האנציקלופדיה של האסלאם

האנציקלופדיה של האסלאם (באנגלית The Encyclopaedia of Islam;  בקיצור EI) היא האנציקלופדיה האקדמית המקובלת לדיסציפלינה של מחקר האסלאם. היא מכילה ערכים על מוסלמים מפורסמים בכל עידן וארץ, ערכים על שבטים ושושלות, על אמנויות ומדעים, על פוליטיקה ומוסדות דת, על גאוגרפיה, אתנוגרפיה, עולם החי והצומח בארצות השונות, על ההיסטוריה, הטופוגרפיה והמונומנטים של הערים העיקריות. באשר להיקפה הגאוגרפי וההיסטורי היא כוללת את האימפריה הערבית-אסלאמית הישנה, את הארצות האסלאמיות ואת איראן, מרכז אסיה, תת-היבשת ההודית ואינדונזיה, האימפריה העות'מאנית וכל הארצות האסלאמיות האחרות.

אודות האנציקלופדיה

זוהי אנציקלופדיה אודות העולם האסלאמי, והיא אינה אנציקלופדיה מוסלמית או אסלאמית. הערכים מוקדשים בדרך כלל לתקופה הקדם-מודרנית, אולם מיעוטם עוסקים בימינו.
העורך הראשי של המהדורה הראשונה היה מרטין תאודור אוצמה (Martijn Theodoor Houtsma). אנשי אקדמיה מחשיבים את האנציקלופדיה של האסלאם כאנציקלופדיה התקנית בשדה המחקרים האסלאמיים. כל מאמר נכתב בידי מומחה מוכר בתחומו, אולם היות שהעבודה עד להשלמת האנציקלופדיה ארכה ארבעים שנה, תקופה בה הגישה במחקר השתנתה מהותית, הרי שכל מאמר מייצג את התקופה בה נכתב.  
"זוהי העבודה העיונית האוטוריטטיבית והחשובה ביותר באנגלית על האסלאם ונושאים אסלאמיים. היא כוללת מאמרים ארוכים, הנושאים את שם כותבם, בליווי ביבליוגרפיה. דגש מיוחד מושם במהדורה זו  (הביקורת נסובה על המהדורה השנייה) על נושאים כלכליים וחברתיים, אך היא נותרת האנציקלופדיה התקנית המוסמכת כל דת האסלאם בשפה האנגלית."  
"כלי המחקר החשוב והמקיף ביותר על לימודי האסלאם הוא האנציקלופדיה של האסלאם, נעשה מאמץ עצום להתמודד עם כל היבט של הציוויליזציה האסלאמית, ולתפוש אותה במובן הרחב ביותר,  החל ממקורותיה ועד לימינו אלה... האנציקלופדיה של האסלאם אינה תמצית עלומת שם של חוכמה מקובלת. רוב המאמרים חתומים תחת שם הכותב, ובעוד כמה מהם הם ערכים מילוניים, הרי שאחרים הם מאמרים מחקריים של ממש – במקרים רבים זהו הטיפול המקיף ביותר שנכתב על הנושא שלהם.

מהדורות

המהדורה הראשונה (EI1) הוכנה לפי הדגם של אנציקלופדית פאולי-ויסובה לעולם הקלאסי (Encyclopaedia of the Ancient World.). המהדורה הראשונה הוכנה תחת חסות איגוד האקדמיות הבינלאומי (International Union of Academies), בתיאום עם אוניברסיטת ליידן. היא ראתה אור, בהוצאת המו"ל ההולנדי בריל, בארבעה כרכים וכרך תוספות, בשנים 1913-1938 בשפות אנגלית, גרמנית וצרפתית. 
גרסה מקוצרת יצאה לאור ב-1953 תחת הכותר "אנציקלופדיה קצרה של האסלאם" (the Shorter Encyclopaedia of Islam ‏;SEI) והיא מכסה בעיקר נושאי משפט ודת. חלקים ממנה תורגמו ופורסמו בטורקית, בערבית ובאורדו.
הכנתה של המהדורה השנייה של האנציקלופדיה של האסלאם (EI2) התחילה ב-1954 והסתיימה ב-2005. (מספר כרכי מפתח אמורים להתפרסם עד 2007); היא יצאה לאור בידי הוצאת בריל ההולנדית והיא זמינה באנגלית ובצרפתית. מאז 1999, היא קיימת בצורה אלקטרונית, הן ב-CD-ROM והן בצורה מקוונת במרשתת. מלבד הרחבה ניכרת בתוכן, שונה המהדורה השנייה של האנציקלופדיה של האסלאם מהמהדורה הראשונה בכך שהיא משלבת לראשונה בין מאות כותביה חוקרים מוסלמים או חוקרים שגרו במזרח התיכון. רוב הכרכים נערכו בהשתתפות קליפורד אדמונד בוסוורת'. 
"המהדורה הראשונה והתקציר שלה היו נכתבו כמעט לחלוטין בידי מלומדים אירופאים, והן מייצגות בעיקר פרשנות אירופאית של הציוויליזציה האסלאמית.  הנקודה אינה שפרשנות זו היא "מוטעית", אלא שהסוגיות שאותן ניסו ללבן בכרכים הללו הן הרבה פעמים שונות בצורה מהותית מאלו שהעסיקו את המוסלמים באופן מסורתי. המהדורה השנייה שונה במקצת. היא התחילה במידה רבה בדרך זהה לקודמתה, אך במהלך השנים נוספו אחוזים גבוהים יותר של מאמרים ממלומדים בעלי רקע מוסלמי. הכותבים אינם מייצגים את הלימוד המקובל בקום (Qom) ואל-אזהר; הם למדו באוניברסיטאות מערביות, והם חולקים את המתודולוגיה אם גם לא תמיד את הערכים והגישות התרבותיות של עמיתיהם המערביים. עם זאת, ניתן להבחין היטב בשינוי בטון.   
הוצאתה לאור של המהדורה השלישית של האנציקלופדיה של האסלאם הוחל ב-2007. היא זמינה בצורה מקוונת, ומודפסים ממנה "חלקים" ארבע פעמים בשנה. מועצת המערכת כוללת עשרים עורכי נושאים וחמישה עורכים ראשיים. העורכים הראשיים הם גודרון קרמר (Gudrun Krämer) מהאוניברסיטה החופשית של ברלין, אוורט רואוסון (Everett Rowson) מאוניברסיטת ניו יורק, ג'ון נוואס (John Nawas) מהאוניברסיטה הקתולית של לוון  ודניס מטרינג' (Denis Matringe)‏ (EHESS, CNRS).
המהדורה השלישית כוללת כיסוי מקיף של האסלאם במאה העשרים. היא מרחיבה את המיקוד הגאוגרפי ומכילה את כל האזורים שבהם האסלאם היה או עודנו חלק מהותי מהחברה. מוקדשת תשומת לב למיעוטים מוסלמיים בכל רחבי תבל, וניתנת מלוא תשומת הלב למדעי החברה כמו גם לגישות שונות במדעי הרוח.