תרגומי הארי פוטר

סדרת ספרי "הארי פוטר" היא סדרת ספרים בסוגת הפנטזיה, שנכתבה על ידי ג'יי קיי רולינג. הסדרה נחלה הצלחה רבה וההערכה גורסת כי נמכרו מעל 500 מיליון ספרים. העובדה כי מדובר בספר המיועד גם לילדים והפופולריות הרבה לה זכתה הסדרה, הובילו לכך שהסדרה תורגמה משפת המקור, אנגלית, לשפות רבות.
הסדרה תורגמה ל-75 שפות, בהן לטינית, יוונית עתיקה וגאלית סקוטית. התרגום לשפות עתיקות אלה נעשה משיקולים אקדמיים: ליצור חומר קריאה מודרני עבור הלומדים והעוסקים בשפות אלו.
לעיתים תורגמה הסדרה למספר ניבים עבור אותה השפה, לדוגמה, פורטוגזית של ברזיל ושל פורטוגל.
סדרת הספרים "תורגמה" אף לאנגלית אמריקנית – במקומות שבהם יש שימוש במילים או בביטויים "בריטיים" הם הוחלפו במילים מקבילות בניב האמריקני. בישראל, הוצעו למכירה שתי הגרסאות בשפה האנגלית. הגרסה העברית תורגמה משפת המקור, אנגלית בריטית.
הספר בגרסתו המקורית, ללא תרגום, הופץ באנגלית בריטית למדינות רבות: אירלנד, קנדה, דרום אפריקה, ניו זילנד ואוסטרליה.

תהליך התרגום

כדי לכתוב תרגום חוקי לספר, היה על המוציא לאור לפנות ולחתום על חוזה עם סוכנות המחברת, Christopher Little Literary. את המתרגם בחרו המוציאים לאור ללא התערבות חיצונית.
הספר לא הגיע לידיהם של המתרגמים לפני תאריך היציאה הרשמי שלו באנגלית; כלומר, תהליך התרגום יכול היה להתחיל רק לאחר שהמהדורות האנגליות כבר יצאו לאור. תהליך זה יצר פער של מספר חודשים בין פרסום המקור ופרסום התרגום והגביר את מכירת המהדורות האנגליות במדינות בהן אנגלית אינה השפה המדוברת. כך למשל, הפכה המהדורה האנגלית של הספר החמישי לספר הראשון באנגלית שעמד בראש רשימת רבי המכר בצרפת. באיטליה, הפעילו מעריצי פוטר את "מבצע נוצה", בו הציפו את המוציא לאור ("Salani") בנוצות (בדומה לינשופים של הוגוורטס) בדרישה להאיץ את תהליך התרגום של הספר השביעי בסדרה לאיטלקית. במדינות רבות, גרם העיכוב ליציאתם של תרגומים לא חוקיים או מזויפים.
כל ספרי הארי פוטר שראו אור בעברית, הופיעו בסדרת פרוזה של ספרי עליית הגג וידיעות ספרים ובתרגומה של גילי בר-הלל.

תרגומים מזויפים

בשונה מ"תרגומים פיראטיים" שאמנם אינם מורשים אך הם תרגום לספר המקורי, הופיעו לספר גם "תרגומים מזויפים", ספרי פאנפיקשן או פסטיש שמתחזים לתרגומים לספרים אמיתיים בסדרה. המפורסם ביותר בספרים המזויפים היה "הארי פוטר ובאו זולונג" (哈利波特与豹走龙), שיצא בסין ב-2002, לפני שיצא הספר החמישי בסדרה. הספר בוסס ברובו על "ההוביט", ספרו של ג'. ר. ר. טולקין, כאשר שמות הדמויות שונו לאלה של רולינג.
בין הספרים המזויפים האחרים נמנים גם "הארי פוטר ובובת החרסינה" (哈利・波特与瓷娃娃), "הארי פוטר והצב המוזהב" וכן "הארי פוטר ואגרטל הבדולח". באוגוסט 2007, פרסם הניו יורק טיימס כתבה לפיה הוצאת ספרה החדש של רולינג, "הארי פוטר ואוצרות המוות", הובילה ל"גל חיקויים סיניים מוזרים במיוחד". בכתבה הופיעו מספר תקצירים וקטעים מתוך הספרים. בין השאר הופיעו בכתבה "הארי פוטר והתלמידים הסיניים שהגיעו אל בית הספר הוגוורטס לכישוף וקוסמות מעבר לים" ו"הארי פוטר והפנינה האטומה".
אנשיה של רולינג מפעילים לחץ משפטי על המוציאים לאור, על מנת שלא יפרו את זכויותיה, ועושים צעדים כדי למנוע את הפצת הספרים המזויפים. כך למשל הופסק ייצור הספר "הארי פוטר בכלכותה", ב-2003.

