google/wiki40b huggingface dataset:
אתר הכינוסים של המפלגה הנאצית

אתר הכינוסים של המפלגה הנאצית (בגרמנית: Reichsparteitagsgelände), היה ממוקם בחלק הדרום מזרחי של העיר נירנברג בגרמניה. באתר זה נערכו כינוסי ומצעדי המפלגה הנאצית בין השנים 1938-1933.
האתר תוכנן כולו על ידי האדריכל אלברט שפר, פרט להיכל הקונגרסים שתוכנן על ידי לודוויג ופרנץ רוף.
בדומה לפרויקטים אחרים המאפיינים את האדריכלות הנאצית, גם כאן מדובר על פרויקט מגלומני המגמד את הפרט ומאדיר את המפלגה והמדינה, באמצעות יצירת מבנים בעלי קנה מידה בלתי אנושי.

תיאור כללי

המתחם, בעל צורה מלבנית באורך של כ-4 ק"מ וברוחב של כ-2 ק"מ. שטחו הכולל של האתר כולל שטחי השירות שלו כ- 16.5 קמ"ר.
אתר הכינוסים תוכנן כשדרה רחבה, בכיוונים דרום מזרח וצפון מערב, כאשר בקצה הדרומי שלה רחבת המסדרים (marzfeld), ובצידה הצפוני רחבת הזיכרון (luitpoldarena) .
משני צידי השדרה מוקמו זה מול זה, בימת העצרות (zeppelinfeld), והאצטדיון הגרמני.
השדרה הרחבה חוצה בדרכה אגם קטן שלצדו הוקם היכל הקונגרסים החדש.
עוד תוכננו במתחם בסיס לחיילי אס אס, ותחנות רכבת לצד מרכז הספורט והיכל הקונגרסים הישן.
תחנת כח סיפקה חשמל באופן בלעדי לאתר.

המצב הנוכחי

היכל הכבוד - עומד על תילו ומשמש כאנדרטת זיכרון לנפגעים התמימים מאירועי "הפוטש במרתף הבירה".
היכל הקונגרסים – מכיל בחלק מהמבנה מרכז תיעודי של המקום, ובחלק אחר מרכז תרבות.
הדרך הגדולה - שימשה לאחר המלחמה כשדה תעופה זמני לכוחות האמריקנים, וכיום משמשת כמגרש חניה למרכז הירידים הסמוך.
שדה צפלין - מן הטריבונה הענקית והמפוארת נותרה רק הבמה המרכזית הנראית כיציע חשוף.
האצטדיון הגרמני - חפירות הבסיס למתקן התמלאו בחלקן במי תהום ויצרו אגם קטן ובחלקן האחר נטמנו חלק מהריסות העיר מימי המלחמה.
רחבת המצעדים - על מקומו נבנו בתי דירות.
סודות המסדר

