הפער המגדרי בוויקיפדיה

הפער המגדרי בוויקיפדיה הוא מושג מתחום הביקורת על ויקיפדיה המצביע על פערים מגדריים בוויקיפדיה הן מבחינת התפלגות דמוגרפית של עורכי ויקיפדיה והן מבחינת איכות התוכן, קיומו או חסרונו.
שיעור הנשים שעורכות בוויקיפדיה, בקנה מידה גלובלי, הוא בין 8.5% ל-16%. בוויקיפדיה העברית, על פי סקר מ-2015, שיעור הנשים עומד על 19.9%. אולם, כפי שצוין בפתח הדבר של דו"ח הסיכום, סקר זה, בדומה לסקרים נוספים שנעשו לגבי ויקיפדיה העברית אינו מדעי ואין בו נתונים מהימנים על הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית. 
הספרות המחקרית מצביעה על כך שההטיה המספרית לטובת גברים בקרב עורכי ויקיפדיה מובילה להטיה משמעותית בתוכני ויקיפדיה. ההטיה התוכנית באה לידי ביטוי בסיקור לקוי של נושאים שונים; בהצגת מידע באופן מוטה; ובצמצום במגוון הגישות לגבי השאלות "מהו ידע?" ו"כיצד ידע נוצר?". הצמצום במגוון הגישות לגבי שאלות אלה מוביל את עורכי ויקיפדיה לקביעת מדיניות מתוך נקודת מבט אנדרוצנטרית (המציבה את הגבר במרכז) בסוגיות העוסקות בניטרליות של מידע ובחשיבות אנציקלופדית של נושאים שונים, ומצב זה תורם, בתורו, להיעדרו של ידע.
קרן ויקימדיה, המפעילה את ויקיפדיה, מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו. ב-2011, קרן ויקימדיה קבעה לה למטרה להגדיל את שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה בעולם לכ-25% עד 2015, אולם באוגוסט 2014 הודה מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי קרן ויקימדיה נכשלה בכך, וכי בכוונתה להכפיל את מאמציה לצמצום הפער המגדרי. באפריל 2015 החליטה קרן ויקימדיה להשקיע 250,000 דולר במיזם שנועד לצמצם את הפער המגדרי. במאמצים לצמצום הפער נכללים סדנאות עריכה לנשים במסגרת מיזם ויקי נשים ובמסגרת שיתופי פעולה עם מוסדות לימוד ותרבות; תחרויות כתיבה ייעודיות; הפקת כנסים והרצאות; והעלאת מודעות לנושא בקרב הציבור. בשנת 2014 השקיעה הקרן הלאומית למדע בארצות הברית 200,000 דולר בחקר הפער המגדרי בוויקיפדיה.
הספרות המחקרית, שבוחנת את הפערים בוויקיפדיה, מצביעה גם על הטיה אירופוצנטרית ועל הטיה גזעית (Racial bias on Wikipedia) - כלומר, על כך שבוויקיפדיה ניתנת עדיפות לפרספקטיבה ולתחומי העניין של האדם הלבן המערבי.

ההכרה בקיום הפער המגדרי בוויקיפדיה

ויקיפדיה, שנוסדה בשנת 2001, הפכה עם הזמן למקור המידע הפופולרי ביותר באינטרנט. נכון לדצמבר 2016, ויקיפדיה היא האתר החמישי הפופולרי ביותר בעולם, והאתר השישי הפופולרי ביותר בישראל. במהלך השנים, חוקרים החלו לזהות בוויקיפדיה מספר בעיות סיסטמטיות, כשאחת מהן היא הפער המגדרי. קיומו של הפער המגדרי בוויקיפדיה פורסם לראשונה בשנת 2010, עם פרסום ממצאי סקר שמצא כי שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה עומד על 12.6% בלבד. סוגיה זו החלה לזכות לתשומת לב תקשורתית ואקדמית רבה לאחר פרסום כתבה בנושא בניו יורק טיימס בשנת 2011. מחקרים רבים מראים כי הפער המגדרי מוביל להטיה מגדרית בתוכני ויקיפדיה, ומסבירים מדוע, על אף המוטו של ויקיפדיה לפיו "כל אחד יכול לתרום", קיימת דומיננטיות גברית מובהקת.
אף על פי שנשים מהוות 51% מאוכלוסיית העולם, הן סובלות מחוסר ייצוג משמעותי בזירות רבות בחברה (בזירה התקשורתית, האקדמית, הכלכלית, הפוליטית וכדומה). האו"ם עורך מאמצים להגדיל את ייצוג הנשים במדיה, מתוך הכרה בכך שהמדיה היא כלי משמעותי ביותר להשגת שוויון מגדרי. גישתה של קרן ויקימדיה לנושא שונה: הקרן קושרת את הפער המגדרי לבעיה קשה של איכות בתוכני ויקיפדיה, ועורכת מאמצים לצמצמו מתוך הרצון לשפר את ויקיפדיה, ולא מתוך רצון לקדם שוויון מגדרי. לטענת סו גרדנר, מנכ"לית קרן ויקימדיה (בשנים 2014-2007), ויקיפדיה אומנם שואפת להציג לציבור את מכלול הידע האנושי, אולם בפועל היא מציגה את מכלול הידע הגברי; זאת, משום ששיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה נמוך כל כך. לדבריה, מנקודת המבט של קרן ויקימדיה, הפער המגדרי אינו סוגיה מוסרית, אידאולוגית או פמיניסטית, אלא סוגיה של איכות התוכן בוויקיפדיה: אם המטרה היא להציג את מכלול הידע האנושי, לא ניתן לעשות כן אם לא כולם משתתפים ביצירתו.
ההתפלגות המגדרית בשימוש באינטרנט בארצות הברית מצביעה על שיעור דומה בין גברים לנשים: 81% גברים מול 77% נשים. בקרב עורכי ויקיפדיה, לעומת זאת, הפער המגדרי בקרב העורכים גדול מאוד: 85% - 90% מהעורכים הם גברים. הסיקור הדל של נשים ושל תחומי עניין הנוטים להעסיק נשים קשור בחלקו לסיבות היסטוריות (נשים באופן מסורתי הודרו מהתיעוד ההיסטורי), אולם נובע גם מן ההעדפות של העורכים בוויקיפדיה. גברים ונשים נוטים לערוך בתחומי עניין שונים, ולכן פער מגדרי בין העורכים מוביל לסיקור לא שוויוני של תחומים שונים. בנוסף, לפער המגדרי יש השלכות משמעותיות לא רק על הידע עצמו אלא גם על קהילת העורכים בוויקיפדיה.
ישנם הטוענים כי הפער המגדרי בוויקיפדיה אינו מהווה בעיה. לדעתם, האחריות על שיעורי העריכה הנמוכים בקרב נשים מוטלת על ציבור הנשים, הבוחר שלא לתרום לוויקיפדיה. חלקם אף לועגים לנושאים המשתייכים לתחומי עניין הנחשבים "נשיים", וגורסים כי אין הצדקה לכלול נושאים כאלה באנציקלופדיה. מחקר שניתח את התגובות לסיקור הפער המגדרי בכלי התקשורת מצא כי השיח כולל לעיתים באקלאש (תגובה אנטגוניסטית ולעגנית) (Backlash (sociology)) נגד נשים.

רקע היסטורי

ויקיפדיה נוסדה על בסיס רעיוני של שתי מסורות: מסורת האנציקלופדיה ומסורת תנועת התרבות החופשית (Free culture movement) (התוכן החופשי). בשתי המסורות הללו קיימת היסטוריה של דומיננטיות גברית מובהקת - דומיננטיות שוויקיפדיה ירשה, גם אם באופן בלתי מודע ומכוון. חלק מההטיות המגדריות בוויקיפדיה נגרמות עקב שעתוק של תיעודים ממאגרי מידע מוטים אחרים, אולם אין בכך כדי להסביר את הפער המגדרי הגדול שקיים לא רק בחוסר ביוגרפיות של נשים אלא בדלות בתחומי ידע שונים. התוכן בוויקיפדיה משקף את מה שמעניין את העורכים, ולכן השעתוק אינו בא לידי ביטוי רק בשימוש במקורות חיצוניים קודמים בעלי הטיה מגדרית, אלא גם בהעדפות ובתחומי העניין של העורכים.

