לוחמת מנהרות

לוחמת מנהרות היא סוג של לוחמה המתנהלת במנהרות ובחללים תת-קרקעיים אחרים. במסגרת לוחמת מנהרות לעיתים רבות נבנים מתקנים תת-קרקעיים לצורך ביצוע מתקפות או לצורך הגנה והיא עשויה לכלול גם שימוש במערות טבעיות קיימות או במתקנים מלאכותיים תת-קרקעיים (כמו מערכות ניקוז, קטקומבות, וכו') למטרות צבאיות. המנהרות עשויות לשמש הן כדי לחדור לטריטוריה מסוימת, מתחת לביצורים הקיימים מעל לקרקע, וכמו כן לעיתים הן עשויות גם לסייע לחזק את ההגנה על ידי יצירת האפשרות לערוך מארבים, ועל ידי יצירת היכולת להעביר כוחות מחלק אחד של שדה הקרב למשנהו בבטחה ומבלי שהאויב ישים לב לכוחות שנמצאים בתנועה. המנהרות יכולות לעיתים גם לשמש כמקום מקלט לחיילים ולאוכלוסייה אזרחית בעת מתקפות של האויב. פעמים רבות מנהרות שנבנות במסגרת לוחמת מנהרות עשויות להיות חלק ממבוך נרחב של מנהרות.

בצה"ל

בצה"ל מכונה התחום לוחמה תת-קרקעית או לוחמת תת-קרקע, בראשי תיבות: לת"ק ומוקד הידע בתחום הוא פלגת סמו"ר של יהל"ם, יחידת העלית של חיל ההנדסה הקרבית. את הלחימה במנהרות מבצעים לצד סמו"ר גם יחידות מיוחדות נוספות, סיירות חיל הרגלים ומערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית.
בנוסף, גם גדודי חיל ההנדסה וגדודי חיל הרגלים מוכשרים בלחימה זו באופן בסיסי. 
בעשור האחרון הושם דגש בישראל על פיתוח טכנולוגיה לאיתור מנהרות וחללים תת-קרקעיים, דבר שהניב טכנולוגיה ייחודית שיושמה בהצלחה במעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות של פיקוד הדרום שאיתרה וחשפה למעלה מ-15 מנהרות שחפר חמאס מרצועת עזה לשטח ישראל. בעקבות ההצלחה הוקמה מעבדה דומה גם בפיקוד הצפון, וזו רשמה לזכותה גילוי ונטרול של 6 מנהרות חודרות-גדר של חזבאללה במבצע מגן צפוני.

במלחמת העולם הראשונה

במלחמת העולם הראשונה בחזית המערבית נעשה במקרים רבים שימוש בכורים מומחים אשר חפרו מנהרות מתחת לשטחי הפקר על מנת למקם מוקשים מתחת לעמדות ההגנה של האויב. כאשר פוצצו המוקשים, חיל הרגלים התקדם לעבר קו חזית האויב על מנת לנצל את רגע הבלבול המיידי שלאחר הפיצוץ. משך הזמן אשר היה נדרש באותה העת לחפירת המנהרה והצבת חומר הנפץ בה היה יכול להימשך אף עד שנה שלמה. היו מקרים מסוימים במהלך המלחמה בהם הכורים חפרו את מנהרותיהם בטעות לתוך מנהרות אויב.
בתחילת הקרב על הסום הכוחות הבריטים הטמינו 17 מוקשים מתחת לקו התעלות הגרמני הקדמי ומתחת למוצבים הגרמניים. שלושת המוקשים הגדולים ביותר הכילו כ-20 טון חומר נפץ למוקש. הגדול שבהם היה במשקל 27 טון והוא יצר את מכתש לוכנאגר שקוטרו 91 מטרים ועומקו 21 מטרים. מכתש פיצוץ זה השתמר מאז ועד היום ומהווה אתר זיכרון לקרב. 
בינואר 1917, במהלך הקרב על מסין (Messines), הגנרל סר הרברט פלומר נתן הוראה לחפור מתחת לעמדות הצבא הגרמני. בעקבות כך, במהלך חמשת החודשים הבאים נחפרו מנהרות שאורכן הכולל היה בסביבות 8,000 מטרים. כ-600 טונות של חומרי נפץ הונחו מתחת לעמדות הצבא הגרמני. חומר הנפץ במנהרות פוצץ בו זמנית ב-7 ביוני ב-3:10. הפיצוץ גרם למותם של כ-10,000 חיילים.
האזור בו התנהל קרב רכס וימי מאופיין בקרקע גירנית רכה יחסית, לפיכך נחפרו באזור מנהרות רבות, הן לקישור בין הכוחות והן מנהרות-נפץ שנחפרו על ידי חיל ההנדסה הבריטי סמוך לקווי הביצורים הגרמניים, מתחת לפני הקרקע, אותן ניתן היה למלא בדינמיט ולפוצץ בבוא העת. גם הגרמנים חפרו מנהרות בצד שלהם, כולל מנהרות ממולכדות, למקרה שיתפסו בידי הבריטים, כפי שאכן קרה.