עלילת הסרט

התסריט מבוסס על אירועים היסטוריים אולם תוכנו והדמויות המתוארות בו בדיוניות.
בשנת 1099, במהלך מסע הצלב, חיילים נוצרים הגיעו לירושלים וטבחו בכל התושבים. אחד החיילים הנוצרים, צ'ארלס לה ויילנט הזדעזע כל כך מההרג שהוא החליט לייסד כת דתית חדשה של שלום והבנה. לה ויילנט החל לכתוב באופן סודי ספר קדוש. הנוצרים אשר האשימו את לה ויילנט בכפירה הרגו אותו יחד עם מאמיניו, כאשר הפרק האחרון של ספרו אבד במדבר.
בישראל של ימינו הכת ממשיכה להתקיים. מאמיניו של לה ויילנט מקיימים את אמונתם במסר של שלום ואחווה, אך מאמין אחד בשם 'סיירוס' (בריאן תומפסון) מעוות לגמרי את הכוונות הטובות של הכת. בזמן הזה, רודי (ז'אן קלוד ואן דאם) גנב מקצועי של עתיקות יקרי ערך, העושה עסקים עם המאפיה, נוהג במכוניות מרוץ וחובב מסיבות מושבע. באחת הפעמים הוא חודר למוזיאון מפואר ומאובטח בעזרתו של חברו הרוסי-ישראלי יורי (ששון גבאי) וגונב ביצת פברז'ה יקרה.
למרות המקצוע שבחר, רודי אינו בחור רע. למעשה הוא בן טוב שמוכן לעשות הכול בשביל אביו הארכאולוג 'אוזי' (ורנון דובצ'ב). אביו 'אוזי', הוא ארכאולוג מפורסם ומנהל מוזיאון בניו יורק. הוא מוצא כתב יד עתיק יומין, מהתקופה הצלבנית. כתב היד מכיל מסר של שלום ואחווה בין הדתות. לכתב מצורפת מפה עתיקה של ירושלים והדרך למציאת אוצר יהודי עתיק. אוזי יוצר קשר עם חברו הטוב פרופסור ואלט פינלי (צ'רלטון הסטון) באוניברסיטת בן-גוריון בנגב וטס לישראל אך נחטף על ידי סיירוס לפני הגיעו לאוצר. החטיפה מתבצעת בזמן שאוזי מדבר עם בנו רודי בטלפון. רודי שהבין שאביו נחטף מחליט לטוס לישראל להציל אותו.
רודי פוגש את חברו של אביו שמוסר לו מפתח לכספת בבנק אך נרצח על ידי אלמוני זמן קצר אחרי כן. רודי נעצר על ידי המשטרה ומספר את סיפור החטיפה. הוא לא זוכה לאמון מאחד מהקצינים הבכירים, בן נר (שמאוחר יותר יתגלה כבן בריתו של סיירוס) ולכן מוחזק במעצר. סגן דליה בר, שוטרת שפגשה את רודי עוד בנמל התעופה מסכנת את הקריירה שלה כדי לעזור לרודי. (מאוחר יותר יתגלה שדליה הייתה חברה בכת עד שעזבה בגיל 18).
בינתיים, סיירוס מתנקש במנהיג הכת, פייר גאדט, ומתחיל להפיץ את מסרי המלחמה שלו בין המאמינים.
רודי משתחרר מהמעצר והולך לבנק כדי לפתוח את הכספת. בכספת הוא מוצא מפה המורה את הדרך לאוצר יהודי רב מתחת לעיר העתיקה בירושלים. סיירוס ובן נר מחפשים את אותה המפה. בן נר מעוניין באוצר הרב אך מטרתו של סיירוס היא לפוצץ את החדר בו נמצא האוצר שנמצא ממש מתחת לכיפת הסלע שבהר הבית בזמן הרמדאן ולגרום למלחמה בין היהודים למוסלמים.
רודי ודליה מנסים לחדור לכת, לשחרר את אוזי ולעצור את תוכניתו השטנית של סיירוס לפני שיצית את כל המזרח התיכון.

הכנסות הסרט

הסרט לא הוקרן בקולנוע בארצות הברית, בריטניה ובישראל אך בכל זאת גרף 18 מיליון דולרים מהשכרות בוידאו ודי.וי.די. הסרט הוקרן בקולנוע בין היתר בספרד, מקסיקו, אוקראינה, ויפן.
אוטופיה (משחק מחשב)

אוטופיה (אנגלית: Utopia) הוא משחק מחשב אסטרטגי שפותח בשנת 1981 על ידי דון גלוו (Don Daglow). אוטופיה היה מהמשחקים הראשונים של סימולציות ניהול ובנייה ו- God game אשר עליהם התבסס הג'אנר של משחקי אסטרטגיה בזמן אמת.
ביולי 2010 המשחק שווק מחדש בחדר המשחקים של מיקרוסופט (Microsoft's Game Room) עבור קונסולות Xbox 360 ולGames for Windows Live.

מהלך המשחק

אוטופיה הוא משחק לשני שחקנים, שבו כל אחד מהם שולט באחד משני האיים של המשחק. אין בו אפשרות לשחקן של אינטליגנציה מלאכותית, אבל שחקן יחיד יכול לשחק כדי להשיג ניקוד גבוהה תוך התעלמות מהאי השני. בתחילת המשחק השחקנים יכולים להחליט מה האורך של כל תור (60 שניות הן ברירת המחדל), ולמשך כמה תורות יהיה המשחק (15 תורות כבררת מחדל). המנצח הוא השחקן עם מרבית הנקודות בתום המשחק.
כל שחקן שולט באי שלו ומשתמש בלחצנים כדי להזיז את הסמן על גבי המסך. שני השחקנים משתמשים במטילי זהב כדי לבנות בנינים שונים (בתים, בתי ספר, מפעלים, בתי חולים ומבצרים) על האיים שלהם, לבנות סירות מסוגים שונים או לממן פעילות של מורדים באי של היריב. ככל שהאוכלוסייה של כל אי גדלה, השליט אחראי לשיכון אנשיו, האכלתם ושמירה על מצב הרוח שלהם כדי להימנע ממרידות אשר מורידות מהניקוד של השחקן ועלולות להרוס מבנים. ההכנסה נוצרת כאשר עננים רנדומליים עוברים מעל השדות של השחקן, כאשר סירות דיג תופסות דגים ובסוף של כל תור בהתאם לתוצרת של השחקן.
רוב התורות כוללים בנייה של בניינים ותמרון של סירות הדייג. השחקן יכול גם לנסות להטביע את הסירות של היריב. האלוגריתם של המשחק יוצר את הפעילות של מזג האוויר, הדגים וספינות הפירטים.