מסורת אנציקלופדית

הטיה מגדרית הייתה קיימת באנציקלופדיות מאז היווצרן. הפילוסופית סימון דה בובואר כתבה בשנת 1949 בספרה 'המין השני' כי "אין זאת נחיתותן של הנשים שקבעה את חוסר חשיבותן ההיסטורי: זהו חוסר חשיבותן ההיסטורי שגזר עליהן את הנחיתות". באנציקלופדיות המוקדמות זכו נשים לאזכורים קצרים ביותר. במהדורה הראשונה של אנציקלופדיה בריטניקה (1771-1768), הערך 'מחלות סוסים' כלל 39 עמודים, בעוד הערך 'אישה' כלל 3 מילים בלבד: "הנקבה של האדם". את האנציקלופדיה הגדולה ערכו 150 גברים ואף לא אישה אחת, וספר הביוגרפיות של ונצואלה שפורסם בשנת 1957, הכיל רק 3.6% ביוגרפיות על נשים, כאשר רוב הביוגרפיות עסקו באישי צבא ובפוליטיקאים (זירות שנשים לא פעלו בהן).
ההיסטוריונית גיליאן תומאס (Gillian Thomas) חקרה את אנציקלופדיה בריטניקה, ומצאה כי נשים נדחקו בה לשולי תולדות החברה האנושית ונתפסו כתוספת לביוגרפיה של גברים. המדענית מארי קירי לדוגמה, שזכתה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1903 ובפרס נובל לכימיה בשנת 1911, לא זכתה לערך במהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה (1911-1910), אלא נאלצה להסתפק באזכור קצר בערך על אודות בעלה, פייר קירי. מתוך 1,500 עורכי המהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, רק 35 (כ-2%) היו נשים (רובן סופרג'יסטיות). בנוסף, נשים נעדרו לחלוטין מרשימת 49 העורכים-היועצים של האנציקלופדיה.
בשנת 1942 חקרה ההיסטוריונית מרי ריטר בירד את הפער המגדרי באנציקלופדיה בריטניקה ומצאה בה הטיות מגדריות רבות. כך למשל, הערך מלכה לא היה קיים, נשים הודרו לחלוטין מערכים שעסקו ברפואה ובבריאות, והערך "שיר" הותיר את הרושם שלנשים לא הייתה שום תרומה לשירה באירופה. ריטר מסרה את דו"ח ממצאי המחקר שלה לעורך הראשי של בריטניקה, וולטר יאסט (Walter Yust), וחרף הבטחותיו לשינוי, בפועל הדו"ח זכה להתעלמות. משום כך, ריטר הפצירה בנשים להפסיק לערוך את בריטניקה.
במאה ה-19 טען, ג'ון ראסקין כי נשים צריכות לקבל נגישות לידע רק אם הדבר יאפשר להן להביע אהדה כלפי העונג של בעליהן בפעילותם לצבירת ידע. תומאס טוענת כי תפיסת עולם זו משתקפת בערכים של בריטניקה. ההיסטוריונית ג'ינה לוריה ווקר (Gina Luria Walker) טוענת כי ויקיפדיה אינה שונה מאנציקלופדיות אחרות במובן זה שהידע שבה נוצר על ידי גברים ועבור גברים. 
עקרון "החשיבות האנציקלופדית" בוויקיפדיה, שמנחה את עורכיה בבואם לשקול אלו ערכים לכלול ואלו למחוק, עלול להוות מכשול הניצב בפני תוכן של נשים ושל קבוצות מיעוט בכלל. בוויקיפדיה, אחד הקריטריונים העיקריים לכתיבת ערך על אישיות הוא כיסוי רחב אודותיה במקורות אמינים. קריטריון זה מקשה על כניסה של דמויות נשיות: מבחינה היסטורית, לעתים קרובות נשים זכו להתעלמות, או שהקרדיט על פועלן ניתן לגברים (תופעה הנקראת אפקט מטילדה), ולכן קיים מחסור בתיעוד היסטורי של הישגים נשיים. ויקיפדיה משעתקת הטיות קודמות: כשם שהגמוניה גברית הייתה קיימת בספרות המדעית מזה מאות שנים, כך גם בוויקיפדיה קיימת הגמוניה גברית כמעט מוחלטת, שמגבילה את נקודת המבט הנשית באופן משמעותי, ודוחקת לשוליים נושאים שנחשבים נשיים.

מסורת תנועת התרבות החופשית


אף על פי שערכים של חופש ופתיחות עומדים בבסיס תנועת התרבות החופשית, תנועה זו מפגינה את אותו חוסר ייצוג מגדרי של תרבות המחשבים ממנה צמחה. נשים מהוות רק 1.1% אחוז מקהילת הקוד הפתוח. החוקר ג'וזף ריגל (Joseph M. Reagle Jr.) טוען כי פער מגדרי זה מושפע באופן משמעותי מההקשר החברתי, ולא ניתן לבטל את חשיבותו בטענה לפיה מדובר רק בבחירה אישית של נשים. האמונה כי ערכי הפתיחות והחופשיות שוללים אפליה עשויה לנבוע מתוך תפיסה אנדרוצנטרית לפיה נקודת המבט הגברית היא נקודת המבט הנייטרלית. תפיסה זו עשויה לבוא לידי ביטוי בהנחה כי הפער המגדרי הוא מקרי ונובע רק משום שנשים בוחרות שלא להשתתף בעריכת ויקיפדיה. ערכי החופשיות והפתיחות בתנועת התרבות החופשית, שוויקיפדיה היא חלק ממנה, מאפשרים למיעוטים בה להשפיע, באופן לא פרופורציונלי למספרם בקהילה, על הטון והדינמיקה בין חברי הקהילה. בנוסף, עורכי ויקיפדיה עשויים לגייס ערכים אלו על מנת להדוף באמצעותם טענות בדבר פגיעה בחברי קהילה אחרים וכן על מנת להדוף טענות בדבר פער מגדרי.
ריגל טוען כי במבט ראשון הטענה שערכי הפתיחות והחופשיות תורמים לפער המגדרי נראית מגוחכת משום שאין מגבלות פורמליות שנוגעות למגדר העורכים. יחד עם זאת, הוא גורס כי במבט שני מתגלים מנגנונים ודינמיקות בלתי פורמליים, הקיימים בקהילת העורכים, ואשר עשויים ליצור חסמים משמעותיים להשתתפות של נשים בקהילה. התנהגות מנוכרת וסקסיסטית בתוך קהילות הקוד הפתוח מדירה נשים (לדוגמה: כשחברה בקהילת הקוד הפתוח הזדהתה כאישה, אחד מחברי הקהילה מיד שאל אותה אם היא בלונדינית, וחבר אחר בקהילה שאל אותה אם היא רוצה להתחתן אתו). אפליה בלתי פורמלית זו עשויה להיות סמויה מן העין, משום שערכים של אוטונומיה ואינדיבידואליות מובילים רבים להתמקד בבחירות האישיות של נשים במקום להסתכל על ההטיה המערכתית (Systemic bias)‏.
אידאולוגיית התרבות החופשית מאפשרת קבלה של משתמשים מחרחרי ריב ומיזוגניים, ומאפשרת למשתתפים בדיונים לבטא עצמם בבוטות - דבר שמועיל למשתתפים האגרסיביים ביותר, שהם גברים, על פי רוב. משתמשים גסים ובוטים עשויים לשגשג בקהילות פתוחות מעצם טבען הפתוח והמכיל. ריגל טוען כי למספר 'תפוחים רקובים' יש את הכוח להדיר נשים, גם אם הם מיעוט. בוויקיפדיה, קיימים עורכים שתורמים מאוד להעשרת התוכן האנציקלופדי, אולם הם מתנהגים בעוינות ובכך מדירים אנשים מקרב קהילת העורכים. כמן כן, באופן מסורתי, תנועה זו מקושרת לתרבות "גיקית", שמזוהה עם חיבה לדיונים אינטנסיביים בעלי אופי וכחני.
ריגל טוען כי הרעיון של פתיחות ארגונית אינו אפשרי. לדבריו, קהילה אינה יכולה להחליט אם להיות פתוחה או לא, אלא רק להחליט למי הקהילה תהיה פתוחה, ומציע כי במקום לחשוב על מושג החופש כ'חופש להיות אנשים לא נעימים לאחרים' יש לחשוב על החופש של האחר להרגיש רצוי. למרות קיומו של פער מגדרי גדול, התפיסות בנוגע לשאלת קיומו שונות בין גברים ונשים בתנועת התרבות החופשית: סקר שנערך בקרב קהילת הקוד הפתוח מצא כי 78% מהגברים סבורים שאין בקהילה אפליה נגד נשים, בזמן ש-75% מהנשים סבורות כי אפליה כזו אכן מתקיימת .

