מפעל הפיס

היסטוריה

מפעל הפיס הוקם בתל אביב באוגוסט 1951 כמפעל הגרלות של הרשויות המקומיות בישראל, על ידי ד"ר מיכאל לנדאו וביוזמת ראש העיר דאז של תל אביב, ישראל רוקח. מטרת הקמתו הייתה תמיכה בהקמת בתי חולים ברשויות המקומיות בישראל ובפרט בניית בית חולים גדול בתל אביב. הדוגמה למפעל הגרלות לטובת הציבור נלקחה משווייץ והקמתו אושרה על ידי ממשלת ישראל. בשנה הראשונה, ההגרלות התקיימו אחת לחודש, ההגרלה הראשונה התקיימה באוקטובר 1951 והפרס הגדול בהגרלה זו היה 1000 ל"י. בשלושת החודשים הראשונים, נמכרו כרטיסים בשווי כולל של כ-110,000 לירות בממוצע להגרלה. כ-40% מההכנסות הלכו לפרסים וכ-45% הועברו למטרת בניית בתי חולים בתל אביב ובחיפה. בשנת 1952 הוקצב כסף גם לבית חולים ליולדות בפתח תקווה ובשנת 1953 גם לעיריית צפת. מעל 12% מההכנסות, בשנים הראשונות, שולמו למפיצים, שהיו בעיקר עולים חדשים קשישים, ציונים ותיקים ומקרים סוציאליים.
בשנת 1953 הביעה עיריית ירושלים תרעומת על שאינה מקבלת מהכספים מכיוון שבתי החולים בירושלים הם פרטיים ולא עירוניים. מועצת העיר דרשה על כן סיוע למוסדות רפואיים קיימים בעיר. באותה עת עלתה גם הצעה של אליהו אלישר שהמפעל יסייע גם לבניית בתי ספר, אולם ההצעה נדחתה אז. בשנת 1955 החל מפעל הפיס לחלק כספים גם לבניית בתי ספר.

בית מפעל הפיס

הנהלת מפעל הפיס שוכנת, מזה שנים רבות, ברחוב הפטמן 3 בתל אביב, בבניין ששימש גם את מרכז השלטון המקומי. בשנת 2013 החליטה הנהלת מפעל הפיס לעבור לבניין אחר ושנתיים אחר כך, הוחלט על מעבר הנהלת מפעל הפיס אל מבנה ברחוב לה גוארדיה 1 בתל אביב. בשנת 2016 נמכר הבניין ששימש את הנהלת מפעל הפיס ברחוב הפטמן, ביחד עם הבניין הצמוד אליו, הפונה אל רחוב קפלן, לשם הריסת שני הבניינים והקמתם של בנייני מגורים עם קניון.

חישגד

(מקור השם הוא הלחם בסיסים של המילים "חיש" ו"גד" – מזל מהיר).
הגרלה באמצעות כרטיס גירוד. בכל כרטיס יש מספר משחקים שונים כאשר המכנה המשותף הוא שלמעשה הכרטיסים הזוכים קבועים מראש, ויש לגרד את שכבת הציפוי מעל הכרטיס כדי לחשוף את הציור או המספר וכדומה, המודפסים מתחתיו. סיכוי הזכייה בהימור זה דומה לסיכוי הזכייה בפרס הראשון בלוטו - כרטיס בודד מתוך 500,000 עד 1,000,000 כרטיסים. כאשר שחקן גורף את הפרס הגדול במשחק מסוים, שאר השחקנים מגרדים את הכרטיסים שנותרו בחפיסה ולא יכולים לזכות בפרס הראשון (אי אפשר לדעת אם הפרס כבר חולק או לא). הזכייה היא בהתאם לכללי כל אחד מהמשחקים השונים, ולפי הציורים או המספרים שנחשפו. בשנת 2007 השיק מפעל הפיס תחרות של עיצוב כרטיסי חישגד. האדם שעיצב את הכרטיס שזכה בתחרות זכה ב-10,000 ש"ח וזכה לראות את הכרטיסים שעיצב מופיעים בדוכני מפעל הפיס.

