אילנה אלקד-להמן

אילנה אֶלְקד-לֶהמַן (נולדה ב-1950) היא חוקרת ספרות ישראלית, פרופסור חבר להוראת ספרות, מרצה בכירה במכללת לוינסקי לחינוך ומנחה בקבוצות העניין במחקר איכותני במכון מופ"ת.

ביוגרפיה

אילנה אלקד-להמן נולדה ב-1950 בוורשה, בירת פולין, ובשנת 1957 עלתה לישראל עם הוריה, קלמן ולונה אלקד (וייס), ואחיה הצעיר דוד. אביה היה מראשוני מערך המחשוב בצה"ל, ושירת כמפקד יחידת יענ"א של אגף האפסנאות, בדרגת סגן-אלוף. 
אלקד-להמן בעלת תואר ראשון בספרות ובספרות משווה, ותואר שני ושלישי בספרות עברית, כולם מאוניברסיטת בר-אילן. 
עבודת התיזה שלה עסקה בשירתו של מרדכי טמקין, ועבודת המחקר לתואר השלישי בחנה תמורות פואטיות בשירתו של ישראל אפרת. 
נשואה ליורם להמן, ולהם שלוש בנות.

תחומי מחקרה

מחקריה מתמקדים בהוראת ספרות בהקשר מרובה תרבויות ולשונות, פיתוח חשיבה בהוראת ספרות, פרשנות (במחקר נרטיבי ובמחקר ספרות), 
קריאה אינטרטקסטואלית, מועדוני קריאה ותהליכי שינוי והתפתחות פרופסיונאלית של מורים. 
אלקד-להמן
פעילה בוועדות ובארגונים בישראל ובעולם שמטרתם טיפוח מחקר והוראה של ספרות ושפה. 
חברה בוועד המנהל של האיגוד הבינלאומי למחקר ולהוראה של חינוך לשוני, ספרויות ואוריינויות
(ARLE International Association for Research in L1 Education (languages, literatures, literacies.

מאמרים מן השנים האחרונות ופרקים מתוך ספרים

1.
אלקד-להמן, א' (2010). 'לקחת ללב': קריאה ספרותית כשיטה לניתוח במחקר האיכותני. עורכת: ע', קופפרברג. חקר הטקסט והשיח: רשומון של שיטות מחקר (עמ' 110-81). באר שבע: אוניברסיטת בן-גוריון שבנגב.
2.אלקד-להמן, א' (2008). מבוא: ספרות עברית עכשיו: פסיפס זהויות. בתוך: א' אלקד-להמן (עורכת). זהויות ישראליות בין זר למוכר – קריאה ביצירות חמישה יוצרים בספרות ההווה (עמ' 28-7). ירושלים: כרמל. 
3.אלקד-להמן, א' (2008). מזוודה וגדר: על "ערבים רוקדים" ו"ויהי בוקר" מאת סייד קשוע. בתוך: א' אלקד-להמן (עורכת). זהויות ישראליות בין זר למוכר – קריאה ביצירות חמישה יוצרים בספרות ההווה (עמ' 154-119). ירושלים: כרמל. 
4.אלקד-להמן, א' (2008). אחרית דבר: זהויות במבט נוסף על מרחב ועל זמן. בתוך: א' אלקד-להמן (עורכת). זהויות ישראליות בין זר למוכר – קריאה ביצירות חמישה יוצרים בספרות ההווה (עמ' 198-191). ירושלים: כרמל. 
5.אלקד-להמן, א' וגרינספלד, ח' (2005). "זה לגמרי לא היה פשוט להינתק, למרוד בדגמים שגם אני עיצבתי": מורי-מורים מספרים על תהליכי שינוי בחשיבתם. בתוך: ע' אולשטיין וע' קופפרברג (עורכות), שיח בחינוך (עמ' 221 - 251)  תל אביב: כליל, מכון מופ"ת. 
6.אלקד-להמן, א' (2005).  בת-ים וספן: על מיתוס פנטזיה ושפה ביצירת נורית זרחי. בתוך: מ' ברוך, י' פישביין (עורכות), בין חינוך לספרות ילדים (עמ' 129- 146).  תל אביב: הוצאת קוראים. 
7.אלקד-להמן, א' (2001). הוראת ספרות ברוח קונסטרוקטיביסטית. בתוך: ר' זוזובסקי, ת' אריאב וע' קינן (עורכות), הכשרת מורים והתפתחותם המקצועית: חילופי רעיונות (עמ' 93-79). תל אביב: מכון מופ"ת. 
8.אלקד-להמן, א' (2013). נחוץ לי היה להיות בארץ העברים'  מבט ספרותי וחינוכי על האוטופיה של לוינסקי.  דור לדור, מ"ו, 84-59. 
9.פויס, י' ואלקד-להמן, א' (2013). שיח בין (לא) שווים בעקבות קריאה בספרות – שני חקרי מקרה.  עיונים בשפה וחברה, 6/1, 64-59. 
10.Elkad-Lehman, I., Greensfeld, H. (2011). Intertextuality as an interpretative method in qualitative research. Narrative Inquiry, 21:2, 258-275. 
11. Elkad-Lehman, I. & Gilat, I. (2010). Coming closer to literature - Learning and Instruction in a Constructivist Spirit. L1-Educational Studies in Language and Literature, 10(3), 1-22. 
12. Poyas, Y. & Elkad-Lehman, I. (2016). 'Reading it my way': Responding to literature in a conflicted multicultural setting—the role of language. L1-Educational Studies in Language and Literature, 1-28.