קבר אסתר ומרדכי

קברי מרדכי ואסתר הוא נושא שנוי במחלוקת. מקום קבורתם של מרדכי ואסתר אינו מתואר בתנ"ך, וקיימות מספר מסורות לגביו מימי הביניים. המרכזיות הם בהמדאן שבאיראן, וביישוב ברעם בישראל.

איראן: המדאן

המאוזוליאום הממוקם בהמדאן (בפרסית: آرامگاه استر و مردخای) (אחמתא התנ"כית שהייתה אחת מערי הבירה של המלכים האחמנים. שמה של העיר בפרסית עתיקה היה הַנְגְמַתַנַא) שבאיראן, לפי מסורת יהודי פרס שוכנים בו אסתר המלכה ומרדכי היהודי. האתר משמש כמקום עלייה לרגל עבור היהודים במדינה.
קיימות מספר הערכות לגבי מיקום הקבר המדויק. על-פי מסורת יהודי איראן, לאחר מותו של אחשוורוש וניסיונות תומכי המן להרוג את אסתר ומרדכי, השניים נמלטו להמדאן, שם פעלה קהילה יהודית גדולה, לצורכי הגנה. שם השניים גם מצאו את מותם בשיבה טובה. קבר מרדכי ואסתר בהמדאן נזכר לראשונה במסעות רבי בנימין (לרבי בנימין מטודלה) בחמדן (המדאן) אשר בפרס (איראן).
קבריהם של אסתר ומרדכי ממוקמים במערת קבורה שבה שתי מצבות עץ גדולות המכוסות בפרוכות. המצבה הימנית מיוחסת לאסתר ועליה רשום "זה הארון אשר בו נקברה אסתר הצדקת"; ואילו השמאלית היא של מרדכי ועליה נרשם, לצד אילן היוחסין שלו, לאמור "זהו ארון הקודש של מרדכי הצדיק". ברווח שבין שתי המצבות ניצבת אבן המכסה בור עמוק, שעל פי אחת המסורות מוביל לירושלים. מעל מערת הקבורה הוקם מבנה לבנים במהלך המאה ה-16 או ה-17 ומעליו מגדל מעוגל. במבנה חדר קטן השוכן בסמוך לקברים ומשמש כחדר תפילה, וכן אולם גדול המשמש לעריכת אירועי בר מצווה, בריתות ועוד, וכן לקריאת מגילת אסתר בפורים:
"כל שנה בפורים היו יהודי פרס עולים אל הקבר כדי לחגוג ולקרוא את המגילה קרוב ככל האפשר לשתי הדמויות שעמדו במרכזה"
הקירות סביב הקברים מעוטרים בפסוקים: "איש יהודי היה בשושן הבירה ושמו מרדכי וכו'", "ה' מלך, ה' מלך ה' ימלוך לעולם ועד" ועוד. בכניסה לקבר מוצב שומר מטעם השלטון וכל הבאים נדרשים להסיר את נעליהם. לא ברור אם הדרישה נובעת מכך שקבר מרדכי ואסתר הפך למקום קדוש גם עבור המוסלמים, או בשל כתובת נוספת על אחד הקירות, לאמור "של נעליך מעל רגליך כי המקום אשר אתה עומד עליו אדמת-קודש הוא".
בשנת 1891 הקבר תואר כמורכב מחדר או תא פנימי וחיצוני ומעליו כיפה בגובה של 50 רגל. הכיפה הייתה מכוסה באריחים כחולים, אך מרביתם נפלו ממנה. מספר קברים של יהודים ממעמד גבוה מוקמו בחדר החיצוני.

מנהגים

בעבר נהגו להדליק נרות במבואה, אולם לאחר שהדבר גרם לשריפה במקום, המנהג הופסק. עד היום נוהגים להתפלל במקום למציאת זוגיות מוצלחת כמו לערוך לצד האתר חתונות.

כתר אסתר

לדברי יהודי המדאן, לאורך השנים שכן בקצה התקרה בקדקוד הכיפה מבפנים, מעין דבר דמוי קן או ביצה. בתחילת המאה ה-20 הגיע לאתר נציג צרפתי, שביקש משומר האתר לבדוק מה נמצא שם למעלה. אז התגלה בתקרה כד מעין קן ובתוכו תכשיטים וכתר פנינים עשויים אבנים טובות, שנלקח למוזיאון הלובר בצרפת. קהילת יהודי המדאן אז התלוננו בפני המלך על השומר שאפשר את הבזיזה, והוא נכלא. יהודי המדאן מאמינים כי כתר זה היה הכתר של אסתר המלכה.

אתר מורשת

בשנת 2008 הכריזה ממשלת איראן על המקום כאתר מורשת לאומית. בשנת 2011 לאור מחאה ציבורית הכריזו בממשלה כי הקברים אינם עוד אתר ממלכתי והסירו את השמירה מעליהם, כשסטודנטים מאיימים להרסם "כגמול נגד היהודים שהורסים את מסגד אל אקצא, ושואת 77,000 האיראנים המתוארת במגילת אסתר".

איראן: שושן

רבי יעקב השליח מציין את קברם בעיר שושן שבפרס.

קבר אסתר בישראל

לפי מסורות אלו הועלו שרידיה של אסתר לארץ ישראל בידי בנה כורש.

ברעם

לפי מסורת שתועדה לראשונה בידי ר' מנחם החברוני במאה ה-13. בשנות ה-80 טענה "האגודה למען הצלת קברי הצדיקים" כי איתרו את הקבר. הם ציינו את קברם של מרדכי ואסתר ליד קיבוץ ברעם בגליל העליון, ובמקום אף נהוג היה לערוך את חגיגות פורים. המקום התקבל במהרה על ידי הציבור ללא כל הוכחה מחקרית. במקום הונח לוח אבן פשוט המודבק על גל אבנים, שעליו הכיתוב "מקום קבורת מרדכי ואסתר זיע"א", אף-על-פי שעולי הרגל לא הזכירו את קברו של מרדכי כלל. חוקרים מסוימים מצביעים על טעות זו (שלכאורה נגרמה עקב קברה של אסתר באיראן יחד עם מרדכי) כדי לפקפק במיקום זה של הקבר.

בכניסה לברעם

אגודת "אהלי צדיקים" טענה בשנת 2007 כי איתרה את מקום הקבר באתר אחר, בכניסה הדרומית ליישוב ברעם. הוא זיהה את המקום על פי עולי רגל ומפות עתיקות, המעידים שקבר אסתר נמצא בסמוך לקברם של מר זוטרא, נחמן קטופא ואביו, וזאת בסיוע החוקרים יוסי סטפנסקי, ישראל הרצברג וישראל מאיר גבאי. 
כנגד הדעה שקברה של אסתר נמצא במיקום שהוחזק בו עד אז, הביאו אנשי האגודה הוכחות היסטוריות שקברה של אסתר רחוק מנחל צבעון, ואין שום עדות המצביעה על הקבר שם או באזור כולו.

צפת

רבי יוסף דמונטנייא מציין את קברה של אסתר בצפת].

טבריה

רבי נתן מברסלב מציין כי קברה של אסתר מצוי בטבריה, אך מסופק האם אכן אסתר נקברה שם].

עוורתא

רבי יצחק בר מוסא מציין את קברה של אסתר בעורבא (כיום עוורתא)].

גוש חלב

בעל מסע מירון מציין את קברה של אסתר בגוש חלב].