פער מגדרי בקרב עורכי ויקיפדיה

לנשים יש נטייה גדולה יותר מגברים להתנדב, ולכן חוקרים טוענים כי סביר היה להניח שנשים יקדישו מזמנן לעריכה בוויקיפדיה. כמו כן, שיעור הנשים שמשתמשות באינטרנט במערב לא קטן משיעור הגברים, ולעיתים אף עולה עליו. עובדות אלה יכולות להוביל את מי שנחשף אליהם להשערה כי בוויקיפדיה, המושתתת על פעילות התנדבותית ברשת, מתקיים איזון מגדרי. ואולם, מחקרים שונים מצביעים על קיומו של פער מגדרי משמעותי בוויקיפדיה. במהלך השנים, נערכו סקרים ומחקרים שמדדו את היחס הכמותי בין עורכים לעורכות בוויקיפדיה. הן מחקרים שנעשו בקנה מידה גלובלי והן מחקרים שבחנו ויקיפדיות בשפות ספציפיות מצאו פער מגדרי משמעותי, שמצביע על מיעוט עורכות. בקנה מידה גלובלי, שיעור הנשים בוויקיפדיה הוא בין 8.5% ל-16%. בוויקיפדיה העברית, שיעור הנשים עומד על 19.9%, אולם רק 10% מהעורכים הפעילים בווקיפדיה העברית (שלהם יש זכות הצבעה ויכולת לקבוע מדיניות ולהכריע בשלל דיונים) הם נשים.

גורמים לפער המגדרי בקרב עורכי ויקיפדיה

המחקר בחן מספר גורמים אפשריים לקיומו של הפער המגדרי בקרב עורכי ויקיפדיה. חלק מהגורמים הם גורמים חיצוניים הנעוצים בהבדלים מגדריים, וחלק מהגורמים הם גורמים פנימיים הקשורים לאופיה של ויקיפדיה.

פער טכנולוגי

ביחס לגברים, נשים חוות קושי גדול יותר באימוץ טכנולוגיה חדשה, אולם הבדלי המגדר בטכנולוגיות הקשורות לאינטרנט קטנים יותר. מחקר שנערך על ידי מכון המחקר Pew ‏ (Pew Research Center) מצא כי רוב משתמשי האינטרנט בין השנים 2000–2004 היו גברים, אולם פער זה נעלם מאז. נכון לשנת 2016, שיעור הנשים גבוה יותר משיעור הגברים בבלוגים וברשתות החברתיות כמו פייסבוק, טוויטר ומיי ספייס. כמו כן, סקרי שוק הראו כי קיים שוויון מגדרי גם בעולם הגיימינג. מחקר, שבחן את תפיסתם של גברים ונשים לגבי כישורי האינטרנט שלהם, מצא כי שיעור הנשים שדיווחו על כישורי אינטרנט נמוכים גבוה יותר משיעור הגברים, אולם מחקרי עבר שבחנו את הכישורים בהתבסס על ביצועים ולא בהתבסס על תחושות אישיות, מצאו כי אין הבדל ביכולות. עם זאת, מאפיינים טכניים הכרוכים בעריכת ויקיפדיה עשויים להרחיק נשים.

פער תרבותי

שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה ההינדית (Hindi Wikipedia) עומד על 3% לעומת 97% גברים. בהודו קיימת בעיית גישה לאינטרנט. רק ל-10% ממשקי הבית יש גישה לאינטרנט, ורק ב-1% מהם יש פס רחב. בבתים שיש בהם אינטרנט, כל בני המשפחה חולקים מחשב משותף, אולם מבחינה מסורתית – לנשים ניתנת פחות גישה. גלישת גברים ברשת נתפסת כהשקעה בעוד גלישת נשים נתפסת כבזבוז זמן.

העדפות שימוש

מחקר שבחן את הפער המגדרי בוויקיפדיה הגרמנית מצא כי נשים מעדיפות להשקיע את זמנן באינטרנט ברשתות חברתיות (לדוגמה: פייסבוק וטוויטר) ולא בשיתוף ידע. הסיבות לכך נעוצות בעובדה שמרחבים אלו מאפשרים תקשורת חברתית משמעותית יותר, דבר שהופך אותם אטקרטיביים עבור נשים.

ביטחון עצמי

הבדלים מגדריים לגבי רמת הביטחון העצמי (המסוגלות העצמית) עשויים להשפיע על הפער המגדרי בוויקיפדיה. ביחס לנשים, גברים נוטים להיות בעלי ביטחון עצמי גבוה לגבי הידע שלהם, נכונות גבוהה לעמוד על דעתם ונטייה להעריך יתר על המידה את יכולותיהם. נשים, לעומתם, נוטות יותר לחוש חוסר ביטחון לגבי הידע שלהן ועשויות להרגיש כי עריכה בוויקיפדיה תהיה יהירה מצידן. כמו כן, בעוד גברים נוטים להציג את הדעות שלהם כעובדות, נשים נוטות להציג את הדעות שלהן כהצעות. הבדלים במידת הביטחון העצמי אינם מעידים על הבדלים ביכולות: נמצא כי גם במקרים שבהם נשים מצליחות יותר מגברים, הן חשות חוסר ביטחון לגבי הביצועים שלהן ומעריכות פחות את יכולתן ביחס לגברים. בנוסף, הבדלים ברמת הביטחון העצמי לא חייבים לנבוע מחוסר ביטחון של נשים: הם עשויים לנבוע גם מביטחון מופרז של גברים, המופיע אפילו כשהם טועים.
במחקר משנת 2012, שנערך בקרב קוראי ועורכי ויקיפדיה, נמצא כי אצל נשים הייתה סבירות גבוהה ב-43% מגברים לבחור באפשרות "אין לי מספיק ידע או ניסיון" כסיבה שבגינה הן אינן עורכות בוויקיפדיה. מחקר משנת 2015 מצא כי אחת הסיבות לכך שנשים לא תורמות לוויקיפדיה היא האמונה שלהן בחוסר יכולתן או כישרונן לתרום. בעוד גברים מרגישים בנוח לחלוק את הידע שלהם, נשים נוטות להזדקק לעידוד על מנת להשמיע את קולן ולחלוק את הידע שלהן.
בהתייחס לסוגיית הפער המגדרי, טוען מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי לגברים אין בעיה להביע את עצמם באופן סמכותי גם בנושאים שאין להם שום מושג בהם, בעוד נשים נוטות להיזהר יותר גם בנושאים שהן בקיאות בהם. בנוסף, גברים נוטים להציג את עמדותיהם באסרטיביות, ואופיה של הקהילה בוויקיפדיה מוביל להעדפת אופן ההתקשרות הגברי (האסרטיבי והסמכותי).

חוסר פנאי

אחד ההסברים לפער המגדרי נעוץ בטענה לפיה לנשים יש פחות זמן פנוי, משום שביחס לגברים הן משקיעות יותר זמן בעבודות משק הבית ובטיפול בילדים, אולם רוב הממצאים לא תמכו בהשערה זו. לפי דו"ח ויקימדיה הגרמנית, חוסר זמן נמצא כחסם המונע הן מגברים והן מנשים לערוך. לפי סקר ויקימדיה, נשים נוטות להשקיע 30% יותר זמן מגברים ברשתות החברתיות. חלק מהנשים אכן טוענות שהן פשוט עסוקות מדי, אולם מחקר משנת 2012 מצא כי הטענה לפיה הפער המגדרי נוצר בגלל פערים במידת הפניות אינה נתמכת בממצאים: לפי הממצאים, הסבירות כי גבר יבחר בתשובה "אין לי זמן לערוך" כסיבה שבגינה הוא אינו עורך בוויקיפדיה הייתה ב-19% מן הסבירות שאשה תעשה זאת. מחקר נוסף שנערך בקרב גברים ונשים שהפסיקו לערוך בוויקיפדיה, מצא כי הטענה שלנשים יש פחות זמן אינה נכונה. מחקר שנערך ביוון מצא כי מחסור בזמן כסיבה לאי-עריכה בוויקיפדיה אינו אופייני דווקא לנשים (שליש מהגברים ומהנשים בחרו בסיבה זו). עם זאת, בהודו נשים באופן מסורתי עסוקות יותר במטלות משק הבית ובגידול הילדים מאשר גברים, מה שמוביל לפערים מגדריים במידת הפניות.

