פול מנדס-פלור

ביוגרפיה

מנדס פלור נולד בניו יורק שבארצות הברית, היה בגיל 18 בהכשרה בקיבוץ גשר הזיו ולמד עברית. בשנים 1964-1960 עשה תואר ראשון בהיסטוריה ובפילוסופיה בברוקלין קולג' ובשנים 1972-1965 עשה דוקטורט באוניברסיטת ברנדייס בלימודי המזרח הקרוב ומדעי היהדות. עלה יחד עם רעייתו לישראל ב-1970. בשנים 1973–2006 שימש כמרצה באוניברסיטה העברית. ב-1988 התמנה בה לפרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית וב-2000 היה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת שיקגו. משמש כיועץ ועמית מחקר בכיר במכון ון ליר מאז 1994. בשנים 2005-1990 שימש כעורך של כתב העת The Journal of Jewish Thought. בשנים 1992-1991 היה יועץ למילון The American Heritage Dictionary of the English Language. מאז 1993 חבר בצוות העורכים של שנתון מכון ליאו בק. הוא עורך הסדרה Studies in German-Jewish Cultural History and and Litterature בהוצאה משותפת של אוניברסיטת שיקגו ומרכז המחקר מינרווה פרנץ רוזנצוייג והאוניברסיטה העברית, מאז 2004 עורך כתב העת בהוצאת אוניברסיטת שיקגו Journal of Religion. בשנים 1999–2005 היה מנהל מרכז ברגמן לפילוסופיה ומנהל המרכז ע"ש פרנץ רוזנצווייג לחקר הספרות ותולדות התרבות היהודית-גרמנית באוניברסיטה העברית. מאז 2005 מכהן בתפקיד ראש התוכנית ללימודי יהדות באוניברסיטת שיקגו.
ב-2005 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אברהם גייגר קולג' בפוטסדאם שבגרמניה. ב-2010 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מטעם בית המדרש לרבנים של היהדות המתחדשת בפילדלפיה.

פעילות ציבורית

פעילותו הקהילתית העיקרית קשורה לניסיונות לקירוב לבבות בין עמים ובין דתות. בשנים 1980–1995 היה מעורב בשיח בין-דתי בין יהודים למוסלמים. היה פעיל בדו-שיח דתי בין יהודים למוסלמים. בשנים 1980–1995 שימש, עם הקאדי של ירושלים, יו"ר אגודת "תקווה" למען דו-קיום בין יהודים לערבים. בשנת 1990 נמנה עם קבוצה של שישה יהודים שנפגשו עם הדלאי לאמה בדרמסלה במשך שבועיים, במסגרת דו-שיח יהודי–בודהיסטי. על הפגישה נכתב ספר. 

בשנים 1990–1995 היה יו"ר קבוצת "קשת" בירושלים לקידום השיח בין יהודים לנוצרים.

תיאור מחקריו

מחקריו עוסקים בהגות הגרמנית הכללית והיהודית בנושאי פילוסופיה ותאולוגיה. כמו כן עיסוקו בסוציולוגיה של הידע ובהיסטוריה האינטלקטואלית היהודית. גישתו לחקר ההגות היהודית משלבת בין תולדות הרעיונות להיסטוריה חברתית.
פרסם כשלושים ספרים באנגלית, בגרמנית ובעברית. ספריו תורגמו לשפות אחרות.
ערך כארבעים ספרים, בהם הספרים האלה: חכמת ישראל: היבטים פילוסופיים ומתודיים (מרכז שזר 1978); מרטין בובר על שלום ואחוות עמים (בעברית ובערבית; האוניברסיטה העברית בירושלים, 1990); לקסיקון למחשבה יהודית בעת החדשה (עם עובד, 1993). פרסם כ-250 מאמרים במגוון נושאים, בין השאר על ולטר בנימין, מקס ובר, ורנר זומברט, פרנץ רוזנצוויג, קרל מרקס והרמן כהן.

הדוקטורט

עבודת הדוקטורט שלו נסבה על מיקומו של מרטין בובר בסוציולוגיה הגרמנית והיא ראתה אור הן בגרמנית והן באנגלית. בספר זה הוא כתב על ההתפתחות של בובר וניסה להראות את השפעת תורת הסוציולוגיה על בובר, כשמדובר בדיאלקטים בין מחשבה מיסטית למחשבה סוציולוגית והדיאלקטיקה הזו הכשירה את הקרקע למחשבה הדיאלוגית של בובר. כלומר, מה שבא לידי ביטוי בספרו של בובר "אני ואתה". מאז הדוקטורט ממשיך מנדס פלור לכתוב על בובר.

