מרץ 2019.
השיר בוצע לראשונה בהופעה חיה במסגרת האירוע "Eurovision in Concert" שנערך באמסטרדם במוצאי שבת, 6 באפריל 2019.
גרסת הרמיקס של השיר יצאה ב-11 באפריל 2019.

אירוויזיון 2019

במהלך כנס ראשי המשלחות, הוגרל שירה של ישראל להופיע במקום ה-14 בסדר ההופעה על הבמה בתחרות הגמר של האירוויזיון. זמרי הליווי של קובי מרימי היו מעיין בווקריס, עופרי ישראלי, יוסי מארק, לרה אקסלרוד ולירון נתן לבו.
במהלך ההופעה, מאחורי זמרי הליווי, היו מספר מסכים עליהם הוקרנו פניו של מרימי, בדומה לקליפ הרשמי. על מרימי הוקרנה תאורה שיצרה אפקט של שמש, שמתכתבת עם השורה בשיר - "I feel the sun upon my skin".
מרימי הופיע על הבמה באקספו תל אביב בחליפה שחורה כאשר מאחוריו חמישה זמרי הליווי, בעיבוד מעט שונה מזה שהוצג בקליפ לשיר.
בשלב הקראת הנקודות, הוכרז בטעות שהשיר זכה ב-12 נקודות מצוות השיפוט של בלארוס, אלה היו הנקודות היחידות שהתקבלו מכלל צוותי השיפוט של 40 המדינות שהשתתפו בתחרות, מלבד ישראל. לאחר הוספת הניקוד מהצבעות הקהל, הוכרז שהשיר סיים את התחרות עם 47 נקודות בסך הכל, במקום ה-23. אולם לאחר סיום התחרות הודיע איגוד השידור האירופי שבעקבות טעות אנוש, 12 הנקודות שישראל קיבלה מבלארוס בוטלו, וכך נקבע כי ישראל קיבלה 0 נקודות מצוותי השיפוט וסך הכל 35 נקודות, אך עדיין נשארה במקום ה-23.
פואה קילואה

ביוגרפיה

קילואה נולד בוואיאלואה, הוואי. 
באולימפיאדת אנטוורפן (1920) זכה קילואה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית כסף, במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.6 דקות  אחרי דיוק קהנמוקו שהשווה את שיא העולם (1:01.4 דקות) ולפני ויליאם הריס (1:03.0 דקות), שניהם מארצות הברית ובמדליית זהב במשחה שליחים 200×4 מטר חופשי ביחד עם דיוק קהנמוקו, פרי מקגיליוורי ונורמן רוס בשיא עולם חדש של 10:04.4 דקות, לפני אוסטרליה (10:25.4 דקות) ובריטניה (10:37.2 דקות). באותם משחקים אולימפיים השתתף וורן קילואה שזכה במדליית זהב, אך לשניים אין קשר משפחתי.
סיומת קובץ

סיומת קובץ היא מספר אותיות, ספרות או סימנים המופיעים לאחר נקודה בסוף שם קובץ. 
משמעות הסיומת משתנה בהתאם למערכת ההפעלה ומערכת הקבצים. בגרסה המקורית של מערכת הקבצים FAT שם הקובץ חולק לשני שדות קשיחים של שם (שמונה תווים) וסיומת (שלושה תווים). מכאן נשאר הנוהג של סיומת בת שלושה תווים. מערכות הפעלה חדשות יותר ביטלו את המגבלה הזו אך עדיין נשאר הנוהג של סיומת בת שלושה או ארבעה תווים.

שימושים

במערכות הפעלה מתוצרת מיקרוסופט משמשת סיומת הקובץ להורות למערכת ההפעלה באמצעות איזו תוכנה להפעיל את הקובץ. 
כך לדוגמה סיומת "png" תורה למערכת, כי מדובר בקובץ מסוג PNG, ועל כן יש לפותחו בתוכנה לצפייה בתמונות. 
בנוסף על פי הסיומת ישתנו צלמית הקובץ והמפרט הטכני הקיימים בו. שינויים אלו מוגדרים ב-Registry.
במערכות הפעלה מבוססות יוניקס (כגון לינוקס) הסיומת אינה בעלת משמעות תפעולית מבחינת המחשב, אלא אסתטית בלבד כגון התאמת צלמית לקובץ בהתאם לסוגו, 
כך קובץ בעל סיומת TXT יקבל צלמית של פתקון בשל היות הקובץ בפורמט טקסט פשוט.

