פענוח יציאת מצרים

מחקרים

בסרט זה, המשלב אנימציות ממוחשבות בתלת ממד, מנסה יעקובוביץ' לענות על השאלה האם יציאת מצרים היא אמת היסטורית או שמא רק מיתוס. במשך כשש שנים ניסו יעקובוביץ' וחוקרים אחרים לאתר תגליות ארכאולוגיות בספריות, במוזיאונים ובאתרים ארכאולוגיים ברחבי העולם, שיכולות להעיד על אמיתות המאורעות כפי שהן מופיעות בספרי התנ"ך - בראשית ושמות. על פי יוצרי הסרט, יוסף היה מנהיג ששלט במצרים העתיקה, מכות מצרים מוסברות באמצעות תופעות טבע ברורות המתרחשות גם בימינו וקריעת ים סוף מוסברת אף היא. כמו כן, נעשה ניסיון לאתר את מיקומו המדויק של הר סיני (אשר מכונה בסרט הר השם) וכן מראים יוצרי הסרט עדויות ראשונות לקיומו של ארון הברית.
הסרט מתאר את יוסף כאחד משליטי השושלת החיקסוסית, שהשתמש בטבעת חותם שעליה מוטבע השם "יעקבהר". זהו השימוש היחידי בהיסטוריה של מצרים העתיקה בשם עברי מהתנ"ך ("יעקב").
החיקסוס היו עם השייך לקבוצת עמים שמיים, שהשתלט על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס. השתלטות זו הקלה על יוסף, שהיה אף הוא ממוצא שמי, לעלות לגדולה במצרים.
הסרט טוען כי יציאת מצרים צריכה להיות מתוארכת למאה ה-15 לפנה"ס (בניגוד לתפיסה המקובלת המתארכת את היציאה ואת האירועים מספר שמות למאה ה-13 לפנה"ס), כי בני ישראל הם החיקסוס וכי יציאתם ממצרים היא האירוע המכונה: "גירוש החיקסוס" שנערך בימי פרעה יעחמס הראשון (המזוהה גם כפרעה מספר שמות שבימיו התרחשה יציאת מצרים) או בשמו הנוסף: "אחמוסֶה" שמשמעות שמו על פי הסרט היא "אח משה", אחיו של משה.
הסרט מציג עדות לכאורה לירידת יעקב ובני משפחתו למצרים המומחשת בציור הקיר הנודע מקבר בני חסן המציג שיירת נוודים שמיים היורדת למצרים.
הסרט ממחיש את עבדות בני ישראל בכתובת שנמצאה במערת מכרה שבסרביט אל-ח'אדם ובה נכתבה פנייה בכתב אלפביתי שתואר בסרט כמעין כתב עברי עתיק לאל בשם "אל" (כפי שבני ישראל כינו את אלוהים) מצד אחד העבדים שיושיע אותם מן המצב הקשה הזה של העבדות, עשר המכות מוסברות בסרט כתופעות מהתפרצותו של הר הגעש סנטוריני שביוון ועל פי הסרט המכות והשפעותיהן מופיעות בכתובות מצריות כמו פפירוס איפוור (פפירוס ליידן מספר 344) וכן מוסברת חציית ים סוף (הוצע לזהות את המילה העברית "סוף" עם המילה המצרית "טוף") במקום שנקרא נהר "אל בלע" בכתובת מצרית שבה רשום כי אדם בשם "נסיך המדבר" (לכאורה משה) הוביל אנשים שכונו על ידי המצרים בשם ה"מרושעים" (כביכול העברים) למקום זה ושם נוצרה חציית הים שמוסברת בכתובת בכתב הירוגליפי כ"שלוש גלים" המסמלים "ימה" שלצדם מופיעים שני "סכינים" שמשמעותם "נחצה לשניים".
ההסבר המדעי לתופעת חציית ים סוף בסרט מוצג כתזוזה של הלוחות הטקטוניים שגרמו ליבשות בכלל ולמצרים בפרט לנוע 1.5 מטרים לאחור וכתוצאה מכך נוצרו שטחי אדמה בימה שבהם חצו בני ישראל את ים סוף. בני ישראל חיו בעיר אווריס שבה חיו גם סוחרים יווניים בני התרבות המיקנית שהגיעו למצרים, ואף היוו חלק ממאמיניו של משה, כנזכר בתורה בשם "ערב רב", ואותו עם היווני הנקרא: "דננוי" הוא זה שהפך לשבט דן המקראי, שעזר לבנות את כלי המשכן. לפי ההסבר, חלק מאנשי הדננוי חזרו לאי מולדתם היווני לאחר יציאת מצרים, והנציחו בקבר מלפני כ-3,500 שנה את יציאת מצרים. על לוחות הקבר מצויר לוחם חמוש ברומח רכוב על מרכבה המובלת על ידי סוס כשהוא רודף אחרי אדם אשר אוחז במקל, בין שני צידי הים. בציורים נוספים ממשיך תיאור המרדף ושם הנרדף מסתובב אל הרודף ומרים את מקלו מעלה ובציור השלישי מרכבת הרודף וסוסיו מתפרקת בתוך גלי הים, והנרדף ממשיך לעמוד.
הסרט טוען כי ג'בל חשם א-טריף הוא הר סיני המקראי, תוך כדי הצגת כמה וכמה טענות לביסוס טענתו.
הסרט מתאר את שלושת כלי המשכן כנראים בתכשיט שמוצג במוזיאון יווני באתונה הסוקר בין היתר גם את התרבות המיקנית, כולל מראהו של ארון הברית ששכן באוהל מועד. בסרט מוצג הר סיני כג'בל חשם אל-טאריף, הר הנמצא בטווח של כ-35 קילומטר מתמנע, אותו מכנים יוצרי הסרט בשם: "הר השם", כאשר המיקום של ההר נחשף בעזרת רמזים למיקומו כפי שהם מובאים בתנ"ך עצמו.
הסבר אמוני לזווית המדעית של יציאת מצרים מספקים קמרון ויעקובוביץ':
נראה שהמקרא, הגאולוגיה והארכאולוגיה מספרים כולם את אותו הסיפור. אך ספקנים, שהיו רוצים להתייחס ליציאת מצרים כאל מיתוס, עשויים להתנגד לרעיון שזה אכן קרה, מפני שעובדה זו עשויה לרמז על כך שהאל אכן קיים. מצד שני, מאמינים עלולים לחשוב שהסבר מדעי של המקרא מוציאה את האל מחוץ לתמונה. אך בספר שמות האל אינו מבטל את כוחות הטבע. הוא עושה בהם שימוש. במילים אחרות, על פי המקרא, עלינו להיות מסוגלים להבין את המדע מאחורי הנסים.
— פענוח יציאת מצרים
על הסרט נמתחה ביקורת מצד חוקרי מקרא והיסטוריונים, בין השאר בגלל חוסר התאימות בין לוחות הזמנים שמוצגים בו לממצאים ארכיאולוגיים מהאיזור