במלחמת וייטנאם

במהלך מלחמת וייטנאם, הוייטנאמים לחמו את רוב הלחימה בשימוש בטקטיקת מלחמת גרילה מסועפת שבה הם בנו בונקרים ומנהרות רבות מתחת לפני השטח, אשר רובו מורכב מיער עד. כל היציאות מהבונקרים האלו מולכדו והוסוו, מכיסוי עלים ועד יציאות מגזעי עצים. לא פעם אחת קרה שבלב מחנה צבא אמריקאי יצאו מתוך גזעי העצים כמה לוחמים וייטנאמים אשר החלו במתקפת קומנדו. בהמשך, לאחר שחיילי ארצות הברית שילמו מחיר דמים יקר בניסיונות כניסה לבונקרים התת-קרקעיים, הוחלט על הקמת יחידת קומנדו מיוחדת אשר אומנה להיכנס למקומות אלו ולפוצצם. במקרים רבים רשמה היחידה הזו הצלחות טקטיות.
נעשה גם ניסיון לשחרור גזים ועשן לתוך המנהרות אך הווייטנאמים הקדימו תרופה למכה ובודדו את המנהרות על ידי אגמים תת-קרקעיים, אשר דרכם נאלצו הלוחמים האמריקאים לצלול כדי להגיע לצד השני.
עוד ניסיון לפגיעה בבונקרים היה הפצצה אווירית של נפלם בעיקר, אשר גרם לשריפות מרובות ופיצוצים רבים על פני השטח.

במסגרת הלחימה בין ארגון החזבאללה לישראל

על מנת לעמוד במתקפות אוויריות מצד ישראל, ארגון חזבאללה הקים במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 מערבת סבוכה של מנהרות ובונקרים תת-קרקעיים שתאפשר לו להמשיך ולבצע ירי רקטות ללא הפרעה בכל סכסוך עתידי מול ישראל. ב-19 ביולי 2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה כבש כוח מיחידת מגלן ב"שמורת טבע" - מערכת הבונקרים הנסתרת שחפרו מחבלי חזבאללה - צפונית לאביבים. במהלך הלחימה נהרגו שניים מחיילי היחידה ומערכת הבונקרים הושמדה וטוהרה. תשתית המנהרות של חזבאללה כוללת בין היתר מנהרה באורך 25 קילומטרים, אותה הארגון הקים לכאורה באמצעות סיוע מקוריאה הצפונית.
ב-4 בדצמבר 2018 החל מבצע מגן צפוני לחשיפה ונטרול מנהרות טרור חודרות גדר, שחפר חזבאללה מלבנון לתוך שטח ישראל, בגבול הצפון, ובשבוע הראשון של המבצע אותרו שלוש מנהרות שחודרות לשטח ישראל. המבצע הסתיים בהצלחה אחרי שנוטרלו ששת מנהרות הטרור של חזבאללה, כולל מנהרה בעומק של למעלה מ-50 מטר.