אבטחת מידע

לעיתים מייצרות הסיומות בעיות אבטחת מידע.
כך לדוגמה במערכת ההפעלה חלונות ניתן להסתיר סיומות, ובשל כך ניתן להטעות את המשתמש ולגרום לו להריץ קובץ נגוע מבלי שידע על היותו בר הרצה. 
הדבר יתבצע באמצעות שינוי שם הקובץ עצמו לכזה עם סיומת פיקטיבית מלבד הסיומת האמיתית אותה לא רואים במצב התצוגה הנוכחי. דוגמה לדבר יהיה קובץ תחת השם myfile.txt.exe שיראה כ-myfile.txt בלבד.
פתרון לבעיה זו הוא הגדרת המחשב שיציג את סיומות הקבצים תמיד.
שעורה תרבותית

השעורה במקורות היהדות

השעורה נִמְנֵית עם שבעת המינים שהתברכה בהם הארץ, ומוזכרת פעמים רבות במקורות היהודיים. השעורה היא גם אחת מחמשת מיני דגן.
ביחד עם השעורה נמנה במשנה גם שיבולת שועל אשר אינם כלאיים, ולכן על פי חלק מהחוקרים, דוגמת פרופסור יהודה פליקס, שיבולת שועל שבמשנה מזוהה כזן של שעורה. בארץ ישראל ובמצרים השעורה מבשילה בסוף אפריל - תחילת מאי, לפני החיטה אשר מבשילה מאוחר יותר. על פי המתואר בספר שמות, במהלך מכת הברד, הושמד יבול השעורה אשר כבר הבשילה, אולם יבול החיטה לא נפגע מכיוון שעוד לא הבשיל. בתנ"ך, משמש המונח "קציר השעורים" לציין את זמן האביב בו מתבצע קציר השעורים.
קורבן העומר הובא בט"ז בניסן מראשית הקציר של השעורים, והקרבתו פתחה את עונת הקציר. קורבן נוסף שהובא משעורים הוא מנחת הסוטה (כמתואר בפרשת נשא ובמסכת סוטה).
גרגרי השעורה נחשבים כבעלי גודל יחסית קבוע, ועל כן הם משמשים לציון מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה.

צורת אכילה

לגרגר השעורה יש ערך תזונתי גבוה.
בישראל השעורה מוכרת בעיקר כגריסים וכגריסי פנינה (מקולף), כמו כן ניתן למצוא לחמים שמכילים קמח שעורים כתוספת. תכולת הגלוטן בשעורה נמוכה מאוד ולכן הבצק המופק מקמח שעורים קשה ולא גמיש ולכן לא מקובל בתעשיית הלחמים. בהתאם לכך השעורה מגודלת בעיקר למספוא.
השעורה משמשת לייצור של לתת למשקאות חריפים כמו בירה ותחליפים לקפה.

בשביל הטיבטים השעורה מהווה מאכל יסודי ומשמשת אותם למגוון של מאכלים. הצ'מפה הוא קמח שעורה קלוי שהטיבטים מוסיפים אותו לתה (דייסת הצ'מפה), הקמח הקלוי מתגבש בתחתית ספל התה ונאכל תוך כדי שתיית התה, הקמח הקלוי משמש להכנת דייסות מבלי צורך לבשל. הד'ירו - גוש דייסה סמיכה במיוחד הוא המקבילה הטיבטית לאורז או ללחם.

גידול שעורה

השעורה נזרעת בעיקר באזורים שחונים ובאדמות דלות שבהם לא ניתן לגדל חיטה. זאת משום שכמות הגשם הדרושה להצלחת הגידול היא מזערית - כ 22–250 מ"מ לעונה והיא הדגן החורפי העמיד ביותר למליחות הקרקע. על כן היא מחליפה את החיטה גם במקומות שבהם חלה המלחה הדרגתית של שדות השלחין. נוסף על יתרונות אלו, במקרים של הפסקה גדולה בין הגשמים נבטי השעורה מצטיינים ביכולת שלהם להתאושש גם אחרי התייבשותם.
אות המערכה של החזית המזרחית

