הוצולים

השם

לגבי מקור השם "הוצולים" קיימות השערות שונות. לפי אחת מהן המילה באה לכאורה מ"קוצ'ול" - כלומר "נווד" (באוקראינית ספרותית - "קוצ'וביק"), שהפכה ל"קוצול" ומשם ל"הוצול".כינוי זה, טוענים, דבק בהם מפני שהיו פליטים מרוס של קייב שנמלטו אל הרי הקרפטים מפני הפולשים המונגולים. כינוי זה יכול להיות קשור גם לסגנון חייהם החצי-נוודי בעבר על רקע עיסוקם כרועי צאן. היו שחשבו אותם לשרידים של שבטי נוודים שונים שעברו במקום.קבוצה של היסטוריונים, בלשנים ואתנוגרפים
טענו שהמילה היא ממקור טורקי קדום, קומני או פצ'נגי.
חוקרים אחדים סברו כי מקור השם הוא במילה אוע'וז או אוצים, תת-שבט טורקי שברח גם הוא אל ההרים מפני המונגולים. לדעת מחבר נוסף,שאלו ההוצולים את שמם מהצילו (הצילה) או הצטל, אחיו של הנסיך רוסטיסלב של מורביה הגדולה או אולי משבט ההורולים-הוצים, בני בריתם של האוסטרוגוטים. 
במאה ה-19 נפוצה התאוריה לפיה המילה נגזרת מהמילה הרומנית hoț או עם תו יידוע hoțul, כלומר "הגנב", מה שמוסבר על ידי היותם אנשי הרים ויערות שמקרבם קמו היידוקים ו"גזלנים". 
יש שזיהו בהם את צאצאי האוליצ'ים, שבט סלאבי שהתיישב מחדש בהרי הקרפטים. אף אחת מההשערות המוזכרות אינן נחשבות בימינו כוודאיות. 
השם "הוצולים" נראה יותר כ"אקסונים", כלומר כינוי שהודבק להם על ידי קבוצות אתניות ועמים שכנים, אחד מהם בני בויקו, המקורבים להם.
בתעודות כתובות המילה "גוצול" ו"גוצוליאק" מופיעה החל מאמצע המאה ה-18 וככינוי ברור לקבוצת תושבי הקרפטים המזרחיים -רק במאה ה-19, ביתר דיוק בהחל משנת 1816.
ההוצולים קראו לעצמם בעבר "רוסים" או "עם רוסי".

מוצאם ותולדותיהם

בעיני חוקרים רומנים כגון ההיסטוריון ניקולאיה יורגה ההוצולים או ה"הוצאנים" אינם אלא רומנים שהתבוללו ושעברו סלביזציה.
ברם רוב הדעות אינו שולל מוצאם הסלאבי. קיימת השערה שהם צאצאי הקרואטים הלבנים, שבט סלאבי מזרחי שהיה חי מצפון לקרפטים במאות 4-12, או צאצאים של האוליצ'ים, שבט סלאבי אחר שנמלט אל הרי הקרפטים מפני הפצ'ניגים. לדעת הבלשן האוקראיני ברוניסלב קוביליאנסקי שביסס את דעתו על ניתוח הניב ההוצולי-פוקוטי, אבות תושבי "הוצוליה" ופוקוטיה היו בני שבטים סלביים מזרחיים - אולוצ'ים - שבאו מדרום אזור הדנייפר, וטיברצים שבאו מן האזור שבין הדנייסטר לקרפטים, ושהתיישבו בהרי הקרפטים תוך התבוללות בתוך האוכלוסייה המקומית. אזור ההתיישבות של הוצולים היה בחלק העליון של הנהרות טיסה, טאראק (טרסווה) וטאלאבור (טרבליה). 
ההוצולים רואים את עצמם חלק מהאומה האוקראינית ומתת-הקבוצה הרוטנית שלה. מצד שני להזדהות זו הייתה לעיתים הסתייגות בצד הרוטני.

ההוצולים במרחב הרומני

ההוצולים הגיעו לבוקובינה ולצפון הנסיכות מולדובה מכיוון הרי גליציה. סיבות הגירתם דרומה היו ככל הנראה עומס המיסים וגזרות כלכליות אחרות, צווי הגיוס לצבא האוסטרי, לחצים להמרת דת (קתוליזציה).
היו גם במולדובה רועי צאן וכן פועלים יומיים על אדמות המזנרים. אחד הגורמים שהקלו על הגירתם לצפון מולדובה היה שלטונה הזמני של פולין באותם השטחים בשנים 1691-1699.
במאה ה-18 הם נהנו מכמה פריבילגיות מטעם שליט מולדובה, קונסטנטין מברוקורדט.