ממשק

ממשק ויקיפדיה, הפועל בתחביר ויקי, עלול להרתיע נשים מלערוך. העיתונאית ג'ני קלימן טוענת כי תחביר ויקי נראה יותר כמו תוכנת מחשב מאשר כדף טיוטה. ב-2013 טענה שרה סטירץ' (Sarah Stierch), הממונה על נושא הפער המגדרי מטעם קרן ויקימדיה, כי ויקיפדיה תמיד הייתה ידידותית יותר לגברים מאשר לנשים בגלל הממשק המסובך, שעלול להרתיע נשים. לדבריה, האינטרנט התקדם מבחינה עיצובית, אולם ויקיפדיה נותרה מאחור; ויש לחשוב מחדש על עיצוב ויקיפדיה באופן שימשוך יותר נשים. לטענת מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, אחת הסיבות לפער המגדרי היא שפת הקוד שבה כתובה ויקיפדיה: שפה זו נוחה רק ל"גיקים", שהם גברים ברובם. לדבריו, מכיוון שהעריכה בוויקיפדיה היא פעולה טכנית, היא מדירה לא רק נשים אלא גם מבוגרים. וויילס הצביע על פיתוח העורך החזותי כפתרון אפשרי.

תרבות הקונפליקט

אחד הגורמים הנזכרים ביותר במחקר הוא תרבות הקונפליקט שבאה לידי ביטוי בהתנהגות תוקפנית ועוינת וב"מלחמות עריכה". תרבות הקונפליקט, המכלה הרבה מזמנם של עורכי ויקיפדיה, היא בעיה הולכת וגוברת באתר, ושיעור המחלוקות והעימותים בוויקיפדיה עולה בהתמדה. מחקר שבחן את הירידה העקבית במספר העורכים בוויקיפדיה מצא כי נטישת עורכים קשורה לעלייה להפיכת ויקיפדיה למקום פחות נעים ומושך, בעקבות התגברות של התנהגויות אנטגוניסטיות. עורכים רבים חווים את ויקיפדיה כמרחב עוין. סקר שנערך בקרב 1,200 עורכים לשעבר מצא כי 27% מתוכם נטשו את ויקיפדיה בגלל התנהגות גסת רוח מצד עורכים אחרים באתר (בקרב נסקרים שהיו עורכים פעילים מאוד, השיעור קפץ ל-53%). בקרב קהילת עורכי ויקיפדיה האנגלית, נשים נטו לדווח יותר מגברים על כך שחשו חוסר נוחות רב יחסית לבצע עריכות שכרוכות בקונפליקטים. החוקר אנדרו לי טוען כי ויקיפדיה אינה רק מקום שלא מקבל בברכה נשים, אלא מקום שלא מקבל בברכה את רוב האנשים. לדבריו, קהילת עורכי ויקיפדיה היא קהילה קטנה עם מסורת של התנגחויות המובילה לאווירה עוינת.
מחקרים מתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית מצאו כי בעוד בנות מעדיפות להתמודד עם מצבי עימות באמצעות פשרה וסתגלנות, בנים מגיבים לאותם המצבים בעוינות. מחקרים נוספים מצאו כי לנשים יש נטייה למזג יותר נעים ופחות אגרסיבי מאשר גברים, וכי גברים נוטים יותר מנשים להפר את הכללים ולנהוג באגרסיביות. כמו כן, מצבי קונפליקט גורמים לנשים להגיב ביתר חרדה ולחץ ביחס לגברים, ולכן הן נוטות להימנע מעימותים ומהתמקחויות יותר מגברים, גם אם הדבר כרוך במחיר כבד. בנוסף, על נשים מופעל לחץ חברתי יותר גדול להצניע התנהגויות של כעס או אסרטיביות, ונמצא כי נשים שלקחו חלק בעימותים נתקלו בתגובת נגד חריפה יותר מזו שלה זכו גברים. החוקרת ג'סטין קאסל (Justine Cassell) טוענת כי אף על פי שנשים אוחזות בידע כמו גברים ומסוגלות להשתתף ביצירת ידע כמו גברים, אם הן יגנו על עמדתן באופן עיקש - פעולה זו עשויה להיתפס כפעולה "גברית", והן עלולות להישפט באופן שלילי על כך שהן נוקטות עמדה ברורה ומגינות עליה. בעוד לגברים יש נטייה גדולה יותר מנשים לעסוק בנושאים טעונים, מחקר שנערך בשנת 2012 מצא כי עורכות ויקיפדיה נוטות לאמץ טון חיובי, לערוך ערכים בהם הדיונים בעלי אופי חיובי וכן להשתתף יותר בדיונים בעלי טון חיובי. כמו כן, ביחס לעורכי ויקיפדיה, עורכות האתר נוטות לכתוב הודעות חיובית יותר.
תרבות הדיון בוויקיפדיה סובלת מאותו אי שוויון מגדרי ומאותן היררכיות חברתיות ומבני כוח שקיימים מחוץ לעולם הווירטואלי. אף על פי שוויקיפדיה מצהירה כי "כל אחד יכול לתרום", מספר מחקרים מצביעים כי הרמה הגבוהה של העימותים בוויקיפדיה מהווה חסם וסיבה לפער המגדרי. העריכה באתר כרוכה לעתים רבות בנכונות להתווכח, והנטייה של נשים להדיר רגליהן מאזורי ויכוח עשויה להסביר את הפער המגדרי. בדפי שיחה רבים ניתן להבחין באזהרות ובמלחמות עריכה, ולעתים, כדי שקולם של העורכים יישמע – עליהם להתווכח ולהתעקש. החוקרת סוזן הרינג (Susan Herring) גילתה במחקרה כי בעוד גברים מוצאים את סגנון הביטוי העוקצני מבדר (כל עוד הוא לא מופנה כלפיהם), נשים נוטות להירתע מסגנון ביטוי שכזה. 
עוצמת ותדירות הקונפליקטים בוויקיפדיה אינן קשורות בהכרח לכמות העורכים בה. טבעה של ויקיפדיה כקהילה פתוחה מאפשר גם למיעוט להשפיע באופן לא פרופורציונלי על הטון והדינמיקה בדיונים. לפי סקר ויקימדיה גרמניה, תרבות הדיון יכולה להידרדר באופן משמעותי על ידי מספר קטן, אבל פעיל, של עורכים (בין 8% ל-10% עורכים) וזאת כל עוד שאר חברי הקהילה מאפשרים להם לנהוג בחוסר כבוד תוך התעלמות או סלחנות.
מחקר שנערך בשנת 2012 בקרב 40,699 אנשים שערכו בוויקיפדיה האנגלית מצא כי לתרבות הקונפליקט יש תפקיד משמעותי בכך שנשים נוטשות את ויקיפדיה. במחקר נמצא כי אצל נשים, הייתה סבירות גבוהה ב-26% לבחור בתשובה 'עימותים עם עורכים אחרים' כסיבה שבגינה הפסיקו לערוך. נשים רבות הפסיקו לערוך בוויקיפדיה בשל התרבות הבוטה שמאפיינת אותה. חלקן העידו כי הן המשיכו לערוך, אולם בחרו במודע להימנע מעריכת ערכים שהדיון בהם צפוי להיות סוער ובוטה, כדוגמת ערכים בנושאים שנויים במחלוקת.
במחקר חקר מקרה שנערך בוויקיפדיה הגרמנית, נמצא כי עורכים מגיבים בעוינות לנושאים פמיניסטים בדפי השיחה. טענה דומה ביחס לעוינות לפמיניזם הועלתה גם על ידי הממונה על נושא הפער המגדרי מטעם קרן ויקימדיה, שרה סטירצ'. על פי ברברה פיסטר, לא ניתן לצמצם את הפער המגדרי באמצעות סדנאות עריכה, כל עוד הקהילה בוויקיפדיה עוינת כל כך.