עיצוב

העיטור עוצב על ידי ארנסט קראויט. צורת העיטור היא עגולה, על חזית העיטור יש עיט שעומד על צלב קרס. מאחורי צלב הקרס יש עלה אלון.
בחלק האחורי של העיטור כתוב במרכז "Winterschlacht Im Osten 1941/42" (קרב החורף במזרח 1941/42) מתחת לכיתוב יש חרב ועלה אלון מוצלבים.
החלק העליון של העיטור מעוצב בצורת קסדה, העיטור תלוי על סרט בצבע אדום עם פס שחור באמצע, כאשר משני צדי הפס השחור יש שני פסים לבנים דקים (האדום מסמל את הדם שנשפך במערכה, הלבן מסמל את השלג של החורף והשחור מסמל את המוות שנגרם במערכה).
גרסה נוספת של העיטור הונפקה בשנת 1957, והיא זהה לעיצוב המקורי למעט צלב הקרס שהוסר.
אברהם ורדיגר

ביוגרפיה

ורדיגר נולד בלודז' שבפולין ליעקב ורדיגר, מצאצאי הרב אברהם מטשכנוב, אבי שושלת חסידות סטריקוב. אביו, נכדו של רבי מנחם מנדל לנדא מזווריצה, הוציא מספר ספרים של רבי אברהם מטשכנוב.
עלה לארץ ישראל ב-1947. את השכלתו רכש בלימודים בישיבה גבוהה. היה פעיל בתנועת פאג"י בפולין, צרפת וישראל. שירת בצה"ל.
ב-21 בדצמבר 1967 החל לכהן בכנסת ה-6, לאחר שחבר הכנסת יעקב כ"ץ נפטר לאחר שנפצע בתאונת דרכים וכיהן עד סיום הכנסת השמינית ב-1977. ב-1984 הקים את מורשה יחד עם הרב חיים דרוקמן, וכיהן מטעמה בכנסת ה-11. בסיום אותה קדנציה השתלב מחדש באגודת ישראל וכיהן מטעמה בכנסת ה-12 (עד 1992). בכנסת ה-13 כיהן מחצית מהקדנציה (מ-28 ביוני 1994) ברוטציה עם חבר הכנסת מנחם פרוש. פרש מהכנסת ב-1996.
כיהן כיו"ר פועלי אגודת ישראל וכחבר כנסת מטעם אגודת ישראל, חזית דתית תורתית ויהדות התורה. בכנסת ה-12 כיהן כיו"ר ועדת האתיקה של הכנסת וב-27 בנובמבר 1990 נתמנה לסגן שר במשרד לענייני ירושלים, תפקיד שנוצר בשבילו ולא היה קיים עד אז.
ורדיגר התפרסם כשסירב לשתף פעולה עם ניסיונו של שמעון פרס להקים ממשלה צרה בימי "התרגיל המסריח" ב-1990. גורמים באגודת ישראל תבעו ממנו להתפטר, אם אינו מוכן להצביע כהחלטת הסיעה. הלחץ שהופעל עליו הביא אותו לכתוב מכתב התפטרות, אך בעקבות פרסום דעתם של הרבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד והרב שך כנגד התרגיל המסריח, חזר בו מהתפטרותו ותמך בממשלתו החדשה של שמיר.
נפטר בשנת 2013, ונקבר בהר המנוחות בירושלים.
בנו, חנוך ורדיגר, ניסה ללא הצלחה להחיות את תנועת פועלי אגודת ישראל ולהריצה בבחירות לכנסת ובהמשך עמד בראש תנועת 'טוב' שהתמודדה במישור המוניציפלי.
כלאיים

המקורות לאיסור

איסורי הכלאיים מופיעים בתורה במספר מקומות:
בפרשת קדושים נאמר: "אֶת-חֻקֹּתַי תִּשְׁמֹרוּ--בְּהֶמְתְּךָ לֹא-תַרְבִּיעַ כִּלְאַיִם, שָׂדְךָ לֹא-תִזְרַע כִּלְאָיִם; וּבֶגֶד כִּלְאַיִם שַׁעַטְנֵז לֹא יַעֲלֶה עָלֶיךָ." (ויקרא, י"ט, י"ט) בפסוק זה נאסרו שלושה סוגי כלאים: כלאי בהמה, כלאי זרעים הכוללים גם כלאי אילן, וכלאי בגדים שבהם אסור לערבב צמר כבשים ופשתן.
בפרשת כי תצא נאמר: "לֹא תִזְרַע כַּרְמְךָ כִּלְאָיִם פֶּן תִּקְדַּשׁ הַמְלֵאָה הַזֶּרַע אֲשֶׁר תִּזְרָע וּתְבוּאַת הַכָּרֶם. לֹא-תַחֲרֹשׁ בְּשׁוֹר-וּבַחֲמֹר יַחְדָּו." (דברים, כ"ב, ט'-י') בפסוקים אלו מדובר באיסור כלאי הכרם, ובאיסור העבודה בשני מיני בעלי חיים. על אף שבפסוק מוזכרים רק שור וחמור, בתלמוד מבואר שבפסוק זה דיבר הכתוב בהווה והכוונה לכל שני מינים של בעלי חיים.