"תרגום" מאנגלית בריטית לאנגלית אמריקנית

לא ניסיתי, ואני מצטט, לעשות לספרים "אמריקניזציה"... מה שניסיתי לעשות היה לתרגם, ואני חושב שזה שונה. רציתי שכל ילד אמריקני שיקרא את הספר יקבל את אותה חוויה ספרותית לה זכה הילד הבריטי.
— המו"ל ארתור לוין על השינויים בין הגרסאות בראיון לניו יורקר
ההבדלים בין הגרסאות הבריטיות והאנגליות של הספרים מכונים לעיתים "תרגום" – מאנגלית בריטית לאנגלית אמריקנית. הדוגמה הבולטת ביותר להבדלים אלה היא כותרת הספר הראשון בסדרה, הארי פוטר ואבן החכמים: בבריטניה, שם פורסם הספר במקור, שמו היה "Harry Potter and the Philosopher's Stone" (תרגום מילולי: "הארי פוטר ואבן הפילוסוף") בעוד בארצות הברית הוא כונה "Harry Potter and the Sorcerer's Stone" (תרגום מילולי:"הארי פוטר ואבן המכשף"). לרוב, השינויים לקסיקליים בלבד ומתאימים בין הניבים השונים – מונעים מהקורא האמריקני להיתקל במונחים בריטיים לא מוכרים. שינויים כאלה מקובלים בכל תרגום מאנגלית בריטית לאמריקנית (ולהפך), אך בסדרת הארי פוטר זכה המהלך לביקורת מקוראים שחשו שהאנגלית הבריטית מוסיפה טעם אחר לסדרה.

מילים מומצאות

קושי אחד בתרגום היה הצורך לתרגם מילים שהסופרת עצמה המציאה – מילים מיוחדות, שמות קסמים, קוסמים, מקומות, חפצים ויצורים. חלק מהמילים שהמציאה נשאבו מלטינית, חלקן ממיתולוגיות של עמים שונים וחלקן הן שעשועי לשון בשפה האנגלית. המתרגמים ניסו להבין את הרעיונות ואת שורשי המילים שמאחורי המילה החדשה, ולתרגם את המילה תוך שימור המשמעות.
למתרגמים היו אפשרויות שונות בתרגום: לתעתק את השם ולוותר על המשמעות שיש לו באנגלית (הוגוורטס, למשל, לא תורגם ל"יבלות החזיר"), להחליף אותו בשם מהשפה המקומית (נאמר: במקום הארי – אריה), או להשתמש במילים מקומיות כדי להעביר את הכוונה בשם המקורי. בגרסה העברית, למשל, שונה השם בטהילדה (שמכיל את המילה "עטלף" באנגלית, ומסתיים במילה "הילדה" שקשורה במיתולוגיה הסקנדינבית ומשמעותה "קרב") ל"בתחולדה" שם עם צליל דומה, שמכיל משמעות דומה (חולדה במקום עטלף, שני יצורים שקשורים בכישוף).
דוגמה למונח שמכיל משמעות באנגלית אך איבד אותו עם התרגום לעברית הוא "סמטת נוקטורן" (שם הסמטה נשמע באנגלית כמו nocturnal: חשוך, אפל). לעומת זאת, בתרגום המונח "Pensieve" (באנגלית: הלחם של Pensive, מהורהר, ו-Sieve, מסננת) לעברית המתרגמת מצאה הלחם מתאים בעברית: "הגיגית" היא הלחם של המילים הגיג וגיגית. בטורקית תורגם המונח כ-"Düşünseli" (הלחם של Düşünmek, לחשוב, לדמיין, ו-sel, זרם מים), בגרמנית כ-"Denkarium" (הלחם של denken, לחשוב, ואקווריום), בשוודית כ-"Minnessåll" (מסננת הזיכרון) ובנורווגית כ-"Tanketanken" (מְכָל מחשבות).