אמון הקהילה

משנת 2007 קיימת ירידה עקבית במספר העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית. ירידה זו קשורה ככל הנראה בעליית ההתנגדות של קהילת ויקיפדיה כלפי עריכות של עורכים חדשים. שיעור המחיקות של תכנים חדשים עולה משנה לשנה. פעולה זו דוחה ודוחקת עורכים חדשים, ועשויה להוביל לנטישתם. 43% מעורכי ויקיפדיה נאלצים להתמודד עם עורכים שמוחקים את העריכות שלהם ללא הסבר, ונשים מדווחות כי הן רוצות תמיכה מקהילת העורכים על מנת להתמודד עם תופעה זו. כמו כן, אחד הגורמים לירידה במספר העורכים הוא חוסר היכולת של ויקיפדיה לשמר ולגייס עורכים שאינם עונים לפרופיל המסורתי של עורך ויקיפדיה.
לנשים, שעורכות בוויקיפדיה בתחילת דרכן, קשה יותר לזכות באמון קהילת העורכים מאשר גברים שעורכים בה בתחילת דרכם. מחקר שניתח את המחיקות בוויקיפדיה האנגלית (לא כולל מחיקות של עריכות השחתה, כמו הוספת קללות - אלא רק עריכות שנעשו בכוונה טובה), מצא כי קיימת נטייה משמעותית למחוק יותר עריכות של עורכות חדשות מאשר של עורכים חדשים. במחקר משנת 2012 בקרב גברים ונשים, נמצא כי אצל נשים, הייתה סבירות גבוהה ב-10% להאמין שהעריכות שלהן ימחקו או ישוכתבו. ג'ון רידל טוען כי היחס לעורכות חדשות בתחילת דרכן הוא קריטי, משום שאם עריכות של עורך חדש נמחקות, יש סבירות גבוהה שהוא לא יחזור לתרום יותר לעולם. מכיוון שעריכות של עורכות חדשות נוטות יותר להימחק - נשים נמצאות בסבירות גבוהה יותר מעורכים חדשים לנטוש את ויקיפדיה.
שיעור הקבלה של עריכות של נשים בתכנות קוד פתוח עולה כאשר הן לא מזדהות כנשים, וייתכן כי יש נשים שבוחרות להסתיר את המגדר שלהן בסביבה שהיא בעלת דומיננטיות גברית. החוקרת אדריאן ואדוביץ' (Adrianne Wadewitz) החלה לערוך בוויקיפדיה בשנת 2004. בשנים הראשונות לא הזדהתה מגדרית, אולם ברגע שהזדהתה כאישה, היחס אליה השתנה מאוד. לדבריה, עריכותיה גררו הרבה יותר שאלות וספקות ופעמים רבות הואשמה בהיותה היסטרית או רגשנית – דבר שלא חוותה לפני כן.

אווירה תחרותית וביקורתיות

פעולת העריכה בוויקיפדיה נקראת לרוב 'תרומה', אולם התרומה כרוכה לא רק ביצירת מידע חדש אלא גם במחיקה ובשכתוב מידע קיים שמישהו אחר תרם. פעולה זו עשויה לעורר ביקורת ותחרות בין מספר עורכים לגבי השאלה איזו עריכה עדיפה. נשים נוטות להעדיף משימות הכרוכות בשיתוף פעולה מאשר משימות תחרותיות. בנוסף, כשנשים נתקלות בביקורת, ההערכה העצמית שלהן נפגעת בממוצע הרבה יותר לעומת גברים. מחקרים שנערכו בקרב עורכי ויקיפדיה לשעבר מצאו כי לנשים הייתה סבירות גבוהה ב-34% מגברים לבחור באפשרות "הרגשתי פחות נוח לערוך עריכות של אנשים אחרים" כסיבה בגינה הן הפסיקו לערוך. כמו כן, נשים דיווחו על תגובה שלילית יותר לביקורת מאשר גברים וציינו את האווירה הביקורתית כסיבה להפסקת תרומתן (במחקר נמצא כי אצל נשים הייתה סבירות גבוהה ב-31% לבחור באפשרות 'חשש מביקורת' כסיבה להפסקת העריכה בוויקיפדיה). האווירה בוויקיפדיה עבור עורכים חדשים עלולה להיות מאיימת ומבודדת, ומאפיינים אלו משפיעים יותר על נשים. לעתים, הודעות שנכתבות לעורכות בוויקיפדיה נושאות אופי פטרנליסטי . מחקר שנערך בוויקיפדיה הגרמנית מצא כי נשים לא עורכות בוויקיפדיה, בין השאר, בגלל התחושה שהן לא רצויות בה ושהאווירה בה עוינת ומאיימת.

הטיה מגדרית בערכי ויקיפדיה

מחקרים שונים מצאו כי בוויקיפדיה קיים פער מגדרי דמוגרפי ופער מגדרי בתוכן (שנקרא הטיה מגדרית). לפער המגדרי הדמוגרפי יש השפעה רבה על הפער המגדרי התוכני, משום שהוא מוביל לעיוות הידע, להיעדר ידע, לחוסר איזון בתוכן ולהצגת השקפת עולם חד צדדית במגוון תחומים. ערכים שנוטים לעניין בעיקר נשים, מקבלים פחות כיסוי מערכים שנוטים לעניין בעיקר גברים. מנכ"לית קרן ויקימדיה, סו גרדנר, טענה שוויקיפדיה תצליח לכלול את כל הידע האנושי רק אם קהילת העורכים בה תהיה מגוונת כמו האוכלוסייה העולמית עצמה, ושאין היא יכולה לחשוב על משהו חשוב יותר לקדם מאשר צמצום הפער.
קרן ויקימדיה בוחנת את חוסר הייצוג של נשים ואת ההטיה המגדרית בוויקיפדיה. גרדנר התייחסה לנושא ההטיה המגדרית באמצעות מטאפורה לפיה כל אחד מביא לשולחן את פירורי הידע שלו, ומי שלא יושב סביב השולחן – אין מרוויחים מפירורי הידע שלו. כשקיים חוסר פרופורציה ניכר בין גברים ונשים, נקודת המבט הדומיננטית המשתקפת מוויקיפדיה היא נקודת מבט גברית, וקל לה יותר לשלוט על מהלך העניינים. תפיסת עולם המשותפת לקבוצה הדומיננטית בוויקיפדיה עשויה להשפיע ולקבוע החלטות לגבי תיאור התוכן המוצג בערך מסוים, מידת קבילותם של מקורות והמידה שבה ראוי לכלול באנציקלופדיה ערכים בנושאים מסוימים. תופעה זו עשויה להתרחש גם באופן בלתי מודע (לדוגמה: כאשר התפתחויות גאופוליטיות מתוארות מנקודת מבט מערבית). ניתוח העמוד הראשי של ויקיפדיה בעשר שפות שונות הראה כי באזור שנועד להצגת תמונות של אישים, רק תמונה אחת מכל עשר תמונות מציגה אישה. הגברת המגוון הדמוגרפי של העורכים בוויקיפדיה תשפיע לטובה על איכות התוכן ותצמצם את ההטיה המגדרית.