ארץ לשני עמים/ מרטין בובר

ספר זה של מרטין בובר ערך מנדס פלור והוסיף מבוא והערות. הספר פורש את דעותיו של מרטין בובר לגבי הסכסוך היהודי-ערבי שראה אור בשפה העברית בהוצאת שוקן תחת הכותר: "ארץ לשני עמים". ספר זה יצא לאור גם ביפנית, צרפתית, גרמנית, אנגלית, ספרדית, איטלקית. בובר סבר שיש להכיר בעובדה שזוהי ארץ של שני עמים ועל ארץ זו יש במקורות גם ערבים וגם יהודים תביעה מוצדקת להקים פה בית לאומי, מתוך עובדה זו שומה על שני העמים למצוא דרך לחיות יחדיו. מתוך העובדה שמבחינה פוליטית ומוסרית לא היו מסוגלים היהודים לוותר על זכותם להקים פה בית לאומי והפלסטינים גם הם לא יכלו לוותר על כך. עד קום המדינה חשב בובר שיש כאן אפשרות להקים מדינה דו-לאומית. אולם הדבר היה עבורו הצעה גרידא ולא דוקטרינה. לאחר קום המדינה הוא חשב על שתי מדינות לשני עמים, אשר עליהם להגיע להכרה כזו על פי דו-שיח בין יהודים ופלסטינים.

בובר שלום ואחוות עמים

ספר זה מביא קטעים מכתביו של בובר הדנים בחזון של שלום, שלדעת בובר צריך להנהיג אותנו בחיים היומיומיים. בובר סובר כי שלום אינו העדר מלחמה או סכסוך, אלא צורת ראייה אחרת וחדשה. הוא רואה צורת חיים של אחווה ומבטיח איכות חיים אחרים אם נגיע עדיו ולפעול בהתאם בזמן ההווה שהוא בצל הקונפליקט. כאשר המקור לא היה בעברית, מנדס פלור הביא דף עברית מול דף תרגום זהה בערבית.

עבודתו של מרטין בובר

פול מנדס פלור משמש מאז שנת 1998 כעורך הראשי של מהדורה מדעית במסגרתה יוצאים לראשונה יחד כל כתבי מרטין בובר, בעשרים ושניים כרכים, בלשון הגרמנית (Martin Buber Buber's Werke). במסגרת מפעל זה נבדקים השינויים שהכניס בובר במהדורות השונות, בכתב יד ובדפוס. מלבד תפקידו כעורך ראשי עורך מנדס פלור בפועל חלק מן הכרכים. עד כה יצאו ארבעה כרכים. הסדרה מתפרסמת בחסות האקדמיה למדעים בברלין ובשיתוף האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.

אנציקלופדיית התנ"ך וקבלתו

פול מנדס פלור משמש כעורך ראשי מאז שנת 2005 של אנציקלופדיית התנ"ך וקבלתו (Encyclopedia of the Bible and its Reception) בהוצאת ולטר דה גרויטר שבברלין, שתחבוק 33 כרכים. המוציא לאור הוא הגרמני ולטר דה גרויטר, והאנציקלופדיה תראה אור בשפה האנגלית. במפעל זה ישתתפו כמה אלפי חוקרים. מנדס פלור גם עורך את כל המאמרים הנוגעים ליהדות.

יהדות גרמניה במאה העשרים

הספר על יהדות גרמניה במאה ה-20 יצא בעברית, גרמנית ואנגלית. עוסק בהיסטוריה אינטלקטואלית ותרבותית של יהודים במאה ה-20. 
נושא ספר זה הוא הזהות היהודית הגרמנית, הופיע גם בעברית ובגרמנית. התזה המונחת בבסיס הספר היא שהזהויות של היהודי הגרמני אינה כפי הטענה המקובלת שהיהודי-הגרמני היה מתבולל, אלא היהודי-גרמני ניסה לחיות עם זהויות מרובות: להיות יהודי, אבל גם גרמני, בלי לטשטש או לוותר האחד על חשבון האחר, מנדס פלור דן במגמה. הוא עוסק בתפקיד וו החיבור, הוו יכולה להבחין בין שתי רשויות, או יכולה לחבר או לגשר. הדיאלקטיקה שוו החיבור מאפשר לזהויות שונות ונושא זה הוא בסיס לזהויות יהודיות בתקופה הפוסט-מודרנית.

היהודי בעולם המודרני - היסטוריה מתועדת

מנדס פלור מכין כעת מהדורה שלישית של ספר זה (The Jew in Modern World – A Documentary History). זוהי היסטוריה תודעתית של היהודים בעת החדשה מאז האמנציפציה. התפיסה העומדת בבסיס הספר היא של שילוב בין היסטוריה אינטלקטואלית לחברתית.