טעמי האיסור

לדעת חלק מהראשונים אין טעם ברור לאיסור כלאים וצריך לקיימה רק מתוך מחויבות למצוות הקב"ה:
את חקתי תשמרו - ואלו הן בהמתך לא תרביע כלאים וגו', חקים אלו גזרות מלך שאין טעם לדבר
— רש"י ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ט
אך ברמב"ן דחה דברים אלו ראשית שלא נאמר 'חוק' רק לעניין כלאי בגדים (שעטנז) ולא לעניין כלאי בהמה, מלבד זאת הוסיף הרמב"ן:
ואין הכונה בהם שתהיה גזרת מלך מלכי המלכים בשום מקום בלא טעם, כי כל אמרת אלוה צרופה. רק החקים הם גזירת המלך אשר יחוק במלכותו בלי שיגלה תועלתם לעם, ואין העם נהנים בהם אבל מהרהרין אחריהם בלבם ומקבלים אותם ליראת המלכות, וכן חוקי הקדוש ברוך הוא הם הסודות אשר לו בתורה שאין העם במחשבתם נהנים בהם כמשפטים, אבל כולם בטעם נכון ותועלת שלימה
— רמב"ן ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ט
בעקבות זאת נאמרו בראשונים טעמים שונים לאיסור כלאים:
הרמב"ם משער שאיסורי הרכבת אילנות וכלאי זרעים מקורם בטקסי פולחן אליליים כגון אלו המתוארים בכתבי ה"צאבה" בהם היו מעורבים הרכבת אילנות ומשגל, והתורה באה להרחיק ממנהגים כגון אלו. "... ובגלל הרכבת אילן נאסר האיחוד בין כל שני מינים מן הזרעים ואפילו זה על יד זה". וסיבת איסור כלאי הכרם - "שהיה מנהגם לזרוע שעורים וצמוקים יחד, ודימו (=חשבו) שאין הכרם מצליח כי אם בכך, לפיכך אסרה התורה כלאי הכרם וציוותה לשרוף הכל".
לדעת הרמב"ן עצמו טעם איסור הכלאיים הוא שה' ברא את כל הצמחים והחיות בעולם במצב שהם יכולים להתקיים ולהעמיד צאצאים בכוחות עצמם, ואילו בכך שהאדם מרכיב צמחים הוא כאילו עוזר לה' בהשלמת עולמו. המהר"ל מבאר שכוונת הרמב"ן רק ליצירה חדשה, אך שכלול ושיפור - מותרים.
סיבה נוספת לאיסור, הוא על פי תורת הסוד מאחר שלכל צמח יש מלאך למעלה שאומר לו "גדל" וכאשר מערבבים סוגי צמחים זה הורס את סדרי בראשית.
לאיסור ישנם גם מספר יתרונות מדעיים, סוגי יבולים שונים לוקחים מהאדמה כמויות שונות של מים ומינרלים ולכן יבול יותר "חזק" יפגע ביבול יותר "חלש" כמו האיסור לא תחרוש בשור ובחמור יחדו ולכן האיסור שומר על היבולים ה"חלשים".
עניין נוסף לאיסור כלאים, מאחר שהם מעין הנדסה גנטית, נושא שמצוי בביקורת רבה. עם זאת, הפוסקים הבחינו בין הרכבה (דוגמת קביעת ענף ממין אחד על גזעו של מין אחר) ובין הכלאה (הצלבת אבקנים ממין אחד עם שחלות ממין אחר) ונראה שבהכלאה יש מקום להקל.