הבדלים מגדריים בדפוסי עריכה

לנשים ולגברים יש דפוסי עריכה שונים בוויקיפדיה. מחקרים מתחום הפסיכולוגיה החברתית מצביעים על כך שאנשים מתעניינים יותר בחברי קבוצת הפנים שלהם, מאשר בחברי קבוצת החוץ. מחקר שניתח 900,000 ביוגרפיות בוויקיפדיה האנגלית מצא כי לעורכות בוויקיפדיה יש סבירות גבוהה פי שניים מעורכים ליצור ערכים על נשים. כמו כן, לגברים יש פוטנציאל גדול יותר ליצור ערכים על גברים. אדריאן ואדוביץ' טוענת כי בעוד את הערך שייקספיר בוויקיפדיה האנגלית היא ערכה עם עוד עשרות עורכים אחרים, את הערך ג'יין אוסטן ערכה עם עורך (או עורכת) אחד בלבד. בנוסף, היא הצביעה על כך שרשימת הערכים על שחקניות הפורנו בוויקיפדיה האנגלית גדולה פי 3 מרשימת הנשים האינדיאניות בעלות החשיבות האנציקלופדית.
מחקר מצא כי גברים ונשים העורכים בוויקיפדיה נוטים להתעניין בתחומי עניין שונים. בעוד נשים מתרכזות בעיקר בנושאים הקשורים לאנשים ולאמנות, גברים מתרכזים יותר בתחומי עניין הקשורים לגאוגרפיה ולמדע. ממצאים אלו עולים בקנה אחד עם הסקר שערכה הקרן הלאומית למדע לפיו גברים נוטים לרכוש השכלה בתחומי המדע המדויק וההנדסה בעוד נשים נוטות לרכוש השכלה בתחומי הלימוד ההומניים (למשל: מדעי החברה והרוח). בוויקיפדיה, תחומי ידע שנשים נוטות להעדיף לערוך בהם (כמו אומנות וסוציולוגיה), עשויים להיות בעלי היקף קטן יותר מתחומי ידע שגברים נוטים להעדיף לערוך בהם (כמו היסטוריה, מלחמות ופוליטיקה).
החוקר טינג-יי צ'אנג (Ting-Yi Chang) טוענת כי השפה בוויקיפדיה גברית, וכי הסגנון והתוכן קשורים למגדר של העורך ולשאלה איך הוא רואה את העולם. לדבריה, שפה וידע לא יכולים להיות מנותקים מהמגדר. האינטרנט יכול להיות חסר גוף, אולם הוא לעולם לא יכול להיות חסר מגדר. גם יסמין וסט טוענת שכשם שאין דבר כזה אדם שהוא ניטרלי מבחינה מגדרית, כך אין דבר כזה עורך ויקיפדיה שהוא ניטרלי מבחינה מגדרית.

מחקר השוואתי בין הביוגרפיות בוויקיפדיה לבריטניקה

מבחינה כמותית, בוויקיפדיה קיימות יותר ביוגרפיות של נשים מאשר בבריטניקה. זאת, משום שוויקיפדיה רחבה הרבה יותר בהיקפה, וכוללת גם ערכי אישים שכנראה לא היו נכנסים לאנציקלופדיות מסורתיות (למשל, ערכי ידוענים כמו ליהיא גרינר). ואולם, ניתוח הביוגרפיות מצא עדויות להטיה מגדרית לפיה, בהשוואה לבריטניקה, שיעור הביוגרפיות של גברים שהיו קיימות בבריטניקה אך לא בוויקיפדיה עומד על 30% , לעומת 50% אצל נשים. שיעור היחסי של ערכים חסרים על נשים ביחס לערכים החסרים על גברים בוויקיפדיה גבוה הרבה יותר מזה של בריטניקה.

הטיה מגדרית בתחומי עניין

ערכים שעוסקים בתחומי עניין "גבריים" (כלומר: נושאים שגברים נוטים להתעניין בהם) קיימים בוויקיפדיה בשכיחות יותר גבוהה מערכים שעוסקים בתחומי עניין "נשיים". כמו כן, לערכים הקשורים למגדר או לקבוצות מיעוט יש סבירות גבוהה יותר להימחק מוויקיפדיה. אדריאן ואדוביץ' טוענת כי אף על פי שעורכים רבים תופסים את עצמם כאובייקטיביים וניטרליים, בפועל אין זה אפשרי להיות כזה; ושבמציאות שבה 91% מהעורכים הם גברים, כל עריכה היא פוליטית ובעלת הטיה מגדרית, ונשים חייבות לקחת חלק כדי לשנות את המצב. לדבריה, נושאים שנוטים להעסיק יותר נשים זוכים לסיקור לקוי לעומת נושאים שנוטים להעסיק יותר גברים. לדוגמה: בוויקיפדיה קיימים 'מועדונים' לחברי קהילת העורכים שנועדו לקבץ את העורכים סביב תחום עניין שמעסיק אותם כדי שיוכלו לפתח אותו יחדיו. בשנת 2013 דווח כי המועדון המשגשג ביותר בוויקיפדיה האנגלית הוא מועדון ההיסטוריה הצבאית (בעברית: 'מועדון הרובה והמקלדת'), בעוד המועדון על עיצוב טקסטיל דועך. בשנת 2012 בוויקיפדיה האנגלית, הערך על צמידי חברות הכיל רק 250 מילים בעוד הערך על כרטיסי בייסבול (Baseball card) הכיל 5,000 מילים. הערך סקס והעיר הגדולה הכיל 6,000 מילים, בעוד הערך סופרנוס הכיל 9,000 מילים.
ג'ימי ויילס טוען כי ההגמוניה הגברית בוויקיפדיה מובילה לאפליה שבאה לידי ביטוי במתן יחס מועדף לערכים מתחומים מסוימים ובזלזול בערכים מתחומים אחרים. לדבריו, בוויקיפדיה קיימים 100 ערכים שונים על הפצות לינוקס (Category:Linux distributions), ואף על פי שאין להם כמעט שום השפעה על התרבות – קהילת העורכים לא מערערת על חשיבותם האנציקלופדית, בעוד ערכים בתחום האיפור נתקלים בזלזול בטענה שמדובר ב"נושא של בנות", זאת למרות החשיבות התרבותית וההיסטורית של נושא זה. כשהערך שמלת הכלה של קייט מידלטון (Wedding dress of Kate Middleton) נוצר בוויקיפדיה האנגלית, עורכי ויקיפדיה הגיבו לו בזלזול והוא הועמד למחיקה. ויילס תמך בחשיבות האנציקלופדית של הערך וקיווה כי ייכתבו עוד ערכים על שמלות מפורסמות ובעלות השפעה. לדבריו: "אם יש לנו 100 ערכים על הפצות לינוקס, צריכים להיות לנו גם 100 ערכים על שמלות מפורסמות".
לפי קרן ויקימדיה, הגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה תוביל להרחבת יריעת הידע המסוקר: נושאים הקיימים בוויקיפדיה יורחבו, ונקודות מבט נוספות יתווספו. כמו כן, הטון עשוי להיות ידידותי יותר, ותדמית ויקיפדיה בקרב הציבור הרחב תשתפר - מה שיוביל, בתורו, להגדלת מספר העורכים.

כתבה על ההטיה המגדרית בניו יורק טיימס

ההטיה המגדרית בוויקיפדיה זוכה לא רק לתשומת לב אקדמאית, אלא גם לסיקורים בתקשורת. אחד הסיקורים הבולטים ביותר בתקשורת על אודות נושא זה היה מאמרו של נועם כהן שהתפרסם בניו יורק טיימס בשנת 2011. מאמר זה נחשב למאמר שהצית את העניין הרחב בנושא הפער המגדרי בוויקיפדיה הן בזירה האקדמית והן בזירה התקשורתית. כהן טען כי הפער המגדרי הדמוגרפי בוויקיפדיה מוביל להטיה מגדרית, שבאה לידי ביטוי בכיסוי לקוי של תחומי עניין הנתפסים כנשיים לעומת תחומי עניין הנתפסים כגבריים. למשל: בעוד הערך על הסדרה 'סקס והעיר הגדולה' כולל רק סיכום קצר של כל עונה, הערך על הסדרה 'סופרנוס' מקיף וכל עונה זכתה לערך משל עצמה. טענתו של כהן, שהתבססה על דוגמאות, קיבלה ביסוס מדעי לאחר שהנושא נבחן לעומק ובאופן שיטתי בזירה האקדמית.