תרבות

בתרגומים השונים נעשו התאמות לתרבות המקומית. לדוגמה, בפרק הראשון של הסדרה מצוין בגרסה הבריטית כי אלבוס דמבלדור אוכל ממתק הקרוי שרבט לימון. היות שבישראל אין ממתק זה נפוץ כמו בבריטניה, בגרסה העברית דמבלדור אוכל קרמבו. עקב שינוי זה, גם סיסמת הפתיחה למשרדו של דמבלדור היא קרמבו, ולא שרבט לימון. הסביבה היומיומית בה מתרחשים האירועים היא בריטית מוצהרת: הווי פנימיות המוכר יותר בבריטניה ופחות בישראל, לדוגמה. גם רובאוס האגריד יצר קשיים בתרגום: הוא מדבר בניב אנגלי מערבי. המתרגמים היו צריכים להעביר את השוני בצורת הדיבור שלו, המבטא, והסלנג בו השתמש, באמצעות הקבלה לשפתם. בתרגום העברי השפה של האגריד מאופיינת במשלב לשוני נמוך, כגון השימוש בכינוי הקניין הפרוד במשפט "זה לא מוצא חן בעיניים שלי" במקום בכינוי הקניין החבור במשפט "זה לא מוצא חן בעיני".
דוגמה נוספת להתגברות על פערים תרבותיים היא הצורך לשנות ביטויים או הפניות לנצרות בתרגום לעברית, כיוון שהקוראים אינם בקיאים במונחים אלו. לדוגמה, שינוי פרודיה על שיר חג המולד "God Rest Ye Merry Gentlemen" לפרודיה על שיר החנוכה "מי ימלל":
מי ימלל היפוגריף שאוכל?
— הארי פוטר ומסדר עוף החול, ג'יי קיי רולינג.
 תרגמה לעברית: גילי בר-הלל

פרטי עלילה

קושי נוסף בתרגום "הארי פוטר" היה רצף העלילה בסדרה: כאשר החל התרגום לעברית, טרם הסתיימה כתיבתה של סדרת הספרים ולא ניתן היה לדעת מה תהיינה ההשפעות של דמויות וכלים בעתיד. לדוגמה, בתחילת התרגום לא ניתן היה לדעת האם המילה "Order" בשם הספר החמישי, "Harry Potter and the Order of the Phoenix", תתורגם כמסדר (קבוצה של אנשים) או פקודה (צו). רק כאשר פורסם הספר ניתן היה להבין זאת.]
לפעמים, גילו מעריצי הסדרה האדוקים רמזים לתעלומות שבסיפור באמצעות בחינת התרגומים לשפות אחרות. בסוף הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם, לדוגמה, התגלו למעריצים ראשי התיבות של דמות לא מוכרת, "ר.א.ב". האותיות האנגליות R.A.B. יכלו לשמש מספר דמויות משניות בספרים – אבל הגרסאות האחרות של ראשי התיבות בשפות הזרות חשפו את זהותה האמיתית של הדמות המסתורית: בגרסה ההולנדית של הספר תורגמו ראשי התיבות ל-R.A.Z. (בהולנדית הוחלף השם "Black" ("שחור") ב"זווארץ"); בנורווגית הן הפכו ל-R.A.S. ("סבארט"); ובפינית הן היו בכלל R.A.M. ("מוסטה"). כך גילו המעריצים את זהותו של גנב הקמע עוד לפני שהתגלה, בספר השביעי, שאכן מדובר ברוגולוס בלק, אחיו של סיריוס בלק.