שפעת העופות

היסטוריה

מכיוון שהמערכת החיסונית של העופות מכירה שפעת זו, הם מתמודדים עם המחלה בקלות יחסית, אך כאשר מקטע שפעת זו עובר לבני אדם - המערכת החיסונית האנושית לא מכירה את הנגיף ולכן קשה לה להתמודד עם המחלה.
נגיף שפעת העופות H5N1 התגלה לראשונה ב-1961 בדרום אפריקה. הפעם הראשונה שבה אובחנה הדבקה של בני אדם על ידי מוטציה של הנגיף הייתה בהונג קונג ב-1997, כששמונה-עשר בני אדם נדבקו במחלה ושישה מהם מתו. בתחילת 2003, חלו בסין שלושה בני משפחה אחת ושניים מהם מתו. בהמשך, התגלו סימני המחלה אצל בני אדם ברחבי אסיה - בטייוואן, וייטנאם, קוריאה הדרומית, יפן, תאילנד, קמבודיה, לאוס, אינדונזיה ופקיסטן. 60 מתוך 120 בני אדם שחלו במחלה, מתו.
בסוף 2005 התגלו בטורקיה, ברומניה, וברוסיה התפרצויות של המחלה בעופות, זאת עקב נדידת עופות מהמזרח הרחוק. בנוסף, נפוצו ידיעות על התפשטות המחלה ליוון, שהתבררו לבסוף כלא נכונות. שלטונות מערכות הבריאות בעולם נערכו למניעת הידבקות המונית של בני אדם במחלה. אף על פי שכבר באמצע שנות ה-90 הציעה חברת "רוש", יצרנית התרופה "טמיפלו", לממשלות שונות בעולם להזמין את התרופה, נחתמו הזמנות רבות - אך הן נעשו ברגע האחרון והחברה לא יכלה לספק אותן. התפשטות שפעת העופות הביאה ללחץ גדול למדי על החברה להתיר ייצור של התרופה על ידי חברות אחרות, זאת על מנת להגדיל את יכולת הייצור לאחר שהחברה מסרה כי לא תעמוד בביקושים. לבסוף נכנעה החברה ללחץ ובסוף אוקטובר 2005 החלה "רוש" במשא ומתן עם חברות תרופות אחרות בנושא. במקביל, החלו להתעורר גם פקפוקים בנושא יעילות התרופה כנגד הזן העלול לעבור מוטציה, אולם עד כה הנושא עדיין איננו ברור.
החשש בישראל היה שעופות נודדים שחונים חניית ביניים בשמורת החולה ובמקומות אחרים, עלולים להעביר את המחלה למדינה, וייתכן שהעופות החולים שאותרו בישראל אכן נדבקו באופן זה.
שפעת סוג A (אחד משלושה סוגי השפעת) מסוגלת להדביק סוגים שונים של חיות ולעבור ביניהם. שפעת זו הביאה לשלוש מגיפות שפעת קשות מאוד במאה העשרים בשנים 1918, 1957 ו-1968.
השפעת הספרדית, שהחלה ב-1917, הייתה מגפת השפעת הקטלנית ביותר במאה העשרים. היא קטלה בתוך כשנה כ-50 מיליון בני אדם ברחבי העולם. בתחילת אוקטובר 2005 התפרסם מחקר, שטען כי שפעת העופות דומה לאותה השפעת הספרדית. המחקר מתבסס על כך שבקוטב הצפוני נמצאו גופות של בני אדם, שלאחר בדיקה נמצא כי חלו בנגיף השפעת הספרדית. הואיל והגופות נקברו בשלג והוקפאו במשך השנים, הייתה אפשרות לדלות מהן את הנגיף. כיום טוענים מומחים כי בין השפעת הספרדית לנגיף שפעת העופות עומדת מוטציה אחת קטנה, אשר רוב הסיכויים שעם הזמן תתרחש מוטציה ובכך שפעת העופות תשתווה לשפעת הספרדית. כשכך יקרה, חלילה, תוכל השפעת להדביק גם בני אדם.

השפעת בישראל

מקרה ראשון של התפרצות שפעת העופות בארץ התגלה ב-17 במרץ 2006, בקיבוצים חולית ועין השלושה שבדרום הארץ, ובמושב שדה משה שבחבל לכיש. בעקבות תמותה גבוהה של תרנגולי הודו שנועדו לפיטום, נמצא בבדיקה ראשונית שהעופות מתו כתוצאה מנגיף שפעת העופות אשר התגלה בגופם. בעקבות ממצא זה, החלה באופן מדורבן המתה של כל העופות החקלאיים (תרנגולות, תרנגולי הודו, אווזים וברווזים) ברדיוס של שלושה קילומטרים ממוקדי פגיעת המגפה, על ידי החדרת רעל למי השתייה בלולים, כמתחייב מפקודת בעלי החיים.
ב-20 במרץ, דווח על הידבקות נוספת בשני יישובים נוספים בדרום - ניר עוז ועמיעוז. ב-22 במרץ התגלה הנגיף אף בעופות ברצועת עזה. יום למחרת, אימת משרד הבריאות את התפשטות המחלה למושב בקעות בבקעת הירדן.
מוקד נוסף של מגפת שפעת העופות התגלה בקיבוץ כרם שלום הסמוך לקיבוץ חולית, ב-31 במרץ. ככל הנראה, המחלה אשר התפרצה בחולית החלה להתפשט גם בכרם שלום הסמוכה.
ב-3 בינואר 2008, זוהה זן של שפעת העופות בתרנגולות בפינת חי בגן ילדים בבנימינה. כל העופות שנמצאו בלולים ברדיוס של שלושה קילומטרים מגן הילדים הומתו.
ב-26 בינואר 2010 זוהה נגיף של שפעת העופות בלול בקיבוץ עין-שמר.
ב-6 במאי 2010 נתגלתה זן אלים מאוד של השפעת בשני אמויים בפינת החי של קיבוץ עין גדי. להערכת משרד הבריאות, ההדבקות נעשתה על ידי עופות נגועים שעברו במקום במסגרת נדידת ציפורים.
ב- 11 במאי 2015 פרצה המגפה בלול תרנגולי הודו במושב בצת. כל העופות הושמדו.