פרנץ רוזנצווייג

מנדס פלור הרבה לכתוב על הגותו התאולוגית והפילוסופית של פרנץ רוזנצווייג ומעט על הביוגרפיה שלו. פרסם למעלה מעשרים מאמרים שונים על הגותו. רוזנצווייג היה חוזר בתשובה, מנדס פלור הציג אותו כמי שלא היה מעוניין ביהדות כתלבושת לאומית או זהות לאומית, אלא התייחס אל היהדות כאל מסגרת רוחנית-אינטלקטואלית בעלת אמירות קיומיות מעבר לזהות או דגל. רוזנצווייג חידש את דו-השיח של ימי הביניים בין יהדות לפילוסופיה ויהדותו לא הייתה מגמתית, אלא כנה ורצינית. גישתו מתאפיינת במשקל פילוסופי חזק, ובכתיבה פואטית.

מאז 2009 משמש עורך הסדרה Studies in German-Jewish Cultural History and Literature בהוצאת אוניברסיטת שיקגו והמרכז ע"ש פרנץ רוזנצווייג באוניברסיטה העברית.

אוריינטליות ומיסטיקה: האסתטיקה של מפנה המאה הי"ט והזהות היהודית

מאמר זה

התפרסם באנגלית, בעברית, בצרפתית, באיטלקית ובשוודית. המאמר עסק בהתמודדותם של היהודים עם הטענה שהם אינם ממש אירופאים, אלא אנשי המזרח. מנדס פלור כתב על ההיסטוריה של הסוגיה וכיצד היהודים הפנימו בסוף את זיקת האירופית כמשהו חיובי, תרומתה של הציונות הייתה מרובה לחיוב הקביעה הזו.

האינטלקטואל היהודי: הערות לבירור המושג

במאמר זה מנסה מנדל פלור להגדיר אינטלקטואל בכלל ואינטלקטואל יהודי בפרט. קיימים מיתוסים רבים לגבי אינטלקטואל, ומשתמשים במונח זה בלא שניתנת לו הגדרה. מנדס פלור ניסה לדייק בהגדרת המושג וניסה לבדוק מדוע מספר גדול של יהודים מילאו תפקיד בתרבות אירופה. הוא מתחקה אחר הולדתו של המושג אינטלקטואל, בודק כיצד משתמשים בו ומנתח את המרכיבים החברתיים-פוליטיים ותרבותיים של המושג. על פי הניתוח הזה מנסה מנדס פלור להסביר מדוע וכיצד מילאו יהודים רבים תפקיד של אינטלקטואלים. 
הוא הרחיב מאמר זה בספרו תשוקה שסועה. האינטלקטואליזם היהודי והחויה של המודרניות. 

ספר זה עוסק בשאלות של האינטלקטואל היהודי. ספר זה מציג את היהודי המודרני כמי שיש לו נאמנות ליהדותו וזיקה ליהדותו ויחד עם זה זיקה לתרבות העולם, זיקה לתרבות בה הוא נמצא. זוהי הפרובלמטיקה של היהודי המודרני, שהוא בן תרבויות שונות ועליו להתמודד עם השאלה איך לחיות עם זהויות פוליטיות ותרבותיות שונות. מוטיב זה עובר כחוט השני בכל המחשבה לכל אורך עבודתו של מנדס פלור. הספר עתיד לראות אור בקרוב בתרגומו העברי.

מחקריו הנוספים

מנדס-פלור כתב על נושאים רבים נוספים ביניהם על האישים: ולטר בנימין, מקס ובר, וורנר זימברט (היסטוריון של הכלכלה), קרל מרקס, הרמן כהן. כתב הרבה על הומניות: מהי הומניות, הומניזם יהודי והומניות והיהודים והוציא קובץ מאמרים על ההומניות והיהודים. כמו כן כתב על פוסטמודרניזם. כתב מאמר על שתיקה בסרטיו של אינגמר ברגמן. הוא חקר את התפקיד התקשורתי של השתיקה והוזמן להרצות בסמינר בנורווגיה על שתיקה משותפת כסוג של תקשורת. 
בקרוב עומד לראות אור ספרו "זהויות בתר מסורתיות" בהוצאת אוניברסיטת סיאטל. 

ספר זה (Post Traditional Identities) עוסק באותה סוגיה, "היהודי בעולם המודרני", אך מבחינה מופשטת יותר, כללית, תאורטית, כשהדיון הוא יותר מורחב ומפורט.