חלוקת המינים

החלוקה למינים שונים של צמחים או בהמות, נקבע לפי דמיון חיצוני וקריטריונים נוספים, ולא לפי המיון הבוטני או הזואולוגי. שאלת חלוקת המינים עוררה דיון רחב בספרות ההלכה מימי התנאים ועד ימינו.
חבובה כבירה

היסטוריה

חבובה כבירה נבנתה ב-3500 לפנה"ס לערך על גבי מישור. העיר הייתה בעלת חומות ביצור חזקות. האתר ניטש על ידי מיישביו לאחר מספר דורות, וכנראה מעולם לא אוכלס מחדש. גודלו של האתר הוא 180 דונם לערך. השטח מוקם החומה גודלו כ-100 דונם.
ניתוח המבנה האורבני של האתר והתפתחותו מראה, שהאתר תוכנן וחולק לגושים וחלקות על פי משפחות, וכך נוצרו יחידות משפחתיות מורחבות. דרך מרכזית סלולה חצתה את האתר, כשמשני צידיו היו רחובות משניים, בעלי מערכת ניקוז, ביצורים ושערים ומבני ציבור. נבנו גם הרחבות מחוץ לשטח המבוצר. מבנה השלטון באתר היה מבוסס כנראה על מועצה של נציגי המשפחות או בתי אב שגרו באתר.
בנוסף לאתר זה, היו לאורוכ מספר אתרים נוספים שהיו שלוחות שלה, ביניהן ארסלן טפה , שכבה VIA, הסק הויוק (Hassek Höyük) שכבה V. אתר Jebel/Djebel Aruda (ליד (Tell es-Sweyhat) בסוריה), אתר Tepecik, בטורקיה של היום, שכבה III ואתר גודין טפה  באיראן.

ארכאולוגיה

האתר נחפר במשך תשע עונות מ-1969 ועד 1975, על ידי משלחת של החברה המזרחית הגרמנית , בניהולם של הארכאולוגים ארנסט היינריך (Ernst Heinrich) ואוה סטרומנגר (Eva Strommenger). החפירות נערכו במסגרת חפירות הצלה לקראת הקמת סכר טבקה על נהר פרת.
בלדאסארה דונאטו

חייו

פרטים על ראשית חייו אינם ידועים; אפילו מקום הולדתו אינו ידוע. הרשומה הראשונה על דונאטו היא כזמר בסן מארקו בוונציה בשנת 1550, ובשנת 1562 מונה לפקח על הכשרתם המוזיקלית של הנערים בסן מארקו. כשג'וזפו צארלינו תפס את מקומו של צ'יפריאנו דה רורה כמאסטרו די קאפלה בשנת 1565, הושב דונאטו לתפקידו הקודם כזמר; הסכסוך בין השניים תפס כנראה מקום משמעותי בחיים בסן מארקו, והגיע לשיאו ב-1569, בקרב פומבי ושערורייתי במהלך חגיגות מרקוס הקדוש. בשנת 1577 התקבל דונאטו לעבודה ב-Scuola Grande di S Rocco, עוד כנסייה ונציאנית בעלת מסורת מוזיקלית מרשימה והרכב נגנים נכבד; אולם גם שם לא הסתדר עם מעבידיו ובסופו של דבר התפטר בשנת 1580. ב-1588 התמנה לעוזר המאסטרו די קאפלה בסן מארקו, עדיין בתקופת חייו של צארלינו (לא ברור אם הודות לפיוס בין השניים או שיקולי מדיניות), וב-1590 התמנה לתפקידו של יריבו לשעבר, משרה בה החזיק עד למותו בשנת 1603.