קליטת המשחק

GameSpy כללה את אוטופיה בהיכל התהילה שלה בשנת 2004. Gamespot כללו את אוטופיה בסדרה Unsung Heroes.
רשות הנמלים של ניו יורק וניו ג'רזי

גשרים ומנהרות

הרשות מנהלת מספר רב של גשרים ומנהרות, ביניהם ניתן למנות את מנהרת לינקולן, מנהרת הולנד וגשר ג'ורג' וושינגטון המחברים את מנהטן לניו ג'רזי, ועוד רבים.

תחבורה

הרשות מנהלת את הרכבת הפנימית בתוך נמל התעופה קנדי, המקשרת את הנמל עם רשת הסאבוויי המרכזית. כמו כן הרשות היא המנהלת ובעליה של תחנת האוטובוסים המרכזית שבשדרה ה-42 שבמנהטן, כמו גם תחנות מרכזיות נוספות באזור.
בנוסף לזאת מחזיקה הרשות את מערכת הרכבת התחתית PATH - Port Authority Trans-Hudson, המקשרת בין ניוארק, הובוקן ומקומות נוספים בניו ג'רזי לדרום מנהטן. תחנת הקצה של המערכת היא תחנת מרכז הסחר העולמי, הצמודה למרכז הסחר העולמי החדש.
אגם לוע

אגם לוע הוא אגם הנוצר בלוע הר געש כאשר פוסקת פעילותו הגעשית. אגם לוע נוצר גם במאר (אגם מאר) ובקלדרה (אגם קלדרה). המבנה הקעור אוגר את הנוזלים שאינם מתנקזים ממנו, ונוצר אגם שעומקו מבטא את כמות המשקעים, את מידת החלחול ואת מידת האידוי, כאשר הגובה המרבי הוא שפת הלוע. לעיתים נוצרים אגמי לוע בהרי געש פעילים. אגם כזה נקרא "אגם געשי", ומימיו חומציים בדרך כלל בגלל ריכוז גבוה של גזים געשיים המומסים בו. אגמים הנוצרים במכתשי פגיעה שנוצרו מפגיעת מטאוריטים נקראים "אגמי מכתש".
מנזר גרארד

היסטוריה

אף שלפי המסורת תחילתו של המנזר הייתה במאה ה-4, הכנסייה העתיקה ביותר במקום, השוכנת מחוץ לחומות המתחם, היא מהמאה ה-7. במהלך המאה ה-9 סבל המקום מפלישות הערבים ובשנת 923 חרבו המבנים המקוריים והועלו באש. אוצרות המנזר, כולל כתבי יד יקרי ערך, נשדדו, ודבר לא שרד ממנו. 
המנזר נוסד מחדש במאה ה-12 וידוע כי במאה ה-13 שב ושגשג תחת שליטתם של נסיכי פרושיאן הסמוכה, שאף נקברו בתחומו. בתקופה זו נודע המנזר גם בשמות "מנזר שבע הכנסיות" ו"מנזר ארבעים המזבחים", ובאותה עת הוקמו בו כל בניניו. הכנסייה המרכזית הוקמה בשנת 1215 והנרתקס (המינוח הארמני הוא "גאוויט") נוסף לה לאחר עשר שנים. מספר כנסיות נוספות נחצבו בסלע החל באמצע המאה ה-13, ולאלה נוספו אולם כינוסים ולימודים שקרס במאה ה-20, אחוזות קבר, מערכת השקיה ומבנים נוספים. במהלך המאה ה-12 הובאו למנזר שרידיהם של השליחים תדאוס הקדוש ואנדראס הקדוש, והרומח שעל שמו הוא קרוי נזכר בהקשרו לראשונה בשנת 1250. 
המנזר עדיין נחשב ליעד חשוב לצליינים, אם כי הנוכחות הנזירית בו מצומצמת.
רבי חייא בר יוסף

רבותיו וחבריו

למד בעיקר מפי רב ומרבה למסור את מאמריו. לעיתים היה הולך לישיבתו של שמואל ומוסר את שמועותיו של רב, ומקבל עליהן את תגובתו של שמואל היה גם תלמידו של שמואל (כנראה אחרי פטירת רב, כמו כמה מתלמידי רב), ושאל אותו שאלות, ולעיתים אף נחלק עליו.
בעלותו לארץ ישראל למד עם רבי יוחנן וריש לקיש, ומסר להם מהלכותיו של רב. גם על רבי יוחנן נחלק לעיתים בעניינים שונים. מצינו שרבי חייא שואל את רבי יוחנן בהלכה, אך כנראה לא נחשב לתלמידו: במחלוקות ביניהם רבי חייא מוזכר לפניו, וספקות שונים בהלכה הובאו לפני שניהם כאחד. לעיתים הוא מוסר גם בשם רבי אושעיא.

