בטיחות במעבדה

מעבדות מחקר ופיתוח, מעבדות תעשייתיות, מעבדות רפואיות, מעבדות סטודנטים, מעבדות כימיות, מעבדות ביולוגיות, מעבדות לבריאות הסביבה וכולי מכילות סיכוני בטיחות ובריאות משמעותיים. מניעתן של תאונות במעבדה דורשת פעולות מניעה, טיפול וערנות מתמידים. דוגמאות לגורמי סיכון כוללים מתח חשמלי גבוה, לחץ גבוה ונמוך, טמפרטורות גבוהות ונמוכות, כימיקלים קורוזיביים ורעילים וחומרים ביולוגיים מזהמים ומסוכנים (ביוהזרד - biohazard) לרבות אורגניזמים מזהמים ורעלנים שלהם.
האמצעים להגנה מפני תאונות במעבדה כוללים: הכשרה לבטיחות, אכיפה של מדיניות בטיחות במעבדה, סקירת היבטי בטיחות בעת תכנון בדיקות מעבדה וניסויים, השימוש בציוד מגן אישי, והפעלת צוותי בטיחות במהלך פעילויות ברמת סיכון גבוהה במיוחד.
במדינות רבות, העבודה במעבדה כרוכה בחקיקה של רשויות הבריאות ו/או הפיקוח על העבודה. במדינת ישראל חקיקה זו קשורה בפיקוח על העבודה ובמשרד הכלכלה והתעשייה (לשעבר התעשייה מסחר ותעסוקה - התמ"ת). במקרים מסוימים, הפעילויות המעבדה עלולה להציב גם סיכונים לבריאות הסביבה. לדוגמה, במקרים בהם מתרחשת פליטת חומרים רעילים או זיהומיים, מהמעבדה לסביבה, במכוון או באקראי.

איפור

עדיף להגיע לעבודה ללא איפור בכל מקרה יש להסיר איפור וקרמים לפני תחילת העבודה.

עדשות מגע

עדיף להימנע משימוש בעדשות מגע במעבדה, במיוחד כאשר מדובר בחומרים כימיים נדיפים ורעילים.
עדשת מגע עלולות להפריע במקרה תאונה עם נוזלים המחייבים שטיפת עיניים.

סיכונים כימיים

כימיקלים מסוכנים מציבים איומים פיזיים ו/או בריאותיים לעובדים במעבדות רפואיות, תעשייתיות, במכוני מחקר באקדמיה ובאוניברסיטאות. כימיקלים במעבדה כוללים כימיקלים גורמי סרטן (חומרים קרצינוגנים), רעלנים (למשל, אלה המשפיעים על הכבד, כליות, מערכת העצבים), חומרים מגרים, חומרים קורוסיביים, חומרי גורמי עירור, כמו גם חומרים הפועלים על מערכת הדם או גורמים נזק לריאות, לעור, לעיניים או לריריות.

סיכונים פיזיקליים ואחרים

מלבד לחשיפה לחומרים כימיים וביולוגיים, עובדי מעבדה עלולים גם להיות חשופים למספר מפגעים פיזיקליים. כמה מהסיכונים הפיזיקליים שהם עשויים להיתקל בהם, כוללים את סיכונים הבאים: ארגונומי, קרינה מייננת, קרינה שאינה מייננת, מפגעי רעש.

סיכונים ארגונומיים

עובד מעבדה מצוי בסיכון פציעה כתוצאה מתנועה שחוזרת על עצמה במהלך שגרת מעבדה. למשל: בהליכים כגון פיפטציה, עבודה עם מיקרוסקופ, הפעלת מיקרוטומים (microtomes), שימוש במוני תאים ושימוש במקלדות בתחנות עבודה עם מחשב.  פציעות כתוצאה מעבודה החוזרת על עצמה מתפתחת לאורך זמן, והן מתרחשות כאשר השרירים והמפרקים מצויים תחת לחץ מתמשך, הגידים מודלקים, העצבים נצבטים וזרימת הדם מוגבלת. עובדים המצויים במעבדה במצב עמידה ממושכת מול מנדפי בטיחות כימיים/ביולוגים יכולים גם לסבול מבעיות ארגונומיות.

