ברכות קריאת שמע

ברכות קריאת שמע הן חלק מסדר התפילה היהודית, הנאמר בצמוד לקריאת שמע, כחלק מתפילת ערבית ותפילת שחרית. מספר הברכות ונוסחן שונה בין ערבית ושחרית: בתפילת שחרית אומרים שלוש ברכות, שתיים לפני קריאת שמע ואחת אחריה. בערבית אומרים ארבע ברכות, שתיים לפני ושתיים אחרי. שלוש הברכות הנאמרות בשחרית דומות או מקבילות לשלוש הברכות הראשונות בערב, אף שהגרסאות הנאמרות בערב קצרות יותר.
המקור לברכות אלו הוא מהפסוק בתהילים "שֶׁבַע בַּיּוֹם הִלַּלְתִּיךָ עַל מִשְׁפְּטֵי צִדְקֶךָ" דהיינו שבשעה שאומרים ביום את משפטי צדקך, נהללך אף בשבע ברכות אלו.

התפתחות הברכות

במשנה במסכת תמיד מוזכרות ברכות שהיו הכוהנים אומרים בבית המקדש לפני ואחרי קריאת שמע: ברכה אחת לפניה (על פי התלמוד מדובר בברכת אהבה), ושלוש ברכות לאחריה: "אמת ויציב", "עבודה" ו"ברכת כוהנים".
סדר הברכות המקובל היום מוזכר במסכת ברכות, אך חוקרים משערים שנוסח הברכות בעבר היה מקוצר יותר. רב סעדיה גאון למשל מביא נוסח קצר יותר של ברכת יוצר, המורכב משלושה משפטים - הפתיחה, המשפט השני, והחתימה של הנוסח המקובל היום. ביניהם נוספו במהלך ההיסטוריה לברכה קטעי פיוט, פסוקי קדושה, תאורי מלאכים ועוד. מקור נוסף שממנו ניתן ללמוד על ההתפתחות ההיסטורית של הברכות הוא מהשוואה בין גרסת השחרית והערבית. ברכת אהבה בשחרית, לדוגמה, עוסקת גם בבקשות לגאולה וקיבוץ גלויות, שאינן מוזכרות בברכה שבערבית. מכך ניתן להסיק שאולי הן תוספת מאוחרת יחסית לנוסח וכן מופיע בנוסח ארץ ישראל של הגניזה הקהירית.

הבדלי נוסח

בנוסח אשכנז, לפני חתימת ברכת יוצר נאמר המשפט "אור חדש על ציון תאיר ונזכה כולנו מהרה לאורו". רב סעדיה גאון התנגד לשילוב המשפט בברכה זו. הוא הדגיש שהברכה עוסקת בנושא אוניברסלי ובבריאת כלל העולם, ואת ניגודו של פסוק זה לרוח הברכה. יהודי ספרד וארצות האסלאם דבקים בהתנגדות זו ו"אור חדש" אינו כלול בנוסחיהם.
גם בברכת הגאולה בשחרית יש הבדלים בין הנוסחים.

ברכות קריאת שמע בליל שבת

בארץ ישראל היו שנהגו לומר בליל שבת ברכות קריאת שמע בנוסח מיוחד, הנוסח מובא בסידור רס"ג. בתשובת הרמב"ם הביא מנהג זה כמנהג הפשוט בבבל וסוריה ואדום,, נוסח זה נהוג עד היום בקרב הנוהגים להתפלל בנוסח איטליא (עם שינויים קלים ובלי הגרסה המפוייטת של הברכה השנייה):
 
בָּרוּךְ אַתָּה יי, אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר כִּלָּה מַעֲשָׂיו בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי, וַיִּקְרָאֵהוּ עֹנֶג שַׁבָּת, קִדְּשׁוֹ מֵעֶרֶב עַד עֶרֶב, הִתְקִין מְנוּחָה לְעַמּוֹ יִשְׂרָאֵל כִּרְצוֹנוֹ, גּוֹלֵל אוֹר מִפְּנֵי חֹשֶׁךְ, וְחֹשֶׁךְ מִפְּנֵי אוֹר. בָּרוּךְ אַתָּה יי, הַמַּעֲרִיב עֲרָבִים.
לְמַעַן אַהֲבַת עֲמוּסִים, נָטַעְתָּ עֵץ חַיִּים, שַׁבָּת קִדַּשְׁתָּ מִיָּמִים וְאוֹתָהּ הִנְחַלְתָּ לִתְמִימִים, וְאַהֲבָתְךָ לֹא תָסוּר מִמֶּנּוּ לְעוֹלָם וָעֶד, כִּי הִיא עֲטֶרֶת רֹאשֵׁנוּ וְתִפְאַרְתֵּנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה יי, אוֹהֵב אֶת עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל. אָמֵן.