מחקר אוניברסיטת מינסוטה (2011)

מחקר שנערך באוניברסיטת מינסוטה בשנת 2011 ניתח את הערכים בוויקיפדיה האנגלית ומצא כי ערכים, העוסקים בתחומי עניין הנתפסים כגבריים, ארוכים יותר מערכים העוסקים בתחומי עניין הנתפסים כנשיים. לדוגמה: המחקר בחן את הערכים העוסקים בסרטים. לצורך הניתוח, השתמשו החוקרים בנתונים ממאגר הסרטים MovieLens בו הגולשים, המתבקשים לציין את מגדרם בעת ההרשמה, דרגו את הסרטים השונים. החוקרים בחנו 5,850 סרטים ב-MovieLens (אותם דרגו 15,000 גולשים) ומצאו סרטים שאהודים בבירור בעיקר על גברים וסרטים שאהודים בבירור בעיקר על נשים. המחקר מצא כי לפער המגדרי הדמוגרפי ישנה השפעה שלילית על כיסוי הידע שמעסיק נשים: ערכים על סרטים גבריים ארוכים ומקיפים הרבה יותר מאשר ערכים על סרטים נשיים, שנמצאו קצרים הרבה יותר. לדוגמה: נמצא כי הערך על הסרט רמבו (סרט שמעניין בעיקר גברים) ארוך פי 3 מאורכו הממוצע של ערך על סרט בוויקיפדיה האנגלית. לעומת זאת, אורכו של הערך על הסרט הגשרים של מחוז מדיסון (סרט שמעניין בעיקר נשים) הוא חצי מאורכו הממוצע של ערך על סרט בוויקיפדיה האנגלית. בנוסף, ערכים על סרטים נשיים קיבלו ציון נמוך יותר מבחינת איכותם ביחס לערכים על סרטים גבריים. עם זאת, לא נמצא חוסר איזון בערכים הקשורים לזוכי פרס נובל או לזוכי פרס האוסקר. נראה כי ערכים הקשורים לאירועים ולאנשים שקיבלו חשיפה במסגרת אירוע מרכזי אינם סובלים מחוסר איזון.
לטענת ג'ון רידל, שעמד בראש המחקר, יש לראות כבעיה רצינית את העובדה שמקור המידע הכי חשוב של המאה ה-21 נשלט על ידי חצי מהאוכלוסייה האנושית בלבד, בעוד הנושאים שמעניינים את החצי השני של האוכלוסייה האנושית לא מקבלים תשומת לב נאותה.

יוזמות פורמליות

בוויקיפדיה קיים מגוון עורכים צר עם רוב גדול של גברים לבנים. סו גרדנר טוענת כי ויקיפדיה משקפת את החברה שמייצרת אותה. קיימים בוויקיפדיה מספר עקרונות מנחים לפיהם יש לשמור על כתיבה מנקודת מבט ניטרלית, על יצירת ערכים בעלי חשיבות אנציקלופדית ועל שימוש במקורות מהימנים, אולם מי שמשגיח על הכללים הללו ומפרש ואוכף אותם הם גברים. מכיוון שקהילת העורכים הומוגנית כל כך, העריכות בה מוטות באופן אינהרנטי, דבר שמוביל להפרה של עקרון השמירה על נקודת מבט ניטרלית. אף על פי שאין בוויקיפדיה הדרה מגדרית פורמלית, חסמים בלתי פורמליים עשויים להתקיים ולשגשג בה, ולכן יוזמות פורמליות עשויות לעזור להתגבר על הדומיננטיות של מבנים בלתי פורמליים ועל ההטיה של הקבוצה הדומיננטית.
בוויקיפדיה האנגלית קיימת הנחיה לפיה "אין לנשוך את העורכים החדשים" (Wikipedia:Please do not bite the newcomers). הנחיה זו מעודדת הימנעות מיחס עוין ומאיים, במיוחד כלפי עורכים חדשים. הנחיה זו לא הצליחה לחדור לתרבות קהילת העורכים, ושינוי בתרבות עשוי להגיע אם העורכים יחליטו להציב לעצמם כמטרה לבצע שינוי בתרבות הדיון, למתן את העימותים ולשים לב לרגשות המתדיינים. בוויקיפדיה האנגלית פועל פרויקט בית התה (Wikipedia:Teahouse), ששתיים ממטרותיו הן להעלות את מספר העורכים ולצמצם את הפער המגדרי. בית התה מהווה מרחב בטוח ונעים עם תמיכה של עורכים ותיקים באווירה מסבירת פנים ואדיבה. נמצא כי נשים נוהגות להשתתף בבית התה יותר מאשר גברים.

גיוס נשים לוויקיפדיה

לטענת ג'ימי ויילס וסו גרדנר, בעוד ויקיפדיה מספקת סיקור נרחב בתחומי המדעים המדויקים והטכנולוגיה, נושאים אחרים כמו ביוגרפיות של נשים ותחום הטיפול בילדים (Child care) סובלים מסיקור לקוי משום שאין מספיק נשים בוויקיפדיה. לטענתם, הדרך העיקרית לטפל בפער היא באמצעות גיוס נשים לוויקיפדיה, אם כי גרדנר מוסיפה כי למרות מאמצי הגיוס, הפתרון בסופו של דבר צריך לבוא מתוך קהילת עורכי ויקיפדיה. גם אנדרו לי (Andrew Lih), החוקר ומחבר הספר מהפכת ויקיפדיה (The Wikipedia Revolution), טוען כי המפתח לטיפול בהטיה המגדרית ובמחסור בערכים הקשורים לנשים נעוץ בהגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה.
בשנת 2006 נוצרה רשימת WikiChix. רשימה זו נועדה לנשים שעורכות בוויקיפדיה ומטרתה הייתה להוות מרחב בו ניתן לקדם עריכה של נשים, לדון בבעיות אתן מתמודדות נשים בקהילת ויקיפדיה, ולדון בהטיה המגדרית. מרחב זה היווה סביבה נעימה לנשים והיה נטול הערות סקסיסטיות.
ויקימדיה עושה מאמצים לעודד נשים להצטרף לוויקיפדיה. מאמצים רבים מתרכזים בפרויקטים שונים שמטרתם לצמצם את הפער המגדרי הדמוגרפי ואת ההטיה המגדרית. אחד הפרויקטים הוא WikiWomen's Collaborative. במסגרת הפרויקט נערכים ימי עיון וסדנאות עריכה לנשים, נפתחים מועדונים לכתיבה ייעודית (לדוגמה: מועדון נשים ומדע או מועדון נשים בספורט) וכן הלאה. בין הפרויקטים הבולטים ניתן למנות את הפרויקט 'נשים באדום'. פרויקט זה נוסד ב-18 ביולי 2015 ומטרתו להפוך קישורים אדומים (כלומר: קישורים שמעידים כי הערך חסר) לקישורים כחולים (כלומר: קישורים שמובילים לערך קיים). תחילה עסק הפרויקט ב"הכחלת" קישורים אדומים של ביוגרפיות על נשים, ולאחר מכן התרחב לערכים העוסקים בעשייה נשית (ערכים על יצירות אמנות של נשים, מוסדות שנוסדו על ידי נשים וכן הלאה). פרויקט הבת של 'נשים באדום' הוא פרויקט 'נשים בירוק', שמטרתו לשפר ערכים קיימים, העוסקים בנשים או בעשייה נשית. פרויקטים נוספים מתקיימים על ידי גורמים אחרים. לדוגמה: החברה המלכותית החליטה לקיים סדנאות עריכה לנשים עקב הפער המגדרי.

העלאת מודעות לפער המגדרי

לטענת גרדנר, מהרגע הראשון שבו נודע לוויקימדיה על קיומו של הפער המגדרי, ויקימדיה לא ניסתה להסתיר זאת מהציבור. העלאת המודעות בקרב הציבור על אודות הפער המגדרי עשויה לעזור בצמצומו, ולכן החליטה גרדנר לפתוח את הנושא לדיון ציבורי, זאת אף על פי שייעצו לה להצניע את המידע מחשש לפגיעה בתדמית ויקיפדיה. החוקרת אילונה בוכם מוסיפה כי הפער המגדרי פוגע בתדמית ויקיפדיה, שזקוקה לסיקור תקשורתי טוב על מנת לזכות באמון הקוראים, ולכן מציעה לקחת ברצינות את הביקורת בכלי התקשורת. מחקר של אוניברסיטת בואיט (Beuth University of Applied Sciences Berlin) בשיתוף ויקימדיה מצא שיצירת סביבה תומכת ומסבירת פנים וכן העלאת מודעות לגבי הפער המגדרי הן הפעולות החשובות ביותר לצמצום הפער. גם ואלרי אורורה (Valerie Aurora), הפועלת לצמצום הפער המגדרי בקהילת התוכן החופשי, טוענת כי יש ליידע את הציבור בפתיחות ובשקיפות לגבי הבעיה וכי שמירה על הנושא בסוד לא תעזור לפתור אותה. בנוסף, בקרב עורכי ויקיפדיה: 39% מודעים לפער המגדרי בעוד 61% אינם מודעים אליו כלל, ויש לנסות ולהנחיל בקרב עורכי ויקיפדיה את ערך המגוון כערך רצוי, ולא רק את ערך הקונפורמיות.

