מרכז רפואי מעיני הישועה

היסטוריה

"בית רפואה מעיני הישועה" הוקם על ידי ד"ר משה רוטשילד במטרה להעמיד לרשות תושביה החרדים של בני ברק ושל גוש דן בית חולים המתנהל על פי ההלכה. בנוסף, לגישת מקימיו, בתי החולים הסמוכים לעיר, בילינסון ושיבא, היו רחוקים למדי, ולעיתים הייתה לכך משמעות מכרעת בהצלת חיים ובמתן עזרה רפואית דחופה. מסיבות אלו עודדו הרבנים יעקב ישראל קניבסקי, אלעזר מנחם שך וישראל אבוחצירא את ד"ר רוטשילד להקים את בית החולים.
ד"ר רוטשילד ייסד את "אגודת בית החולים" שפעלה למימוש הקמתו. תכנון הפרויקט וגיוס הכספים למענו ארכו לרוטשילד כ-14 שנה בהם גייס כ-20 מיליון דולר ברחבי העולם. רוטשילד רכש אדמת טרשים שיועדה בת.ב.ע. עבור בריכה עירונית, ולא נרתע על אף שמהנדס העיר שלח לו מכתב אזהרה שייתכן שהוא מבזבז כסף לריק.
אבן הפינה לבניין בית החולים הונחה ב-7 בדצמבר 1978 (כסלו ה'תשל"ט). בניית הבניין החלה מאוחר יותר וארכה חמש וחצי שנים, והוא תוכנן על ידי האדריכלים יוסף שנברגר וטוביה קץ. במרץ 1990 (ה'תש"ן) נחנך בית החולים בהשתתפות אלפים, אישי ציבור וממשלה, ובהם שמעון פרס. בית החולים החל לפעול ב-23 באוגוסט 1990 (אלול ה'תש"ן) עם פתיחת מחלקת יולדות. תחילה כלל בית החולים מחלקה זו בלבד, אך תוך שנים ספורות נפתחו מחלקות רבות נוספות.
המרכז הרפואי נקרא על שמו של הנדבן יהושע פרישווסר מלונדון, שתרם סכום ראשוני לבנייתו ("פריש וואסער" בעברית: מים רעננים; מעיין. ו"ישועה" רומז על שמו יהושע), והצירוף נלקח מהפסוק "וּשְׁאַבְתֶּם מַיִם בְּשָׂשׂוֹן מִמַּעַיְנֵי הַיְשׁוּעָה" (ישעיהו י"ב ג). לבקשתו של רבי מנחם מנדל שניאורסון - שתמך במיזם, ושאליו הגיע רוטשילד במסגרת מסעותיו לגיוס כספים - נקרא המרכז "בית רפואה" ולא בית חולים, וכך נכתב בחזית הבניין.
הפעלת בית החולים נעשתה במשך שנה על ידי נציג משרד הבריאות דוד שלזינגר, שהניח את יסודות הניהול וגייס את צוות העובדים.
המרכז הרפואי עומד תחת הכוונתו של "ועד ההלכה", שבמשך השנים היו חברים בו רבנים ומורי הוראה ידועים: הרב שמואל וואזנר (עד פטירתו ב-2015), הרב נסים קרליץ והרב יצחק זילברשטיין. בשנת 2014 צורף ל"ועד ההלכה" הרב חיים קנייבסקי. רבני המרכז הרפואי הם הרב יוסף ברוך הופנר והרב משה שאול קליין. לאחר פרישת ד"ר רוטשילד מניהול בית החולים שימש ד"ר יורם ליוור כמנכ"ל בית החולים, ואחריו גרשון לידר, לשעבר מנכ"ל בית חולים לניאדו בנתניה. המנהל הרפואי הוא פרופ' מרדכי רביד וד"ר מנחם חיים ברייר הוא סגן המנהל הרפואי.
במאי 1999 הוקמה מחלקת ילדים בבית החולים, כאשר חלק מהתקציב הועבר על ידי ראש הממשלה באמצעות משרד הבריאות, שאף כיבד בנוכחותו את אירוע חנוכת המחלקה (ערב הבחירות לכנסת ולראש הממשלה).
באפריל 2005 רכש בית החולים לראשונה מכשיר סי טי.
ביוני 2014 מונה דירקטוריון חדש לבית החולים. ד"ר רוטשילד עבר לשמש כנשיא, תוך שהוא ממשיך בעבודתו בבית החולים ובגיוס כספים, ובנו שלמה רוטשילד מונה כממלא מקומו. במאי 2015 מונה למנכ"ל בית החולים.
בית החולים משרת כ-200,000 מטופלים מדי שנה. פועלים בו יותר מ-1,200 עובדים, ובהם כ-220 רופאים, וכ-450 אנשי סיעוד ואנשי צוות פרה-רפואיים.
בית החולים זכה שלוש פעמים ברציפות במקום הראשון בסקר שביעות הרצון שערך משרד הבריאות בקרב מטופלי כלל בתי החולים בישראל.
במאי 2016 חנכה הנהלת בית החולים את המרכז הרפואי לבריאות הנפש - חיב"ה, "מרבה דעת", בבניין סמוך לבית החולים.
ביולי 2017, בתום תהליך הכנה בן כשנתיים, קיבל בית החולים תו תקן בינלאומי לאיכות ובטיחות מארגון "Joint Commission International" לאחר שעבר את מבדקי הארגון בציון 98%.
בדצמבר 2018 חנך המרכז הרפואי בניין חדש: "מרכז היידן לקרדיולוגיה" בסמיכות לבניין המרכזי.
כמו כן בדצמבר 2018 יצא המרכז הרפואי בפרויקט גיוס מימון המונים לצורך בניית מחלקת טיפול נמרץ לילדים ומחלקה לטיפול בהפרעות אכילה, היעד היה 10 מיליון שקלים ב36 שעות, כאשר מספר תורמים התחייבו מראש להכפיל כל סכום שיתרם עד ל5 מיליון, כך שהסך הכללי יעמוד על 10 מיליון שקל. בסיומה של ההתרמה גויסו 14 מיליון שקלים.

