רפאל בלולו

ביוגרפיה

רפאל בלולו נולד וגדל בשכונת גבעת המורה, עפולה. הוריו ילידי מרוקו, אביו יליד רבאט ממשפחה בהשפעה מערבית, עלה לישראל ב-1956 ואמו ילידת סקורה בחבל תאפילאלת, יהודיה בֶּרְבּרִית, עלתה לישראל ב-1963. אחיו הוא הסטנדאפיסט קובי בלולו. רפאל אסייג, סבא רבא שלו מצד אביו, שעל שמו הוא קרוי, היה חייט ואמן יודאיקה ויצירות מעשה ידיו נמצאות בבתי כנסת ברבאט. סבתו ז'קלין בלולו הייתה חייטת. סבו מצד אמו, שמעון פרץ, היה רב, סופר סת"ם וצורף; סבתו מצד אמו, מרים פרץ, עסקה בטוויית חוטי זהב.
רפאל בלולו למד בעפולה בבית הספר "אורט אלון-בן-גוריון" לתחומי ההנדסה, מדעים ואומנויות במגמת תיאטרון. לפני שירותו הצבאי שהה במשך קרוב לשנתיים בקהילה היהודית בסראטוב, רוסיה, במסגרת הסוכנות היהודית.
בלולו למד שנה בבית הספר קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות (2005-2004), המשיך ללמוד וסיים את בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה (2010-2005). במהלך לימודיו זכה בפרס הקרן לירושלים בעבור סטודנט מצטיין 2007 ובפרס הקרן לירושלים בעבור הצטיינות בהפקה 2008.
סרט הגמר שלו, "עיניים כאלה", בכיכובם של עמוס לביא ואוולין הגואל, זכה בפרס ראשון בפסטיבל ניו-יורק לסרטים קצרים ובפרס ראשון UNISHORTS, בפסטיבל הסטודנטים אוקלנד. במהלך לימודיו התקבל ל-Berlinale Talents Campus, בו שהה שלוש פעמים: פעם ראשונה כקולנוען צעיר ומבטיח ובפעמיים הבאות בסדנאות לבמאים צעירים שבסופן קיבל 30 אלף יורו להפקת "באטמן במחסום".
"באטמן במחסום", הסרט הראשון שביים בתום הלימודים, זכה בפרסים ראשונים בפסטיבל ברלין ובפסטיבל DokuFest בקוסובו והוקרן בשישים פסטיבלים ברחבי תבל. בעקבות התהודה לה זכה "באטמן במחסום", יצרו עם בלולו קשר מפסטיבל טורונטו והוא הוזמן ביחד עם עוד עשרים קולנוענים מבטיחים מרחבי תבל ל-Tiff Lab, שם נבחר יחד עם עוד שלושה קולנוענים ויצר את הסרט הניסיוני "שמי הוא סולומון אגוס", עדות של מעבר מסיני לתל אביב של פליט מאריתריאה. אחר-כך ביים את "תעצמי עיניים", שהוקרן בבכורה בפסטיבל הקולנוע ירושלים. ב-2015 ביים את סרטו התיעודי באורך מלא לערוץ הראשון "שיר יְדִידוֹת – ר' דוד בוזגלו", על המשורר והפייטן ר' דוד בוזגלו, בהפקת יאיר קדר במסגרת מיזם העברים על גדולי התרבות העברית.
אמיר בוגן, ynet:
"אין קולנוענים רבים שיכולים להתיימר לייצג את הפריפריה כפי שעושה זאת רפאל בלולו. היוצר יליד עפולה מביא את נופי ילדותו, את התרבות המזרחית בהשראתה גדל והתחנך, אל אולמות הקולנוע במרכז וברחבי הארץ...
"יש יסוד משותף בעולמות הגאוגרפיים והתרבותיים שבהם כל הסרטים הללו מתקיימים, ואף בניסיון לפצח את האסתטיקה המזרחית-הספרדית, הפריפריאלית - ולהעביר אותה על כל סתירותיה לקולנוע", הוא אומר. "יש רגש שמניע את הסרטים ואת הגיבורים והגיבורות הצעירים שלהם - כולם ילדים או נערים הנאבקים ונאבקות בכוחות החברתיים ובהגדרות שמבקשות לצמצם את מקומם".
ב-2016 ביים את הפרק הראשון בסדרת הטלוויזיה התיעודית "אכלו לי שתו לי: הדור הבא" אותה יצר הבמאי רון כחלילי, שהוקרנה בערוץ שמונה, HOT. הסרט בוחן מה זו אשכנזיות ורואיינו בו אורי משגב, בני ציפר, פרופ' אורנה ששון-לוי והשף אסף גרניט. כעבור שנה ביים את הסרט תיעודי "תעשיית האשליות", ששודר בכאן 11, במסגרת תוכנית התחקירים "זמן אמת", בהנחייתו של אסף ליברמן. "תעשיית האשליות" עוסק באופן שבו הימורים חוקיים, הטוטו והווינר, מפעילים מניפולציה פרסומית ומשתמשים בשכבות החלשות מבחינה כלכלית. הסרט צולם בכפר גמילה מהימורים בירושלים.
בלולו היה חבר מערכת באתר התרבות "קפה גיברלטר", בעריכת אופיר טובול, שעסק בכתיבה תרבותית ופוליטית הקשורה בתרבויות הים התיכון והמזרח התיכון. הוא מהמייסדים של הוצאת הספרים "טנג'יר", בה ראו אור ספריהם של המשוררים רועי חסן, תהילה חכימי ושלומי חתוכה. הוא חבר הנהלת פורום היוצרים הדוקומנטריים. במקביל כותב בלולו טורי דעה בהארץ ובאתר העוקץ.
בלולו עבד חמש שנים עם בני נוער בשכונת התקווה. הוא מלמד ומעביר סדנאות קולנוע וחברה, ומלמד קולנוע בחוג לאדריכלות בטכניון. בלולו חבר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, ובפורום היוצרים הדוקומנטריים. משנת 2015 הוא שימש כלקטור בקרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ובפסטיבל הקולנוע ירושלים.
רפאל בלולו נשוי לאוריה יקוט זיני; אשת חינוך, מרכזת פרויקטים לשוויון מגדרי במרכז אדוה. בני הזוג מתגוררים ביפו.

פרויקטים עכשוויים

בימים אלה (2018) כותב בלולו סרט אנימציה עלילתי שעוסק בסיפורם של הפנתרים השחורים, מביים את הסרט התיעודי "לבנטינית" העוסק בסופרת היהודייה-מצרית ז'קלין כהנוב במסגרת מיזם העברים של יאיר קדר, מביים סדרת רשת דיגיטלית בעבור "כאן - דיגיטל", מפתח סדרה דוקומנטרית על ההיסטוריה של נמל אשדוד.
בלולו הוא יוצר שותף ואף מביים וכותב בסדרת הטלוויזיה – "תולדות יהודי המרחב המוסלמי" אשר תסקור ב-12 פרקים את ההיסטוריה של יהודי ארצות המרחב המוסלמי עד להקמת מדינת ישראל ושוקד על סרטים אודות הבאבא סאלי ומסעדת אורנה ואלה.