תלמידיו

האמורא רב גידל למד ממנו עוד בהיותו בבבל, ומוסר בשמו כמה פעמים שמועות בשם רב.
בהיותו בארץ למד מפיו רבי חייא בר אבא, שהיה בעיקר תלמיד רבי יוחנן. גם "רבנן דקיסרין", תלמידי ישיבת קיסרי, מצטטים בשמו.

קורותיו

בהיותו בבבל התגורר כנראה בעיר סיכרא שעל שפת החידקל, סמוך למחוזא, והיה חכם העיר, שתיקן בה תקנות (ראו להלן: מאמריו). 
בהיותו בארץ עסק במסחר במלח.
לא ידוע דבר על משפחתו, פרט לכך שכעבור זמן מאז עלייתו ארצה בגפו שלח להביא גם את אשתו.

ממאמריו באגדה

רבי חייא בר יוסף הותיר אחריו כמה מאמרים באגדה, ביניהם על הגאולה העתידה ותחיית המתים. מפורסם מאמרו: "עתידה ארץ ישראל שתוציא גלוסקאות וכלי מילת" (לחמניות ובגדי צמר), שזכה לפירושים שונים, האם הדברים כפשוטם או שמובנם שהפרנסה תהיה בשפע.
למפיריים

מאפיינים

סנפיריהם העליונים הם ארוכים ואדומים, כשחלקם מזכירים צורה של דג שמש ואחרים צורה מוארכת ולחלקם "סרט" ארוך מסנפירם העליון. הדג הארוך בסדרה הוא דג משוט ענק (Regalecus glesne) שאורך סנפיריו יכול להגיע לאורך של 17 מטר - הארוך ביותר מבין כל הדגים הגרמיים.
בני הסדרה חיים בכל האוקיינוסים, ניזונים בעיקר מפלנקטון ויצורים קטנים ויכולים לשרוד גם בטמפרטורות נמוכות יחסית. מצב שימור דגים אלו אינו ידוע.
נוסח רומניא

נוסח רומניא (הידוע גם כ"נוסח הרומניוטים") הוא נוסח התפילה של הסידור בו התפללו יהודי יוון וקהילות הבלקן. לרומניוטים היו גם מנהגים מיוחדים באמירת ההפטרה.
בדומה לנוסח איטליה גם הנוסח הרומניוטי מתאפיין בקרבה מסוימת לנוסח הארץ-ישראלי הקדום. למעשה הנוסח הקרוב ביותר לנוסח הרומניוטי הוא הנוסח האיטלקי, ושני הנוסחים יחד מכילים מסורות קדומות שנעלמו בנוסחי תפילה אחרים, כדוגמת אמירת כל נדרי בעברית. על פי המסורת של הקהילה, מוצאם של היהודים הרומניוטים הוא מארץ ישראל, דבר שהביא להשפעה גם על נוסח התפילה. גם התוכן הפיוטי במחזור רומניא הוא בעיקר מפייטני ארץ ישראל הקדומים והוא הולך בזה כפי מנהגי איטליה, אשכנז וצרפת שאימצו את הפיוט הארץ ישראלי ושלא כמנהג ספרד ותימן.
נוסח הרומניוטים כמעט ונעלם לחלוטין לאחר גירוש ספרד, כאשר הגיעו לארצות אלו יהודים ספרדים ויהודים אשכנזים שהביאו איתם את נוסח התפילה שלהם שדחק את הנוסח הרומניוטי. סידורים על פי נוסח הרומניוטים נדפסו במספר קטן מאוד של מהדורות וכיום כמעט ולא מתפללים בו. בתי כנסת רומניוטים מצויים ביוון בערים יאנינה ואתונה (תפילות בעיקר בימים נוראים), ברומניה קונסטנצה- "בית כנסת הגדול" ובעוד קהילות בבלקן. בניו יורק, בבית הכנסת קהילה קדושה יאנינה מתקיימות תפילות בשבתות וחגים, שמשתמשים בסידור ספרדים, אבל נשמרו כמה פיוטים ממנהג רומניא שנשמרו בצילום ככתב יד. בשכונת אהל משה בנחלאות שבירושלים קיים עד היום בית כנסת של רומניוטים יוצאי יאנינה בשם "בית אברהם ואהל שרה לקהילת יאנינה". בית כנסת זה משמר חלק מהפיוטים מהמחזור הרומניוטי והמנגינות של בני קהילת העיר יאנינה שביוון אך נוסח התפילה בו הוא נוסח הספרדים.
גודלנדס

גאוגרפיה

גודלנדס ממוקם כ-20 ק"מ מבירת המדינה פור לואי.

אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 23 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא דצמבר (26 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא יולי (20 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 615 מילימטרים בשנה. חודש פברואר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (208 מ"מ גשם), וחודש ספטמבר הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (5 מ"מ גשם).

תנועה ותחבורה

גודלנדס ממוקם ליד הכבישים B15,‏ B14,‏ ו-A5. בנוסף, בגודלנדס יש סוכנות להשכרת רכב.

דת, כלכלה, תיירות ובריאות

בגודלנדס יש בית חולים, 2 בתי מרקחת, מספר כנסייות, מסגד, מספר מרכזי קניות, מספר סופרמרקטים, מספר מסעדות, סניף בנק וחדר כושר. בנוסף, בגודלנדס יש קונסוליה של גרמניה ותחנת משטרה.
עידו מירון

ביוגרפיה

מירון נולד וגדל במולדת התאמן בקבוצות השחייה של הפועל גלבוע ומכבי חיפה, בהדרכתו של ארנון אבני.

1989

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1989 זכה מירון במדליית ארד, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:17.58 דקות, אחרי אליאב טל מהפועל נתניה (2:12.37 דקות) וגלעד רפאלי מהפועל בני שמעון (2:15.05 דקות).

אלוף ושיאן ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ב-30 במאי 1992 זכה מירון במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:07.09 דקות, שיפור לשיא בן ה-3 שנים של ערן גרומי 2:07.48 דקות.

1993

באליפות ישראל שנערכה בווינגייט ב-20 באפריל 1993 זכה מירון בשתי דמליות זהב, מבשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 59.37 שניות, לפני יוסי טנצר ממכבי קריית אונו (1:02.50 דקות) ויואב מאירי מהפועל ירושלים ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:05.00 דקות, שיפור לשיאו, לפני יוסי טנצר (2:13.08 דקות) ויואב מרקוביץ' מהפועל נהריה (2:16.12 דקות).

המכביה ה-14

בתחרות השחייה של המכביה ה-14 שנערכה ביולי 1993 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכה מירון ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם אורי שטיפט, יואב מאירי ודימה רבינסקי בשיא ישראלי חדש של 3:53.80 דקות, לפני מקסיקו ודרום אפריקה. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 59.69 שניות, אחרי דניאל גרייבר מארצות הברית (58.90 שניות) ולפני אלפרד דייוויד מארצות הברית (1:00.13 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:06.85 דקות, אחרי דייוויד אלפרט (2:05.71 דקות) ולפני דניאל גרייבר (2:09.69 דקות).

אליפות אירופה

באליפות אירופה שנערכה בשפילד, אנגליה באוגוסט אותה שנה הוא סיים במקום 25 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:07.88 דקות.

1994

באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 1994 זכה מירון במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.46 דקות, לפני ניר טוביס חברו לקבוצת מכבי חיפה (1:02.12 דקות) ויואב גת מהפועל קריית טבעון (1:03.47 דקות).

1995

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 1995 זכה מירון במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:05.53 דקות, לפני חברו לקבוצה איתן אורבך (2:08.86 דקות).
מונטה קרלו

היסטוריה

מונטה קרלו נוסד ב-1866 ונושא שם ממקור איטלקי שמשמעותו "הר צ’ארלס" על שם הנסיך צ’ארלס ה-3 ממונקו ששלט באותה תקופה. בשנות ה-50 של המאה ה-19, המשפחה השלטת של מונקו נקלעה לקשיים כלכליים. הנסיך, בניסיון ליצור מקורות הכנסה חדשים לנסיכות, אישר הקמת קזינו בנסיכות ע"פ המודל שהיה קיים בגרמניה. תחילה נפתח הקזינו (שכיום מהווה את המאפיין העיקרי של הרובע) ברובע אחר של הנסיכות אך לאחר מספר מעברים, נפתח במקומו הנוכחי. ההצלחה של הקזינו לא הייתה מיידית עקב מיקומו שהיה יחסית בעייתי מבחינת נגישות עבור אוכלוסיית אירופה. ההקמה של תחנת הרכבת ב-1868 הביאה לזינוק גדול במספר המבקרים את מונטה קרלו וכך זינק גם עושרו של הרובע.

תיירות

מונטה קרלו הוא אחד מאתרי התיירות המובילים באירופה והוא מארח זה עשרות שנים בני מלוכה וכוכבי קולנוע בחופשותיהם. אתר התיירות הידוע ביותר הוא בית הקזינו, שבשליטת הממשלה. אזרחי מונקו פטורים מתשלום מיסים אולם אסור להם להיכנס לאולמות המשחקים של בית הקזינו.

