דוד אברהם מנדלבוים

תולדותיו

הרב מנדלבוים הוא בנו של הרב משה מנדלבוים, והוא גדל והתחנך במוסדות גור. מגיל צעיר גילה נטייה לתחום הכתיבה והעריכה ובגיל 23 ערך את ספר חידושי התורה שהוציאו תלמידי ישיבת "אמרי אמת" של חסידות גור בבני ברק. מאז כתב וערך עשרות ספרים תורניים, חלקם יצאו במסגרת המכון שהקים גל-עד, להנצחת מורשת חכמי פולין. בשנת תשמ"ו זכה בפרס הרב טולידאנו לספרות תורנית על מהדורתו לספר חלקת יואב. מלבד עיסוקו הספרותי שימש בעבר מגיד שיעור בישיבות גור בבני ברק ובתל אביב.

המכון להנצחת מורשת חכמי פולין

במסגרת המכון להנצחת מורשת חכמי פולין ערך מנדלבוים ספרים רבים של גדולי הרבנים בפולין. חלק מן הספרים יצאו לאור בשעתם על ידי המחברים עצמם, או על ידי בני משפחתם, ומנדלבוים ההדירם תוך הוספת מראי מקומות וציוני הערות. להרבה מן הספרים אף הוסיף פרקים לתולדות המחבר. 
אחד מהספרים שיצאו לאור על ידי המכון הוא "תולדות משפחת שור", שנכתב בשנת 1881 על ידי חיים דב פרידברג. ביוזמת פרופסור שמואל שור, נצר לשושלת זו שראשיתה ברבי יוסף בכור שור. מנדלבוים, ערך את הספר מחדש בשנת 1988 והוציאו לאור בהוצאת המכון שהקים. כמו כן הדפיס מנדלבוים את ספרו של אחד המפורסמים שבשושלת זו, רבי יעקב שור מי שכונה "הגאון מקיטוב".

תלמוד ירושלמי

לאור הכרזת האדמו"ר בעל ה"לב שמחה" מגור, בכנסייה הגדולה השישית (טבת תש"מ), על לימוד דף יומי בתלמוד ירושלמי, תוגבר הלימוד בתלמוד הירושלמי, בעיקר על ידי אברכים מחסידות גור. במסגרת זו יצאה מסכת ברכות מהתלמוד הירושלמי בעריכתו של מנדלבוים. לכרך נוספו קובצי פירושים וחידושים, בהם של האדמו"ר בעל ה"פני מנחם" מגור, הרב יעקב ישראל קנייבסקי (ה"סטייפלר") ובנו הרב חיים קנייבסקי.

רבי מאיר שפירא וישיבת חכמי לובלין

מצעירותו, עסק מנדלבוים בקורות ישיבת חכמי לובלין (שבה למד אביו) ובחיי מייסדה, רבי מאיר שפירא, והוא נחשב בר-סמכא בתחום זה. כמה מחיבוריו עוסקים בתולדות הישיבה ובמייסדה. בין השאר, פרסם בהרחבה את סיפור בריחתם של תלמידי הישיבה לשנחאי בזמן מלחמת העולם השנייה. בהקדמה לספרו מציין מנדלבוים כי בכך הוא בא לתקן עוול היסטורי, משום שעד אז נודעה שהייתם של תלמידי ישיבת מיר בשנחאי, ואילו סיפורם של תלמידי ישיבת חכמי לובלין כמעט שלא נודע. 
מנדלבוים ערך והוציא לאור את חידושי תורתם של ראשי ישיבת חכמי לובלין, הרב מאיר שפירא, הרב אריה צבי פרומר והרב דוד מינצברג. כמו כן הדפיס את הספר "כוכבי אור", המתעד מכתבי תורה ומכתבי חיזוק שכתבו תלמידי ישיבת חכמי לובלין שנספו בשואה. מאוחר יותר ערך ספר זיכרון לאחד מגדולי תלמידיו של הרב שפירא, הרב יהושע בוימל, שנספה אף הוא בשואה.

פרדס יוסף החדש

אחת מגולות הכותרת של פעילותו הספרותית-תורנית של מנדלבוים היא "פרדס יוסף החדש", על חומשים במדבר-דברים. הספר "פרדס יוסף" חובר בפולין על ידי רבי יוסף פצנובסקי (בכתיב יידי: פאצאנאווסקי), סוחר חסיד גור. הספר מכיל אוצר מקיף של פירושים, שאלות ותשובות וחידושים על סדר פרשיות התורה, של חומשים בראשית, שמות וויקרא, שליקט פצנובסקי מעשרות רבנים ודרשנים, ידועים ואלמוניים. הספר זכה לפופולריות רבה. 
בשנות התשעים יצאה מהדורה מחודשת ומהודרת של הספר, בההדרת צוות עורכים ובהם מנדלבוים. כדי להשלים את הסדרה ערך מנדלבוים במשך כמה שנים חיבור-המשך לחומשים במדבר-דברים, באותה מתכונת של פצנובסקי.

דף על הדף

אברהם נח קליין מארצות הברית פנה אל הרב מנדלבוים בבקשה להוציא סדרת ספרים על מסכתות הש"ס שתהיה דומה במתכונתה ובאופייה לפרדס יוסף על התורה. הכרך הראשון של הסדרה - "דף על הדף" שמה - זכה להצלחה רבה, ומאז יצאו כרכים נוספים על חלק ניכר ממסכתות הש"ס. הספרים מכילים הערות וחידושים על עניינים שונים שעל סדר המסכת, משולבים בחידושיהם של גדולי הרבנים בזמננו.

תלמוד ירושלמי

תלמוד ירושלמי מסכת ברכות, מהדורה חדשה הכוללת פירושים וחידושים מרבני דורנו.