בני ברית

המסדר העצמאי של בני ברית הוא ארגון חברתי יהודי שנוסד בניו יורק על ידי הנרי ג'ונס ו-11 מחבריו ב-13 באוקטובר 1843 (י"ט בתשרי ה'תר"ד). כיום מונה הארגון כחצי מיליון חברים ב-60 מדינות והוא אחד הארגונים היהודיים הגדולים בעולם.]

הקמת הארגון, מבנהו ומטרותיו

המייסדים של הארגון, שקם לראשונה בארצות הברית, היו שנים עשר מהגרים יהודים מגרמניה. הארגון שם לו למטרה לאחד את עם ישראל, לפתח את ההשכלה, לשפר את מוסר העם ולעזור לנזקקים. בין השאר ביקש הארגון ליצור גשר אל החברה הלא-יהודית. המסדר דומה במבנהו למסדר "הבונים החופשיים" אך איננו קשור אליו. לשכות רבות של הבונים החופשיים התנו הצטרפות אליהן בהשתייכות לדת הנוצרית, לכן נדרשו היהודים לפתרון נפרד.
היחידה הארגונית הקטנה ביותר במסדר היא הלשכה. הלשכות כפופות לגליל. הגלילות כפופות ללשכה הגדולה.
חברי המסדר מכונים 'אחים' ו'אחיות', והסכם ההצטרפות אליו מכונה 'מעשה קידושין'. 
סמל הארגון - מנורת שבעת הקנים מסמל את יסודות האור, צדק, שלום, צדקה, אהבת אחים, אחדות ואמת.
זיגמונד פרויד היה חבר בלשכת בני ברית בווינה משנת 1895.
משנת 1897 התקבלו גם נשים כחברות בארגון. החברות בבני ברית משתתפות גם בארגון בנות ברית ונוטלות חלק בפעילות מועצת ארגוני הנשים בישראל.
הרב לאו בק נבחר בשנת 1924 כנשיא הלשכה גדולה של בני ברית בגרמניה ומילא תפקיד זה עד שנת 1937, שבה פירקו הנאצים את הארגון על כל לשכותיו.
הארגון פעיל במגוון רחב של פעילויות חברתיות ופעילויות רווחה, כולל פעולה למען זכויות האדם, סיוע לבתי-חולים ולנפגעי אסונות טבע, מלגות לסטודנטים יהודים, והתנגדות למסיונריות, וכן התנגדות לגזענות ואנטישמיות.
המוסד העליון של הארגון נקרא הלשכה העליונה השוכנת בוושינגטון, שם שוכן גם המוזיאון של הארגון להיסטוריה יהודית (B’nai B’rith Klutznick National Jewish Museum). אחת לשלוש שנים מקיים הארגון כנס עולמי. בני ברית גם מוציאה ירחון לחבריה בשם B’nai B’rith International Jewish Monthly.
הארגון הראשי נקרא B'nai B'rith International, אך לארגון עוד כמה ארגוני משנה שהם, מבחינה ארגונית, מדורים של הלשכה העליונה.
עד מלחמת העולם הראשונה היה הארגון אנטי-ציוני. אחרי המלחמה הקו שונה בהדרגה ללא-ציוני, ואף לתמיכה במפעל הציוני, בייחוד כשעמד בראשו אלפרד מ' כהן, בשנים 1925 - 1940. באוקטובר 1936 החליט הארגון לתרום 100,000 דולר לקרן הקיימת כדי להקים יישוב בשם בני ברית.
בשנת 1942 הוקם על ידי בני ברית היישוב רמת צבי והוחלט להקים יישוב נוסף, הפעם על שם הרב הרצוג. היישוב גם אסף כספים למען ההגנה.
בשנת 1940 מנה הארגון כ-150,000 חברים. בשנות ה-30 ובשנות ה-40 תמך בני ברית, שבראשו עמד הנרי מונסקי (Monsky), בישוב הציוני. פרנק גולדמן, נשיא המסדר בשנים 1947 - 1953, המשיך ביתר שאת את הקו הזה.

אותות הוקרה

בני ברית מעניקה מדי פעם אותות הוקרה שונים לאישים שפעלו למען העם היהודי ולמען מדינת ישראל. 
בין מקבלי האותות נמנים דוד בן-גוריון, ג'ון פיצג'רלד קנדי, גולדה מאיר, סטיבן הרפר והלמוט קוהל. 
בשנת 2005 זכה הקנצלר האוסטרי לשעבר פרנץ ורניצקי במדליית הזהב הנשיאותית וב-2006 הוענק פרס זה לראש ממשלת אוסטרליה לשעבר ג'ון הווארד. ב-2008 זכתה קנצלרית גרמניה, אנגלה מרקל, באות הוקרה על מאבקה באנטישמיות.