מאפיינים ייחודיים

מאפייניו הייחודיים של בית החולים נגזרים מעובדת היותו מנוהל בקפדנות על פי כל כללי ההלכה. בכל פעולה רפואית שיש בה ספק הלכתי, מערב הצוות הרפואי את הצוות ההלכתי, בראשות רב בית החולים, ורק לאחר הכרעת ההלכה מתבצעת הפעילות הרפואית.
הפעילות הרפואית בשבתות ובחגים מתבצעת לפי כללי ההלכה. כל הפעילויות שאין בעשייתן משום פיקוח נפש, נעשות על ידי גויים בלבד. עם אלו נמנות הכתיבה, השימוש במחשבים, הדבקת מדבקות ועוד. הפעולות שהן בבחינת פיקוח נפש נעשות גם על ידי הצוות היהודי, כמותר בהלכה. (נושא השבת הוא בעל חשיבות נוספת להמצאות בית החולים בבני ברק. בכך יכולים התושבים להגיע אליו ללא מאמץ רב בהליכה רגלית, ללא חילול שבת, בזמן שהליכה לשיבא או לבילינסון מייגעת למדי).
על פי הוראת ועד הרבנים של בית החולים, לא הותקנו בו מעליות שבת לשימוש המבקרים. כאשר ישנו צורך של הסגל הרפואי והסיעודי, להתנייד בין הקומות, הם משתמשים במעליות הרגילות.
נוסף על כך, מקפיד בית החולים על שאר עקרונות ההלכה בשלל נושאים, כגון: שמירה על צניעות, והקפדה על הפרדה בין גברים לנשים במקומות שניתן.
בשל פיקוח הכשרות, הנהלת בית החולים לא מאפשרת להכניס לתחומו מזון מבושל, הוראה זו נאכפת בכניסה למתחם בית החולים.
בית החולים הוא מהמובילים בישראל במספר הלידות לשנה. לעומת זאת, ממעטים רופאיו לבצע ניתוח קיסרי, ועושים זאת רק בלית ברירה. מסיבה זו מספר הניתוחים הקיסריים המבוצעים בו הוא מהנמוכים בארץ. בנוסף, מאפשר בית החולים ליולדות שחרור אחר שלושה ימים, בניגוד למקובל ברוב בתי החולים, המשלחים את היולדות לביתן לאחר יומיים בלבד.
על פי הגישה הנקוטה בבית החולים, מחייבת ההלכה בדרך כלל הארכת חיי החולה, מבלי להתחשב בגילו ובמצבו הרפואי. כמו כן היא אוסרת המתת חסד.
לבית החולים הקפדות מיוחדות כדי למנוע טומאת כהנים - הנפטרים מפונים מהמחלקות, תוך זמן קצר מאד (כעשרים דקות, כאשר הנוהל המקובל ברוב בתי החולים הוא שעה וחצי - שעתיים) דרך מעליות מיוחדות המותקנות בכל קומה (בכך נמנע איסור טומאה מדרבנן - סוף טומאה לצאת, לפיו גם מקום שאין בו מת נטמא, אם המת אמור לצאת דרכו). בנוסף, חדר המתים ממוקם בביתן נפרד לחלוטין מבית החולים.
כמו כן, בבניין בית החולים פועל כולל אברכים בראשות הרב אקרמן, הכולל נוסד על ידי ד"ר רוטשילד וממומן על ידי בית החולים.