ספורט

מסלול המרוצים Circuit de Monaco עובר ברובו ברחובותיה של מונטה קרלו. מדי שנה מתקיים בו מרוץ גרנד-פרי של פורמולה 1. ראלי מונטה קרלו מתקיים גם הוא מדי שנה מאז שנת 1911.
במונטה קרלו מתקיים טורניר הטניס השנתי מונטה קרלו מאסטרס, טורניר בעל חשיבות רבה על משטח החימר, בו זכה החל מ-2005 רפאל נדאל במשך שמונה שנים ברציפות ובסך הכול 11 פעמים בין 2005 ל-2018.

קולנוע

בספר "קזינו רויאל" שחיבר איאן פלמינג ב-1953 וכן בסרטים שהופקו אודות ג'יימס בונד, הדמות הבדיונית של סוכן השירות החשאי הבריטי, הוצג בונד כמי שמבלה את זמנו באתר נופש ובקזינו הדומים בסגנונם לאלה של מונטה קרלו. ב-1995 שימש מונטה קרלו כאתר הסרטה של הסרט גולדן איי בסדרת סרטי ג'יימס בונד.
מונטה קרלו והקזינו המפורסם הם אתר ההתרחשות של עלילת סרטו של אלפרד היצ’קוק – לתפוס גנב (1954). בסרט כיכבה בתפקיד הראשי גרייס קלי (לימים נסיכת מונקו). בסרט נכללת סצנה בה הדמות המגולמת על ידי גרייס נוסעת במכונית במהירות ובאופן מסוכן לאורך הכבישים המתפתלים והתלולים של מונקו ומונטה קרלו. הסצנה מזכירה בדמיונה את הרקע למותה האמיתי של גרייס קלי ב-1982.

ערים תאומות

סאוטה, ספרד
 קמפנה, איטליה
האסכולה האטומיסטית

ההתייחסות לריק

קיום הריק בין האטומים יצר בעיות מספר בהן התלבטו פילוסופים ופיזיקאים במשך דורות. אריסטו שלל את האפשרות של קיום ריק בטבע וכך גם דקרט אחריו. יש שראו בריק מחשבת כפירה אתאיסטית. לפיהם לא ניתן ליצור יש מאין ואפילו אלוהים אינו מסוגל לכך. על כן, אם אלוהים יצר את החומר בעולם, הוא לא יכול להכיל בתוכו גם ריק או "אין". אחרים, כמו הובס שללו לחלוטין את הריק וקבעו שהישים מורכבים מ"חומר גשמי" בלבד. לפיהם גם הנפש ואפילו אלוהים עצמו הם חומר גשמי. ניוטון ניסה לפתור את הבעיה בטענה שהחלקיקים נעים בתוך חלל אין סופי שאינו אלא חלק מאלוהים עצמו (כלומר, לא ריק).
עם התפתחות מדעי הטבע במאה ה-19, החלל או ה"ריק" בין האטומים התמלא בישים כמו שדה כוח או שדות מגנטיים ואלקטרומגנטיים.

השינוי על פי האטומיסטים

כאשר קיים ריבוי אטומים המופרדים על ידי הריק, אזי אין בעיה שהם יהיו מופרדים באופן שונה כל פעם. הדבר לא סותר את האי-השתנות של פרמנידס. האטומיסטים מתנגדים להיראקליטוס שאומר כי העולם מצוי בשינוי מתמיד ומקיים יצירה של יש מאין. הם חושבים כי האטומים נצחיים, ולכן שום דבר  לא נעלם מן העולם, וכן שום דבר חדש גם לא מופיע משום מקום (שוב חוק שימור החומר).

התנועה על פי האטומיסטים

על מנת שאחד האטומים יזוז יש צורך שיהיה מקום פנוי אליו יוכל לנוע. במקום הזה אסור שיהיה אטום או גוף אחר - מכאן שהתנועה מחייבת "ריק". האטומיסטים, כך נראה, יצרו בן- כלאיים: מצד אחד, משהו שאיננו קיים (ריק) על-מנת שיהיה ניתן לזוז אליו. מצד שני, צריך להיות קיים על מנת שניתן יהיה להתייחס אליו.
רפאל רוזין

פרופ' (סא"ל) רפאל (רפי) רוזין (9 בדצמבר 1936 - 14 באפריל 1985) היה רופא ישראלי, מומחה ברפואה שיקומית, ראש האגף השיקומי של בית החולים תל השומר ופרופסור בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב.