ההגרלה הגדולה

בנוסף להגרלות הקבועות נהג להגריל מפעל הפיס מדי שנה, מאז יובל ה-50 להיווסדו, פרס גדול מהרגיל העומד על 50 מיליון ש"ח. ההגרלה זוכה לתהודה תקשורתית וציבורית גדולה.

כללי הפעילות העיקריים בהגרלות

לפי החוק, מותר למכור כרטיסי הגרלה לבגירים, מגיל 18, בלבד. הזכיות, החל מסכום מסוים, חייבות במס הכנסה על-פי תקרת מס הכפופה בחוק.
פרט להגרלת מפעל המנויים, בהתאם לכללים, הפרס ניתן "למוכ"ז" (ראשי תיבות של "למוסר כרטיס זה"), כלומר למחזיק הכרטיס בפועל, המציג אותו בפני מפעל הפיס בתוך תקופה הקבועה בתקנון לכל אחד מהמשחקים - לא בהכרח למי שרכש את הכרטיס. מספר תביעות משפטיות כבר התנהלו בישראל בין אנשים שרכשו במשותף כרטיס, והתגלעה ביניהם מחלוקת על חלוקת כספי הזכייה, או בשאלת הבעלות האמיתית על הכרטיס הזוכה.
החל מסוף יולי 2013, בהחלטת לשכת החשבת הכללית במשרד האוצר, חלה חובה על המשתתפים אשר ממלאים טופס הגרלה העשוי לזכות בפרס הגבוה מסכום תקרת המס, להקליד את 4 הספרות האחרונות של תעודת הזהות שלהם, בעת משלוח הטפסים, וזאת על מנת למנוע הלבנות הון.
אם המספר שהוקלד אינו תואם לתעודת הזהות של הטוען לפרס גבוה מתקרת המס הכפופה בחוק, הפרס ישולם על פי קביעת הרשות למלחמה בהלבנת הון.
הגרלות נערכות בפיקוח מועצה מפקחת ולעיתים משודרות בטלוויזיה ובאתר האינטרנט של מפעל הפיס.

הפצה

מפעל הפיס מפיץ את ההגרלות באמצעות כ-2,500 נקודות הפצה וזכיינים-מפיצים בכל רחבי ישראל. נקודות המכירה הן בחנויות (בעיקר חנויות עיתונים ופיצוחים), בדוכנים ייעודיים בעלי עיצוב אופייני המוצבים ברחובות, ובדוכנים ייעודיים בקניונים.
הזכיינים אינם עובדי מפעל הפיס אלא עצמאיים, והכנסותיהם תלויות במידה עיקרית ביכולת השיווק שלהם. למרות זאת, הם עוברים הכשרה על ידי מפעל הפיס ומקבלים תמיכה מקצועית, השתלמויות, וכן תמריצים והטבות לזכיינים מצטיינים.
תחנות שבהן נמכרו כרטיסים שזכו בסכומים גדולים נוהגות לפרסם זאת באופן מובלט, בתקווה שדבר זה ימשוך קונים נוספים לחשוב שלתחנה זו "יש מזל".

מיסוי

הכנסות מהימורים חייבות במס הכנסה, אך ניתן פטור לזכיות הקטנות מ-49,320 ש"ח (נכון ל-2017). שיעור המס על זכיות הוא 35%, ולסכומים גבוהים עולה השיעור ל-38% (עקב תוספת בסך 3% בגין מס יסף).
באתר האינטרנט של מפעל הפיס ניתן מידע מלא על המס. על הפרסומת של מפעל הפיס נמתחה ביקורת על שסכומי הזכייה מוצגים בסכום ברוטו ולא בסכום נטו, אחרי מס. מדובר בהפרשים מהותיים, שכן, למשל, בזכייה של 40 מיליון ש"ח, המס הוא כ-15 מיליון ש"ח, כלומר הזכייה בפועל היא כ-25 מיליון ש"ח בלבד. במילים אחרות, מפעל הפיס, כך נטען, מציג זכיות במיליוני שקלים כשבפועל הזוכים מקבלים לכיס כ-60% בלבד מהזכייה. מפעל הפיס אינו מדגיש בפרסומיו כי ישנו מיסוי כבד על הזכיות, ואם צוין, הרי שמדובר באותיות קטנות בהרבה מגודלן של סכומי הזכייה.