קרינה מייננת

מקורות קרינה מייננת מתקבלים ממקורות רבים במגוון מקצועות נרחב לרבות במעבדות.  מקורות קרינה אלה עלולים להוות סיכון בריאותי ניכר המשפיע על העובדים אם אינו מצוי תחת בקרה ופיקוח ראויים. כל מעבדה שברשותה ובשימושה איזוטופים רדיואקטיביים חייבת להיות מורשת  על ידי הוועדה לאנרגיה גרעינית (ממ"ג שורק).

אוטוקלבים ומעקרים

על עובדי מעבדה להיות מיומנים בזיהוי פוטנציאל החשיפה לכוויות או לחתכים העלולים להתרחש מטיפול או מיון פריטים שעוקרו בחום או ממכשירים חדים כאשר מוציאים אותם מהאוטוקלבים/סטרילייזרים או מצנרת קיטור המזינה אוטוקלבים אלה.

סרכזות

סרכזות (צנטריפוגות) - בשל המהירות הגבוהה שבה הן פועלות, קיים פוטנציאל אדיר לפציעה של המשתמשים אם לא יפעלו כראוי. כאשר הרוטורים בסרכזת אינם מאוזנים הם עלולים לגרום לפציעה ואף למוות, במקרה הטוב נזקים למבנה, מתקנים וציוד במעבדה. [ידועים מקרים בהן בשל חוזר איזון הרוטורים (הראש המסתובב בסרכזת המכיל את המדגמים לסרכוז), במהירויות גבוהות במיוחד הן עפו מתוך הסרכזת, תוך הסבת נזקים חמורים וסיכון העובדים או לפציעה או למוות].
מבחנת דגימה שנשברה עלולה ליצור אירוסולים העלולים להזיק בשאיפה.
רוב התאונות עם הסרכזות הנן תוצאה של טעויות משתמש או של תחזוקה לקויה.

נוזלים קריוגניים וקרח יבש

נוזלים קריוגניים הם, חומרים המשמשים ליצירת טמפרטורות מאוד נמוכות  [מתחת ל 153- מעלות צלזיוס (243- מעלות פרנהייט)], כגון חנקן נוזלי (LN₂) בעל נקודת רתיחה של 196- מ"צ (321- מ"פ), שמשמשים בהם בדרך כלל במעבדות.
על אף  שפחמן דו-חמצני או קרח יבש הוא מוצק ולא נחשב כנוזל קריוגני, עובר המראה ישירות לגז פחמן דו-חמצני ב 78- מ"צ (109- מ"פ) גם בו משמשים לעיתים קרובות במעבדות. משלוחים ארוזים עם קרח יבש, דגימות משומרות עם חנקן נוזלי, במקרים מסוימים, טכניקות להשתמש ההקפאה נוזלים, כגון הקפאה טחינה של דגימות, נוכח סיכון פוטנציאלי במעבדה.
יש להגן על היד מפני סכנת נגיעה במשטחים קפואים. מומלץ שעובדי מעבדה ישתמשו לשם כך בכפפות בטיחות קריוגניות.
חובה להגן על העיניים בכל זמן בעת העבודה עם נוזלים קריוגניים. כאשר נדרש לשפוך נוזל קריוגני מומלץ שהעובד ישתמש בבקבוק בעל פתח רחב ובמגן פנים מלא.

אש

אש היא הסיכון הרציני והנפוץ ביותר, במעבדה טיפוסית. בעוד שנהלים והדרכה נאותים עשויים ניתן למזער את הסיכון של שריפה מקרית, עובדי מעבדה חייבים עדיין להיות מוכנים להתמודד עם שריפה שעלולה להתרחש. בהתמודדות עם שריפה במעבדה יש להכניס את מכלי החומרים הזיהומיים לתוך אוטוקלבים, אינקובטורים, מקררים או מקפיאים לצורך הגבלה/החלה .
שרפות קטנות בחללי מעבדה אינם בגדר הנדיר. שרפות גדולות במעבדה הן יותר נדירות. עם זאת, הסיכון של פציעה חמורה או מוות הנו משמעותי, מאחר שקיימים חומרים דליקים ונפיצים רבים ורמות הסיכון במעבדות הם בדרך כלל גבוהות מאוד. במעבדות, במיוחד כאלה שמצויים בהם ממסים נדיפים בכל כמות, יש את הפוטנציאל לפריצת שרפות ואף פיצוץ, תוך התפשטות מהירה של האש, ורעילות גבוהה של מוצרי הבעירה (חום, עשן ולהבה).