השפה

ההוצולים מדברים ניב של האוקראינית המערבית עם כמה השפעות מפולנית, סלובקית ורומנית.
באוקראינה ההוצולים מתקשרים ביניהם בניבים ההוצולים ובימינו גם בשפה הספרותית האוקראינית. ברומניה הם מדברים בניבים שלהם וברומנית.
לניבים ההוצולים של האוקראינית יש איפיונים קרובים לשפה הסלובקית:למשל בסיומות של יחסות מסוימות ("אשה" ביחסת האמצעי היא жінков במקום жінкою בשפה האוקראינית הספרותית).
בדומה לרוסית הקדומה, המלית «ся» המשמשת בבניין הרפלקסיבי של הפועל מונחת לפני הפועל ולא בסופו כמו באוקראינית ספרותית וברוסית מודרנית (בהוצולית - Я так ся вчора напив, באוקראינית ספרותית - я так учора напився, ברוסית «я так вчера напился» כך השתכרתי אתמול). יש להוצולים גם היגויים מיוחדים כמו "вэно" במקום "вино",‏ "йек" במקום "як", וכו'.
בימינו, בין היתר בהשפעת מערכת החינוך קיימת גם באוקראינה, וגם ברומניה, מגמת דעיכה של הניב ההוצולי לטובת האוקראינית הספרותית.

עיסוקיהם הבסיסיים

ההוצולים עסקו בעיקר בגידול בקר וצאן, תעשיית העץ והובלת העצים על גבי רפסודות על הנהרות
,גידול דבורים.
מיחסים להם את יצירת גזע הסוס הידוע כ"פוני הוצולי".
לחקלאות (בראש ובראשונה הפרדסנות) הייתה חשיבות משנית. ההוצולים נודעו גם כבעלי מלאכה שעסקו בפיסול מעץ וייצור קישוטי קש, עיבוד עורות, ייצור חפצי נחושת ופליז, קדרות, אריגת שטיחים, קישוטים על ביצים (פיסאנקה). חלק מהם עוסקים במלאכות אלו עד היום.
ההוצולים בנו כנסיות מעץ, בדומה לשכניהם, האוקראינים הגליציאנים והרוטנים, הבויקים והלמקים.
הגברים ההוצולים נהגו בעבר להיות מצוידים להגנתם ב"ברטוק" - גרזן עם ראש קטן וידית ארוכה. 
לתרבות ההוצולים היבטים דומים לתרבותן של קבוצות אתנו-תרבותיות אוקראיניות אחרות בסביבה - במערב ובדרום מערב אוקראינה, בעיקר לזו של הבויקים והלמקים. יש להם איפיונים משותפים גם עממים הרריים אחרים כמו גורלים בפולין וסלובקיה, עם הוולאכים של מורביה והרומנים החיים בבוקובינה ומרמורש.

מוזיקה - כלי נגינה

כלי הנגינה הלאומי של ההוצולים הוא ה"טילינקה" - חליל פתוח ללא חורים, עשוי מעץ אגוז הלוז או הערבה. כן נפוצה בקרבם גם ה"טרמביטה" - כלי נשיפה עשוי צינורות עץ בעלי אורך עד 4 מטרים, בכיסוי עץ ליבנה, ללא שסתומים.
טרבמיטה שימש להעברת איתותים למרחקים גדולים - כמו בהתחלת איסוף עדרי הצאן והבקר לקראת העלייה אל כרי מרעה בהרים הגבוהים, וכן נשמעה בחג המולד ובעוד כמה הזדמנויות בשנה. 
בעזרתה היו מודיעים רועי הצאן בפולונינות של הקרפטים האוקראינים על מיקום הימצאותם בהר עם העדרים. בעבר היו משתמשים בטרמביטה גם לאזעקה במקרי חירום ולמטרות נוספות.
ההוצולים מנגנים גם במפוחית - "הרמושקה" (גרמושקה), צימבלי, חליל רעים ("סופילקה") וכן בחמת חלילים, בכינור ("סקריפקה") ודרימבה.

דת

ההוצולים משתייכים לדת הנוצרית אורתודוקסית, ולנצרות היוונית-קתולית אוקראינית, אך נשמרים אצלם שרידים של אמונות קדומות שאמאניסטיות.