מוזיקה והשפעה

דונאטו ייצג מגמה מתקדמת באסכולה הוונציאנית, שהייתה מלכתחילה מסורת מתקדמת בהשוואה לסגנונות העיקריים ששלטו אותו זמן במוזיקה האיטלקית (בייחוד בהשוואה לאסכולה הרומאית. נציגי המגמה המתקדמת באסכולה הוונציאנית היו מלחינים כמו דונאטו, ג'ובאני קרוצ'ה ואנדראה וג'ובאני גבריאלי. את המגמה השמרנית ייצגו מלחינים ותאורטיקאים כגון צארלינו, צ'יפריאנו דה רורה וקלאודיו מרולו, שנטו ללכת בעקבות סגנון האסכולה הפרנקו-פלמית, ששלט כמעט בכל מקום אחר באירופה עד אחרי אמצע המאה.
המוזיקה הכנסייתית של דונאטו מהווה את החלק השמרני ביותר במכלול יצירתו. בחיבורה נקט בדרך כלל בסגנון הפוליפוני של פלסטרינה, אך השתמש גם בחלק מן האפקטים הפוליכוראליים המפוארים של שני הגבריאלים, הדוד ואחיינו והושפע גם מסגנון מורו, אדריאן וילארט. על אף הסתייגותו הגלויה מן השמרנות של צרלינו, אין ספק שקלט משהו מסגנונו ומתלמודו, כפי שאפשר לראות במיומנות שהוא מפגין בשימוש בקונטרפונקט ובשימוש נוסח צרלינו בדיסוננס, לפחות כאשר הלחין במתכוון בסגנון הפרנקו-פלמי.
נראה, שחשיבותו הגדולה ביותר לתולדות המוזיקה היא בפיתוח צורה חילונית קלה, שנודע בהשם וילנלה, צורה קלילה יותר של מדריגל, שמקורה בנאפולי. כמה מן היצירות הללו נועדו אולי לריקוד, והיו פופולריות בבירור. הן זהות לשאנסון הצרפתי, מאופיינות במקרים רבים במלודיה נוחה לזכירה בקול העליון, מכילות מקצבים שונים במקביל ונמנעות מן המורכבות הפוליפונית והכרומטית שאפיינה את המדריגל של אמצע המאה. 
דונאטו כתב גם מדריגלים בסגנון רציני יותר, כמו גם מוזיקה למזמורי תהילים, מוטטים ומוזיקה פולחנית.
לכידת תנועה

לכידת תנועה (באנגלית: Motion Capture) הוא תהליך צילום והקלטה של חפצים או אנשים ותנועות לצורך עיבוד האובייקט לדמות ממוחשבת בעלת סביבת ראייה ממוחשבת. התהליך מאפשר לצלם ולהקליט את גוף האובייקט במלואו (ואם מדובר באדם, גם את תנועות גופו והבעות פניו) בצורה מדויקת, ועיבוד מלא של האובייקט בכללותו לדמות הנפשה ממוחשבת מתקדמת ובנויה לפרטי פרטים, כשסביבה נבנית גם סביבת ראייה ממוחשבת המאפשרת אינטראקציה עם אובייקטים נוספים. האובייקט מולבש בחליפה צמודה וסגורה מיוחדת המאובזרת בפריטי הוספה המאפשרים למצלמה להקליט את האובייקט בצורה מדויקת (ואם האובייקט הוא אדם, פניו מאופרות בסימני זיהוי למצלמה, לרב נקודות, המאפשרות להקליט את הבעות פניו בצורה מדויקת גם כן), ובעת תהליך הפוסט-פרודקשן האובייקט המוקלט עובר הנפשה ועיבוד בידי אנימטורים המדמים אותו לדבר הרצוי. אחרי שעיבוד האובייקט מושלם והוא מוכן, הוא משתלב עם הסביבה הכללית שסביבו בצורה טבעית והופך לחלק ממנה, בין אם מדובר בהנפשה או בלייב אקשן, ונוצרת תחושת מציאות מדומה.