פער מגדרי בוויקיפדיה העברית

בוויקיפדיה העברית קיים פער מגדרי דמוגרפי. בשנת 2011, שיעור הנשים בוויקיפדיה העברית עמד על 8.9%. בשנת 2012, שיעור הנשים עלה ל-15%. סקר משנת 2013 מצביע על שיעור של 23% עורכות. סקר משנת 2015 מצביע על שיעור של 19.9% עורכות בקרב עורכי ויקיפדיה, אולם מבין העורכים בעלי זכות ההצבעה (שזכאים להכריע בוויקיפדיה בדיוני גיבוש מדיניות, בדיוני מחלוקת ובדיוני מחיקה למשל) - שיעור הנשים עומד על 9.9%. בשנת 2011, טענה עורכת בוויקיפדיה העברית, תמר הירדני, כי בוויקיפדיה העברית יש רק עשר נשים בין עשרות העורכים הקבועים. יו"ר ודובר ויקימדיה ישראל, איציק אדרי, טוען כי מספר הנשים הנמוך בוויקיפדיה העברית צריך להטריד כל עורך באתר. ויקימדיה ישראל עושה מאמצים לגייס נשים לוויקיפדיה, באמצעות הרצאות, סדנאות עריכה ייעודיות לנשים, ובאמצעות שיתופי פעולה עם מוסדות תרבות וחינוך (ספריות, גלריות, אוניברסיטאות וכדומה) שעשויים ליצור מרחב פעולה נוח עבור נשים.
החוקרת שלומית ליר, שחקרה את הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית במסגרת עבודת הדוקטורט שלה, טוענת כי ויקיפדיה העברית משעתקת את ההיררכיה של השפה ושל הערכים הגבריים ומאמצת אותם לתוכה, וכי דיונים בין העורכים הופכים לעתים לזירות התגוששות. ליר טוענת כי השיח בוויקיפדיה מאוד כוחני ואינו מסביר פנים, והדבר יוצר תחושה לא נעימה בעיקר בקרב עורכות חדשות שמבקשות לתרום אולם נתקלות בתוקפנות. לדבריה, ויקיפדיה העברית, בניגוד לזירות אינטרנט אחרות כמו פייסבוק, יוצרת תחושות ניכור, דחייה ופחד שגורמות לנשים להימנע מתרומה לוויקיפדיה. ב-2011 טען יו"ר עמותת ויקימדיה ישראל דאז, תומר אשור, כי הדומיננטיות הגברית בוויקיפדיה אינה נובעת ממדיניות מפלה אלא מהתרבות הארגונית בוויקיפדיה. לדבריו, תרבות העריכה הלוחמנית והאגרסיבית שקיימת בוויקיפדיה מרחיקה עורכים חדשים, ועוד יותר – עורכות.
בוויקיפדיה העברית, בין 16.8%–19% מהביוגרפיות הן של נשים. אלינור כרמי טוענת כי בוויקיפדיה העברית, ערכים כמו מחול, ברבי, איפור ונקודת ג'י מחווירים לעומת ערכים כמו כדורגל, לגו, משחק וידאו ומקלע.
סוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית קיבלה חשיפה תקשורתית רבה בספטמבר 2016, לאחר שההיסטוריונית שרון גבע טענה לאפליה מגדרית בוויקיפדיה, שפוגעת בערכים שנוצרו במסגרת מיזם "מעלים ערך" בהובלתה, שנועד ליצור ולהרחיב ערכים על נשים בוויקיפדיה העברית. במסגרת הפרויקט, נוצרו והורחבו כ-80 ערכים על נשים. בהליך הצבעה, בחרה קהילת העורכים בוויקיפדיה העברית שלושה ערכים מערכי הפרויקט להיות ערכים מומלצים. על חלק מהערכים האחרים התנהל דיון לגבי חשיבותם האנציקלופדית, ועל חלקם התקיימו הצבעות של העורכים, אשר בסופן הוחלט למחוק שני ערכים בטענה כי אין להם חשיבות אנציקלופדית. חלק מכלי התקשורת הביעו ביקורת כלפי צעד זה וטענו כי קהילת עורכי ויקיפדיה העברית מוחקת ערכים של נשים ואינה מכירה בחשיבות האנציקלופדית של נשים. גבע טענה כי היחס לאותם ערכים משקף את מקומן של נשים בהיסטוריה בכלל ובוויקיפדיה בפרט, ובספטמבר 2016, החליטה להפסיק את הפרויקט לאחר שמאסה במה שהיא הגדירה כיחס הכוחני, המשפיל והמבזה מצד עורכי ויקיפדיה, שהיא וחברי הפרויקט נאלצו להתמודד אתו במשך השנים. לטענתה, בוויקיפדיה קיים מנגנון של "דרוויניזם דיגיטלי" לפיו רק החזק שורד. מנגד, דוד שי (עורך ותיק וממייסדי ויקיפדיה העברית), שצידד במחיקת אותם הערכים בטענה לחוסר חשיבות אנציקלופדית, טען כי לוויקיפדיה, מעצם היותה אנציקלופדיה, ישנם גבולות, וכי לא כל תוכן ראוי להימצא באנציקלופדיה. לדבריו, יצירת ערכים על נשים חסרות חשיבות אנציקלופדית, עליהן נכתב ערך "רק משום שהן נשים", מהווה מעילה באמון הקוראים, ופוגעת בנשים שכן זכו לערך בוויקיפדיה בזכות עצמן, ולא רק משום שהן נשים. גרשוני איילהו ביצע ניתוח בוויקיפדיה העברית ומצא כי בממוצע - אורך ערכים על ביוגרפיות של נשים וגברים זהה, ושיעור המחיקות של ביוגרפיות של נשים ושל גברים דומה גם כן. בעקבות הסיקור התקשורתי, פורסם בדצמבר 2016 סרטון קצר של הבמאי אלון לוי העוסק בסוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה.

ויקי נשים

פרויקט ויקי נשים הישראלי נוסד באוגוסט 2014 על ידי הפעילה הפמיניסטית, ציפי ערן, בהשראת פרויקט ויקי נשים העולמי ומטרתו להגדיל את מספר העורכות בוויקיפדיה, להרחיב את הערכים העוסקים בנשים או בתחומי עניין של נשים ולתקן את ההטיה המגדרית. במסגרת הפרויקט, תוך שיתוף פעולה עם ויקימדיה ישראל, נערכות סדנאות עריכה לנשים, ונכון לדצמבר 2016, נוצרו במסגרת הפרויקט 440 ערכים. לפי סקר ויקימדיה ישראל, עמוד הפייסבוק של פרויקט ויקי נשים הגדיל משמעותית את המעורבות של נשים בוויקיפדיה העברית. במסגרת פרויקט זה נפתח בוויקיפדיה העברית דף מיזם נשים באדום המיזם ממפה ערכים חסרים על נשים מכל העולם, בתחומים שונים בעלות חשיבות אנציקלופדית.

כתיבת ערכים במסגרת מיזם עם הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת חיפה

פרויקט ויקיפדיה:עבודות ויקידמיות/מדעי הרוח - אוניברסיטת חיפה החל בשנת 2011. פרויקט זה כולל את "התוכנית ללימודי נשים ומגדר" שהוקם על ידי ד"ר שרון הלוי. בתוכנית סטודנטיות וסטודנטים לתואר שני כתבו ערכים בשמונה קורסים בתוכנית, על נשים מכל העולם וגם נושאים הקשורים בנשים, כמו חזיית הנקה, חוק עבודת נשים ועוד. במסגרת תוכנית זאת נכתבו, נכון לדצמבר 2016, 133 ערכים.
במסגרת שיתוף פעולה זה נכתבו ערכים על נשים גם במסגרת הקורס ""יהודים ומהפכות" - סה"כ 4 ערכים, ובמסגרת תוכנית רודרמן למצטיינים ביהדות ארצות הברית ומדינת ישראל בקורס "נשים אמריקאיות והפרויקט הציוני" בהובלת אסתר כרמל-חכים, נכתבו 13 ערכים. בסך הכל, נכון לדצמבר 2016, נכתבו 150 ערכים.

מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה

הפרויקט מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה נוסד בינואר 2012 על ידי ההיסטוריונית שרון גבע. במהלכו נכתבו והורחבו 83 ערכים על ביוגרפיות של נשים מההיסטוריה של ישראל במסגרת מטלה אקדמאית. הפרויקט זכה במקום השלישי בתחרות המיזמים החברתיים של כיכר אשוֹקה ושל סמינר הקיבוצים לשנת 2014. הפרויקט הופסק בספטמבר 2016.