אמת ואמונה כו' כבכל ערב, ומוסיף:  
אֱמֶת אֱמוּנָתְךָ בַּשְּׁבִיעִי קִיַּמְתָּ גָּזַרְתָּ דִּבַּרְתָּ הִקְשַׁבְנוּ וְשָׁמַעְנוּ, זְכוֹר חִמַדְּתָּ טְהוֹרִים יִירָשׁוּהָ כְּתוּבָה הִיא לְרֹאשׁ אַרְבָּעָה, מִשְּׁעַת נְתִינָתָהּ שִֹימַח בָּהּ לֵב יְשֻׁרוּן, עֵדָה פָּדִיתָה צְדָקָה קָנִיתָה, רוֹמַמְתָּ שַׁבָּת תָּמִיד בֵּינְךָ לְבֵינֵינוּ, כִּי בְּשֵׁשֶׁת יָמִים עוֹלָמְךָ תִּכַּנְתָּ וּבַשְּׁבִיעִי נַחְתָּ, לְמַעַן שֶׁתַּנִּיחַ לְעַמְּךָ יִשְׂרָאֵל. אָבוֹת וּבָנִים כְּעָלוּ מִן הַיָּם, בְּגִילָה בְּרִנָּה אָמְרוּ כֻלָּם: "מִי כָמֹכָה בָּאֵלִם ה', מִי כָּמֹכָה נֶאְדָּר בַּקֹּדֶשׁ, נוֹרָא תְהִלֹּת, עֹשֵׂה פֶלֶא".  שׁוֹמְרֵי שְׁבִיעִי רָאוּ גְּבוּרָתְךָ עַל שְׂפַת הַיָּם, זֶה צוּר יִשְׁעֵנוּ עָנוּ וְאָמְרוּ: ה' יִמְלֹךְ לְעֹלָם וָעֶד.  וְנֶאֱמָר: כִּי פָדָה ה' אֶת יַעֲקֹב, וּגְאָלוֹ מִיַּד חָזָק מִמֶּנּוּ. בָּרוּךְ אַתָּה יי, צוּר יִשְׂרָאֵל וְגוֹאֲלוֹ.

סמליות המספר שבע

המספר הכולל של ברכות קריאת שמע הוא שבע (שלוש בבוקר, וארבע בערב). בתלמוד הירושלמי כתוב ששבע הברכות הן כנגד הפסוק הפסוק מספר תהילים "שבע ביום הללתיך". המהר"ל מסביר שהמספר שבע מסמל דבר שלם ומלא, "שבע מלשון שביעה", "כי יש לשבח את ה' יתברך בשבח שלם ומלא, אשר השבח השלם ומלא על ידי מספר שבע".

בריאת החושך

הגמרא, ופרשנים בעקבותיה, דנים בשאלה מדוע ב"ברכת יוצר" מברכים על בריאת החושך, שנחשב לדבר שלילי. הפירוש המקובל הוא שהכוונה היא להדגיש שהיקום, כולל הניגודים שבו, נברא על ידי האל האחד, ולהצהיר על יחידותו ואחדותו של האל. הברכה מבוססת על פסוק בספר ישעיהו, "יוצר אור ובורא חושך עושה שלום ובורא רע, אני ה' עושה כל אלה", שנאמר כפולמוס עם האמונה הזורואסטרית שעל פיה הטוב והרע נבראו בידי אלים שונים. עם זאת, החליפו המחברים של "ברכת יוצר" את "בורא רע" - ל"בורא את הכל".

סוף זמנן

למרות ההלכה שצריך לומר את קריאת שמע של שחרית עד סוף שלוש שעות זמניות, בכל זאת גם לאחר מכן ניתן לומר את קריאת שמע עם הברכות, עד סוף היום, וי"א שרק עד סוף זמן תפילה.

סמיכת גאולה לתפילה

על פי סדר התפילה, מיד לאחר הברכות ממשיכים לתפילת העמידה, שנאמרת בלחש. למעבר זה מתייחס הביטוי "סמיכת גאולה לתפילה", כלומר אמירת תפילת העמידה בסמוך לברכה השלישית מברכות קריאת שמע, ברכת גאולה. בשחרית, תפילת העמידה צמודה ממש לברכת הגאולה, אך בערבית, לאחר ברכת הגאולה נאמרת גם הברכה הרביעית, לאחריה אומרים חצי קדיש, ואז עוברים לתפילת העמידה. בקהילות מסוימות אומרים לאחר הברכה הרביעית ברכה נוספת שנתקנה בתקופת הסבוראים: ברכת ברוך ה' לעולם.