זכויות להט"ב באיווה

מעמדם של הומוסקסואלים ושל לסביות בחוק

מדינת איווה ביטלה את החוק שאסר פעילות מינית בין בני אותו המין בשנת 1978.

הכרה בזוגיות חד־מינית

החל משנת 2003, איווה מספקת הטבות לבני זוג של הומוסקסואלים ושל לסביות שעובדים בעבודות ממשלתיות של המדינה.
ב־3 באפריל 2009 בית המשפט העליון של איווה אישר פה אחד החלטה של בית משפט במחוז פולק, לפיה המדינה חייבת להימנע מכל סוג של אפליה נגד זוגות חד־מיניים המעוניינים להירשם כנשואים. כתוצאה מכך, איווה החלה להנפיק רישיונות נישואים לזוגות חד־מיניים ב־27 באפריל 2009.
לאחר החלטת בית המשפט העליון, מספר קבוצות שהתנגדו לנישואים חד־מיניים פעלו לשינוי חוקת המדינה כך שתאפשר נישואים בין גבר ואישה בלבד. קבוצות אלו ניסו להעלות את הסוגיה להצבעה במשאל עם בבחירות האמצע של נובמבר 2010, אך בסופו של דבר הניסיונות כשלו ונישואים חד־מיניים נותרו חוקיים באיווה.
שלושה שופטים בבית המשפט העליון של איווה, שהצביעו בעד נישואים חד־מיניים, הודחו מתפקידם בבחירות אמצע הכהונה בנובמבר 2010 לאחר קמפיינים של קבוצות שהתנגדו לנישואים חד־מיניים. עם זאת, בנובמבר 2012 אחד השופטים שהודח מונה לבית המשפט העליון מחדש, לאחר קמפיינים של קבוצות שתמכו בעצמאות שיפוטית.

אימוץ והורות

החל משנת 2008, זוגות חד־מיניים באיווה מורשים לאמץ ילדים בעקבות החלטה של בית המשפט העליון במדינה. איווה מתירה אימוץ הן ליחידים והן לזוגות נשואים, ללא קשר לנטייה מינית.

תעודות לידה ופטירה

ב־12 בדצמבר 2012 בית משפט באיווה דרש מהמחלקה לבריאות הציבור לרשום את שמן של שתי נשים, זוג לסביות נשואות, בתעודת הפטירה של בנן שמת לפני הלידה. באותו היום, בית המשפט העליון של איווה דן בערעור של המחלקה לבריאות הציבור נגד פסק דין בתביעה אחרת, שהורה לרשום את שמותיהן של שתי נשים כהורות בתעודת הלידה של בתן. ב־3 במאי 2013 בית המשפט העליון דחה פה אחד את הערעור של המחלקה לבריאות הציבור. לפי נימוקי בית המשפט, יש לרשום גם את שם האם הביולוגית וגם את שמה של בת זוגה בתעודת הלידה של בתן, כדי להבטיח שלשתי הנשים תהיינה זכויות משפטיות בסיסיות כאימהות כבר מרגע הלידה של בתן.

הגנה מפני אפליה

החל משנת 2007, חוקי מדינת איווה אוסרים אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית. העיר הגדולה ביותר במדינה, דה מוין, חוקקה תקנות נגד אפליות כאלו כבר בשנת 1991.

פשעי שנאה

חוק פשעי השנאה של איווה כולל פשעים שנעשו על רקע נטייה מינית, אך אינו כולל פשעים שנעשו על רקע זהות מגדרית.
ב־8 במרץ 2016 הסנאט של איווה אישר חוק שנועד להוסיף זהות מגדרית לחוק פשעי השנאה. עם זאת, הצעת החוק נדחתה ללא הצבעה בבית הנבחרים, שרובו היה רפובליקני.
אף על פי שחוק פשעי השנאה של איווה אינו כולל פשעים שנעשו על רקע זהות מגדרית, חוק פשעי השנאה הפדרלי של ארצות הברית כולל פשעים כאלה החל משנת 2009.

טרנסג'נדריות ושינוי מגדר

טרנסג'נדרים באיווה מורשים לשנות את מגדרם החוקי באמצעות שליחת עתירה לבית המשפט. אין צורך בניתוח לשינוי מין לשם כך.
כמו כן, ניתן להנפיק תעודת לידה מתוקנת עם המין החדש לאחר קבלת הצהרות של רופא ושל כירורג, שלפיהן מינו של מבקש תעודת הלידה החדשה שוּנה כתוצאה מניתוח או מטיפול אחר.

טיפולי המרה

ב־17 במרץ 2015 הסנאט של איווה אישר חוק האוסר לבצע טיפולי המרה עבור קטינים, אך הצעת החוק נדחתה ללא הצבעה על ידי בית הנבחרים, שרובו היה רפובליקני.
ב־8 באפריל 2016 מועצת הרפואה של איווה הודיעה שהיא תשקול הצעה לאיסור שימוש בטיפולי המרה עבור קטינים להט"בים. ואולם, מועצת הרפואה דחתה עתירה של מועצת הייעוץ לנוער, שביקשה לחוקק חוק מנהלי שיאסור על רופאים באיווה לבצע טיפולי המרה עבור קטינים. במקום זאת, מועצת הרפואה הצהירה שהיא תקים ועדת משנה כדי לדון בנושא. ב־12 באוגוסט 2016 מועצת הרפואה סירבה לפעול לחקיקת האיסור.
ב־12 באוגוסט 2016 המועצה הפסיכולוגית של איווה דחתה הצעה שנועדה לאסור על מטפלים בעלי רישיון מהמדינה לעסוק בטיפולי המרה. חברי המועצה הפסיכולוגית הסכימו פה אחד שיש לאסור טיפולי המרה, אך טענו שבתי המחוקקים של המדינה צריכים לחוקק איסור כזה, ולא מועצה מקצועית. לדברי המועצה, כל אדם מורשה להגיש תלונה אם הוא חושש משיטות טיפול של פסיכולוג מסוים, וכל תלונה על פסיכולוג בעל רישיון שמשתמש בטיפולי המרה תיחקר לעומק.

דעת קהל

סקר שנערך בשנת 2017 על ידי המכון הציבורי לחקר דת (PRRI) מצא ש־59% מתושבי איווה תומכים בנישואים חד־מיניים, בעוד ש־33% מתנגדים ו־7% לא בטוחים או מחזיקים בעמדה נייטרלית.
אותו הסקר מצא ש־68% מתושבי איווה תומכים בחוקים האוסרים אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית, בעוד ש־23% מתנגדים לחוקים כאלה. זאת ועוד, הסקר מצא ש־55% מהתושבים סבורים שאין לאפשר לעסקים לסרב להעניק שירותים להומוסקסואלים וללסביות מטעם אמונה דתית, בעוד ש־37% סבורים שיש לאפשר לעסקים לעשות זאת.