ביוגרפיה

רוזין נולד בירושלים למינה ושמואל רוזין. סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1962, והתמחה ברפואה שיקומית.
בפרוץ מלחמת ששת-הימים הוחלט במשרד הביטחון להקים בישראל מחלקה לנפגעי חוט השידרה, ובהמלצתו של סר לודוויג גוטמן מאנגליה, אחד מגדולי הרפואה השיקומית בעולם, מונה רוזין לעמוד בראשה, למרות גילו הצעיר. בשנת 1971 נסע רוזין לשנת השתלמות במרכזים שיקומיים בחו"ל, ובשנת 1973 הקים את המחלקה לנפגעי חוט-השידרה בבית החולים תל השומר. כאשר המחלקה הייתה בשלבי התארגנות ראשונים פרצה מלחמת יום הכיפורים. בזמן המלחמה טיפל הצוות הרפואי בפצועים הרבים שהגיעו מהחזית, במחלקה שפעלה במבנים זמניים, עם ציוד חסר ובתנאים קשים. לאורך תקופת שירותו של רוזין במחלקה, טיפל אגף השיקום בפצועי צה"ל, נפגעי פעולות תגמול ותקריות גבול וכן בפצועי מלחמת שלום הגליל. 
ב-1976 התמנה רוזין לראש האגף השיקומי של בית החולים שיבא בתל השומר. בניית מבנה הקבע של מרכז השיקום הסתיימה רק שלוש שנים לאחר מכן. רוזין היה פעיל בכל שלבי התכנון וההקמה של מרכז השיקום בתל השומר.
ב-1977 התמנה לפרופסור חבר בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1985-1978 כיהן כראש החוג לרפואה שיקומית וראש החוג לריפוי בעיסוק. הוא מונה לפרופסור מן המניין לאחר ביצוע מחקרים אקדמיים רבים בנושא השיקום.
תוך כדי עבודתו בבית החולים היה פרופ’ רוזין מעורב בפעילות שיקומית ארצית נרחבת, שכללה בין השאר השתתפות פעילה בוועדות שונות מטעם משרד הבריאות, משרד העבודה והרווחה, משרד הביטחון והמוסד לביטוח לאומי. בנוסף לכך היה מעורב בייעוץ שיקום הנכים בקיבוצים. הוא פעל בכנסת למען חקיקת תיקון לחוק למען נגישות מבני ציבור לנכים (התקבל ב-4 במאי 1982]).
יזם רעיונות שונים כדי לקדם את רווחת הנכים ואת דרכי שיקומם. כך למשל יזם הכנסת טכנולוגיות מיחשוב חדישות לטובת הנכים בראשית עידן המחשב, תכנון אביזרים ומיכון המותאמים לצרכים המיוחדים של המטופלים, גיבוש גישות סוציאליות ליברליות בשיתוף גופים ומוסדות כגון משרד הביטחון והביטוח הלאומי, והבאת קופים שאולפו במיוחד כדי לסעוד את המטופלים. הוא יזם וקידם את ארגון הגג של הנכים, והיה בין מקימי המרכז למידע וייעוץ לאביזרים, בינוי ותחבורה לנכים, מילבת. כמו כן היה המנהל הרפואי של מרכז רקנטי לטיפול בנפגעי ראש, ויו"ר האגודה הישראלית לשיקום. 
יזם והקים את החוג לפיזיותרפיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, שבראשו עמד בשנות חייו האחרונות, והיה חבר במועצה המדעית של האוניברסיטה (בית הספר למקצועות הבריאות ע"ש שטייר). כמו כן פעל למען מעמד אקדמי למקצועות הריפוי בעיסוק והפיזיותרפיה, ויזם את הקמת בית-הספר לפיזיותרפיה במרכז הרפואי שיבא בתל-השומר. 
רוזין ייחס חשיבות רבה לספורט הנכים בישראל ובמסגרות הבינלאומיות, וייצג את ישראל בוועדה הרפואית של אולימפיאדת הנכים. 
בשנת 1997 הוקמה קרן מחקר ע"ש פרופ רוזין עבור מחקרים בתחומי הרפואה השיקומית קול קורא בחסות אוניברסיטת תל-אביב, מענק המחקר מוענק בטכס מיוחד במסגרת "הכנס השנתי של האיגוד הישראלי לרפואה פיזיקלית ושיקום".  
פרופ’ רוזין כונה בפי מטופליו "האבא של הנכים", וזאת בשל ניסיונו לשלב יכולת רפואית עם הבנה לצרכיו הנפשיים של המטופל. זאת למרות מגבלותיו הבריאותיות.