בני ברית בישראל

לשכת ירושלים של הארגון הוקמה בט"ז בסיוון ה'תרמ"ח (26 במאי 1888) על ידי עשרה חברים. ביניהם: ד"ר זאב וילהלם הרצברג, ר' אברהם משה לונץ, אליעזר בן יהודה, דוד ילין, וישראל דב פרומקין. היה זה הארגון הראשון בארץ שניהל את ישיבותיו בעברית.
בארץ ישראל, הקים הארגון את גן הילדים העברי הראשון, וספרייה עברית גדולה. חבריו נלחמו בגזרות הממשלה הטורקית נגד עליית יהודים, ונגד איסור מכירת נכסים ליהודים.
לאחר הקמת המדינה, עוד לפני ייסוד יד ושם, הנציחו בני הארגון את זכר השואה על ידי נטיעת יער הקדושים, הסמוך לבית שמש, שבו שישה מיליון עצים, וחניכת מערת בני ברית.
בתאריך ט"ז בשבט ה'תרפ"ט (27 בינואר 1929) התכנסה ועידת בני ברית בזכרון יעקב, לנשיא הוועידה נבחר ראש עיריית ת"א מר מאיר דיזנגוף. בוועידה נדונו עניינים שוטפים כגון הרחבת פעילות הארגון בא"י והמשך המאבק במיסיון והחינוך הזר בארץ, המשך הוצאת בולטין הארגון והחלטות מעשיות נוספות. בשעות הערב נערך נשף חגיגי, ה' דיזנגוף נבחר להיות לנשיא הנשף והחברים ד"ר דוכן וישעיהו קרניאל (מייסד הלשכה בזכרון יעקב) נבחרו ל"שרי המשקים".
ארגון בני ברית תרם רבות להקמתה של העיר אשדוד בשנת 1956, והשדרה הראשית והארוכה בעיר נקראת על שם הארגון. התרומה של הארגון להקמת אשדוד התבטאה בכך שהארגון הזה, ובראשו פיליפ קלוצניק, הקים בשנות ה-50 ביחד עם עובד בן עמי את "החברה לפיתוח אשדוד" על מנת לבנות תוכנית להקמת עיר חדשה בשם אשדוד. כתוצאה מכך, בשנת 1956 שר האוצר לוי אשכול נתן אישור לתוכנית הקמת העיר אשדוד. בסוף שנת 1956 הקים נשיא ארגון בני ברית, פיליפ קלוצניק, עם עובד בן עמי את "חברת אשדוד בע"מ", שהיא חברת בת של "קבוצת בוני ערים בע"מ".
ב-1963 נחנך בית בני ברית בתל אביב, בפינת הרחובות קפלן ולסקוב. האולם שבו הושכר לשם עריכת שמחות. עקב חובות, הועבר הבניין ב-2008 לידי העירייה, וזו הרסה אותו ב-2018.

מתחילת שנות ה-70 נכנס ארגון הנוער הישראלי "נוער לנוער" תחת חסותו של BBYO, דבר אשר בא לידי ביטוי במימון, שיתוף פעולה מקצועי וכן השתתפות הדדית של בני נוער משני הארגונים במשלחות בינלאומיות בישראל, בארצות הברית ובאירופה.
בני ברית בישראל הוא מוסד ציבורי ועמותה רשומה והוא מונה מעל 3600 חברים. משרדי הלשכה נמצאים בתל אביב. המוסד מקבל תקציבים ממשרדי הממשלה כגון משרד הרווחה, משרד חינוך ומשרד הבריאות. תמיכה חלקית מגיעה מארגון נשים בארצות הברית (Jewish Women International) וכן מחברים וידידים של המוסד. 
בבני ברית גם לשכות דו לשוניות, בעיקר כאלה שהביאו איתן את מסורת המעורבות של ארגון בני ברית בארץ מוצאן. ישנן לשכות דוברות צרפתית, אנגלית, ספרדית, הונגרית, רומנית ועוד. לשכות אלה מקילות על ההתערות של העולים החדשים בארץ ומקיימות קשר עם יהודי התפוצות בארץ מוצאן

בשנים 1986–1998 כיהנה כנשיאת המסדר פנינה בור (3 קדנציות רצופות). בתקופה זו הוקמו עשרות לשכות חדשות ברחבי הארץ וגדלה מעורבות הארגון בחיי החברה בישראל בצורה משמעותית, בוצע גיוס תרומות נרחב מנדבנים מהארץ ומחו"ל וחוזקו הקשרים עם בני ברית ברחבי העולם.