הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה

היסטוריה

עד 1993 פעל הקולנוע הישראלי התיעודי העצמאי ללא מסגרת עידוד ממשלתי או עידוד ממוסד אחר. מירב הקולנוע התיעודי שנוצר בארץ, היה במסגרת תפיסת הקונצנזוס של הטלוויזיה הישראלית (הערוץ הראשון) ושל שירות הסרטים הישראלי - זרוע ממשלתית של סרטי הסברה שהוקמה בשנות החמישים על ידי יגאל אפרתי. 
ב-1992 הגה רנן שור, מנהל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה בירושלים, את רעיון הקמתה של קרן חדשה, שתעסוק ביצירת סרטי תעודה עצמאיים. שור פנה אל ראש מינהל התרבות יוסי פרוסט, אשר בתורו גייס לטובת העניין את שרת התרבות דאז, שולמית אלוני. בעקבות יוזמה זו, הוקמה ועדה בראשות שור ובהשתתפות רענן דינור, אורי שנער, אילן דה-פריס ואהוד בלייברג, שקבעה את האסטרטגיה של הקרן ותקנון העבודה שלה. 
הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה הוקמה בשנת 1993 במטרה לקדם ולעודד את הקולנוע הישראלי בתחומי התעודה, הדרמה והקולנוע הניסיוני. הקרן מתמקדת ומתמחה בתחום התעודה, להבדיל מקרן הקולנוע הישראלי הפועלת בתחום הקולנוע העלילתי, וכן תומכת הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה בסרטי דרמה [סרטים עלילתיים עד 80 דקות], סרטים ייעודיים [סרטי תעודה העוסקים בפריפריה, דת, עדות וכדומה], ובקולנוע נסיוני. הקרן תמכה עד היום במאות סרטי תעודה, סרטי דרמה, סרטים ייעודיים וסרטים נסיוניים.

התרומה לקולנוע התיעודי הישראלי

המנהלת הראשונה של הקרן, הבמאית אורנה בן-דור, החלה לפעול בשלהי 1993 ובחמש שנות ניהולה היא עודדה את עשייתם של כ-100 סרטים תיעודיים עצמאיים.
בתקופת ניהולו של הבמאי דוד פישר, מ-1997 ואילך, הרחיבה הקרן את פעילותה לשיווק סרטי תעודה בחוץ לארץ, לרבות נוכחות בכל פסטיבל תיעודי מרכזי וזכייה בפרסים בינלאומיים רבים, אירוח מנהלי פסטיבלים, השתתפות בקו-פרודוקציות בינלאומיות ועוד. כמו כן, קידמה הקרן את הטיפול בקולנוע ניסיוני ויזמה פרויקטים נושאיים, ניסיוניים ותיעודיים רבים כמו סרטי התעודה "עגנון", "ירושלים", "רעב" ועוד.
ביולי 2008 נבחרה למנכ"לית הקרן דורית ענבר, לשעבר יו"ר המועצה לשידורי כבלים ולווין ויו"ר מנהלת הסדרת השידורים לציבור, משנה ליו"ר רשות השידור ומנכ"לית ערוץ 2 טלעד. תחת ניהולה כוללת הקרן מערך ניהול אמנותי מפותח. 
הקרן פועלת לפי תוכנית עבודה רב-שנתית הכוללת מסלולי תמיכה שונים לאורך השנה, המאפשרים הגשת בקשות לתמיכה ביצירות על ידי יוצרים ישראליים. בין היתר מפעילה הקרן את מסלולי התמיכה הבאים בתחום התעודה: סרטי תעודה לנוער, סרטי תעודה בנושא יזמות ותעשייה, סדרות תעודה, מסלול פיתוח והעשרה ליוצרים צעירים בתחום התעודה, מסלול פיתוח והעשרה ליוצרים וותיקים בתחום בתעודה, סרטים בנושא מוגבלים, סרטים העוסקים בגבולות ובמיעוטים. כן מפעילה הקרן מסלולי תמיכה בתחום הדרמה: לרבות סרטי דרמה המבוססים על יצירות סופרים כמו עגנון ושלום עליכם, מסלולי פיתוח והעשרה ליוצרים צעירים, מסלול דרמות בנושא פנטסיה ואימה ועוד. בנוסף מפעילה הקרן פרויקטים שנתיים בתחום הקולנוע הנסיוני וניו-מדיה. יוצרים שנתמכו ולוו על ידי הקרן הגיעו לאחר מכן להכרה והישגים בילאומיים. בנוסף מוזמנים היוצרים להגיש בקשות תמיכה בסרטי תעודה לאורך כל השנה בלי הגבלת מסלולים ומועדים. 
כן יוזמת ומפעילה הקרן מזה 11 שנים פרויקט פיתוח בינלאומי ליוצרים ממדינות שונות, ישראל, מדינות ערב, מדינות במזרח התיכון ומדינות אירופיות, תחת המותג GREENHOUSE, בשיתוף עם האיחוד האירופי ובסיוע שותפים זרים נוספים. פרויקטים אלה זכו להכרה ויוקרה בינלאומית נרחבת והפקת סרטים רבים, ישראליים ואחרים אשר חלקם הושלם וזכה לפרסים והוקרה, דוגמת הסרט "שתיקת הארכיון".
הקרן מובילה עשייה תיעודית מקורית ואיכותית, מלווה יוצרי קולנוע ישראליים צעירים וותיקים, ומחנכת להכרה בקולנוע הישראלי בכלל וביצירות תעודה במיוחד. 
הקרן תמכה עד היום במאות סרטי תעודה, סרטי דרמה, סרטים ייעודיים וסרטים נסיוניים, ביניהם "ואלס עם באשיר" שהיה מועמד לאוסקר האמריקאי וזכה בפרסים רבים, "הגלגול", "כלות המדבר", "מרגל השמפניה", "מועדון בית הקברות" וסרטים רבים אחרים, שזכו בפרסים והוקרנו בפסטיבלים, בבתי הקולנוע ובערוצי טלוויזיה בישראל ובעולם. כן יזמה הקרן פרויקטים חדשניים, תמכה בקולנוענים צעירים, ביצירות פורצות דרך מבחינה אמנותית, בפרויקטים בתחילת דרכם ובנושאים ייחודיים, וזכתה במעמד מוביל בארץ ובהכרה בינ"ל בתמיכה בתחום הקולנוע התעודי הישראלי.