חיים אישיים

רפאל רוזין היה נשוי לארנונה רוזין, ונולדו להם שני בנים, גדעון ואורי. 
נפטר בגיל 48 לאחר מחלה קשה. נקבר בבית-הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.
המטבח האירי

המטבח האירי הוא סגנון בישול שנוצר באי אירלנד החל מתקופת הדרואידים. בתקופה הקלטית גידלו באי בקר והכינו גבינות, חמאה וחלב כמו כן שימרו בשר לימות החורף. רוב המאכלים קיבלו צורת נזיד ובושלו במשך זמן רב בקדירות גדולות.
משך מאות השנים בהן שלטו הבריטים באירלנד, ספח המטבח האירי השפעות קולינריות בריטיות כגון פיש אנד צ'יפס וכן ארוחת הבייקון בביצים הנאכלת בבוקרו של יום. הוא הושפע גם מהגעת תפוחי האדמה לאירלנד. הירק היה כה דומיננטי בחקלאות האירית עד כי הכימשון שהכה ביבול גרם לרעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד. אירים רבים גוועו ברעב ואחרים היגרו לארצות הברית ולמדינות אחרות. עד היום נותר תפוח האדמה מרכיב מרכזי במטבח האירי.

מאכלים

כרי הדשא הנרחבים באי מספקים מרעה רב לצאן ולבקר, מהנהרות והחופים נשלים דגי סלמון וטרוטה הישר אל המטבח. המטבח מיסודו הוא מטבח כפרי, פשוט, בו נתלה סיר הבישול מעל האח בבקתה. המאכלים לא מורכבים ולא מסובכים מידי. המטבח משופע בירקות שורש כגון גזר לבן, שורש כרפס, לפת, גזר ועוד. ומכאן מרק ירקות האירי. גידול הצאן הוא ענף חקלאי בולט באירלנד ולכן רבים הם המאכלים המשלבים תפוחי אדמה ובשר טלה או כבש, בהם נזיד בשר אירי הקרוי אייריש סטו והוא צלי בשר הכולל בשר טלה, בצל, תפוחי אדמה ותבלינים שונים כמו מלח, פלפל וטימין שלעיתים מושרה בבירה. כמו כן קיימים בשר מעושן, לחם סודה. שפרדס פאי שהוא בשר טחון עם תפוח אדמה, מאכל רועים במקורו. וכן בייקון עם כרוב. אירלנד מפורסמת גם בייצור האלכוהול – בירה, בעיקר בירות כהות כגון קילקני וגינס, בוויסקי, ובליקרים שונים כמו אייריש קרים.
היה נכון

"הֱיֵה נכון" היא סיסמת תנועת הצופים בכל רחבי העולם. בדרכי ביטוי שונות, נעשה השימוש בביטוי זה על ידי מיליוני צופים מסביב לעולם מאז 1907.
מקור הביטוי "היה נכון" בתדמית הצבאית שיש לתנועת הצופים וליסודותיה. הלורד באדן פאואל אף קרא לנערים להיות מוכנים למות בעד מדינתם אם צריך, כדי שבבוא הרגע יוכלו לצעוד בביטחון בלי לפחד מהמוות. עם הזמן נשכחה המשמעות העמוקה של הביטוי "היה נכון" במקומות רבים והפכה למוטו של הצופים בעולם.
יש מפרשים את הסיסמה "היה נכון" כך שכל צופה וחבר תנועה (אף על פי שהסיסמה קוראת לכלל האנושות להתנהג כך) צריך להיות דרוך ומוכן להתמודד עם קונפליקטים בחייו - קונפליקטים במישור הפיסי והרוחני.
המישור הפיסי מתייחס לאותן בעיות שכרוכות בכוח סבל, חשיבה פיסקלית וכדומה. כל המיומניות הצופיות המעשיות נכנסות תחת מישור זה. המישור הרוחני מתייחס לכל הבעיות הדורשות מענה ברמת המחשבה וההגיון, בין השאר נכונות לפתור מצוקות חברתיות קיימות. אין להיות אדיש כלפיהן, אלא להיות דרוך ובעל נכונות לפתור אותן.
אין זה צירוף מקרים שראשי התיבות של המילים Be Prepared ("היה נכון" באנגלית) הן גם ראשי התיבות של Baden-Powell, מייסד התנועה.
ירון דן

עבודתו המחקרית

תחום התמחותו בזמן לימודיו היה תקופת בית שני על רקע ההיסטוריה ההלניסטית והרומית. את תקופת הבית השני המשיך ללמד בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית עד סוף ימיו.
כבר לקראת עבודת הדוקטורט שלו החליט לקבוע את מוקד התעניינותו בשלהי הזמן העתיק, במאות הרביעית-השביעית לספירה. מאות שנים אלו זכו בדרך כלל להתעניינות פחותה ממאות השנים שקדמו להן. הוא הכין את עצמו לקראת עבודה בחקר התקופה הזאת על ידי לימוד הלשונות העתיקות (יוונית, לטינית, סורית) ולשונות המחקר החדישות, והשתלט גם על מקצועות עזר מגוונים שהיו נחוצים למטרה זאת.
נפטר ב-20 באפריל 1984.