בראשית פיתוחו של התהליך, השימוש העיקרי נעשה בו לצורך הדמיות ואימונים צבאיים, לרב כהוספה לאימוני מציאות מדומה לשם הכשרת חייל בשטח עוין, זאת כשהוא ה"שחקן" במציאות המדומה המורכבת משחקנים בלכידת תנועה שהוקלטו קודם לכן כדי לגרום לתחושה מציאותית ככל האפשר. עם זאת, כיום השימוש העיקרי בתהליך נעשה בלב המיינסטרים, במשחקי וידאו וסרטי קולנוע.
השימוש הראשון בתהליך בתרבות הפופולרית לשם בידור היה במשחק הווידאו "Virtua Fighter 2" משנת 1994, בו אמני לחימה הוקלטו לקרבות המשחק לשם יצירת תחושת מציאות, ומאז השימוש בתהליך במשחקי וידאו הלך וגבר, אם כי בחלוף הזמן הוא התחלף לשם שימוש בלכידת הופעה. בסרטי קולנוע, תהליך לכידת התנועה משתלב עם שימוש בגרפיקת התלת-ממד הממוחשבת CGI, והוא נעשה לרב בסרטים מסוגת הקומיקס/גיבורי-על ומדע בדיוני. השימוש הראשון בתהליך בסרטי קולנוע נעשה בסרט "Sinbad: Beyond the Veil of Mists" משנת 2000, אך הפריצה העיקרית של התהליך לעולם הקולנוע הייתה ב-2002 בסרט "שר הטבעות: שני הצריחים", בו גילם השחקן אנדי סירקיס את דמותו של גולום בלכידת תנועה. מאז, כישוריו המתקדמים של סירקיס בעשיית התהליך, דיוקו ורצינותו הפכו אותו ל"מלך" בתחום וזיכו אותו בתפקידים דומים רבים ("קינג קונג", "כוכב הקופים", "מלחמת הכוכבים" ו"ספר הג'ונגל"). סרטים רבים נוספים החלו בעקבות כך להשתמש גם כן בתהליך, החל מ"אוואטר" ועד "הנוקמים" ו"צבי הנינג'ה". גם סדרות טלוויזיה נוטות מדי פעם להשתמש בתהליך, אך הן ממעטות לעשות כך בשל עלותו הגבוהה של התהליך והתקציבים שאינם נוטים לעמוד בכך.
בנוסף, באמצע העשור הראשון של המאה ה-21 פיתח הבמאי רוברט זמקיס את תהליך לכידת התנועה לכדי תהליך חדש, לכידת הופעה, אשר בו בניגוד ללכידת התנועה אשר הופכת בני אדם ל"יצורים" אחרים (קופים או צבים, למשל), לכידת ההופעה משאירה את בני האדם כבני אדם, ומשפרת את רזולוציית המראה שלהם בצורה קיצונית, והופכת אותם לדמויי הנפשה ממוחשבת. התהליך הופיע בבכורה קולנועית בסרט "רכבת לקוטב" מ-2004, וכבר אז החלו לעלות בתעשיית הקולנוע שאלות רבות לגבי נחיצותו, עד שלבסוף אולפני והקולנוע ומפיציהם הודיעו כי יחדלו מלהשתמש עוד בתהליך, וכך הוא הגיע לסופו בסרט "הרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן" מ-2011.
בישראל, השימוש הראשון בתהליך נעשה בסרטו של יוני גבע מ-2015 "אבוללה", בו דמותו של אבוללה בגילומו של עידן ברקאי נוצרה באמצעות לכידת תנועה.
גאלופ

גאלופ הוא סוג ריקוד במשקל 2/4 שמקורו בגרמניה.
המונח גאלופ פירושו לדהור. וכך הוא אופי הריקוד. מקור הגאלופ הוא מגרמניה, שם היה מכונה "הופסר" שפירושו- מנתר ומדלג. אופי הריקוד הוא במעגל, מהיר ועליז, במשקל זוגי ומאופיין בניתורים.
Igor

רקע וכתיבה

העבודה על האלבום החלה בשנת 2017, טיילר בתחילה כתב את השיר "Earfquake" לזמר הקנדי ג'סטין ביבר ולזמרת הברבדית ריהאנה, ששניהם דחו את השיר. השיר "I Think" הוקלט באגם קומו בעזרת הזמרים האמריקאים סולאנג' נואלס ששרה את קולות הרקע, ופרנק אושן. טיילר הפיק את הביט של השיר "Gone Gone" בשנת 2013 בזמן סיבוב ההופעות של אלבומו השני "Wolf".
טל מכלוף

קריירה

מכלוף התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל אשקלון. ב-27 בנובמבר 2009, מכלוף ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד סקציה נס ציונה. בעונת 2011/2012 הפך לשחקן הרכב בקבוצה.
ב-29 באוגוסט 2013, מכלוף חתם בעירוני טבריה מליגה א' צפון. מכלוף היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הלאומית אחרי 21 שנים בליגות הנמוכות.
את עונת 2014/2015 התחיל בטבריה, אך ב-22 בספטמבר 2014 חזר להפועל אשקלון. מכלוף, היה שותף לשתי עליות רצופות של קבוצתו שחזרה לליגת העל אחרי 6 שנים. ב-6 באוגוסט 2016, מכלוף הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 2-2 נגד מ.ס. אשדוד.
בקיץ 2018 חתם בהפועל כפר סבא, אך בסופו של דבר נשאר באשקלון. ב-30 בינואר 2019 מכלוף הצטרף להפועל כפר סבא. ב-11 בפברואר 2019 כבש את שער הבכורה שלו בליגה בניצחון 0-3 נגד הפועל אכסאל. בסיום העונה, מכלוף רשם עליה שנייה לליגת העל.