google/wiki40b huggingface dataset:
רוברט סנודגראס

קריירה

סונדגראס נולד וגדל בעיר הבירה של סקוטלנד, גלאזגו, ומגיל צעיר הצטרף למועדון המקומי ליווינגסטון. סנודגראס החל את קריירת הבוגרים שלו בליווינגסטון בה כבש 15 שערים ב-79 הופעות ליגה ומשך את עיניהם של מועדונים רבים באירופה בהם ברצלונה ובלקבורן רוברס ממנה קיבל סנודגראס הצעה להצטרף לשורותיה אך העדיף להישאר בסקוטלנד. סונדגראס, שחווה פציעה שגרמה לו לאבד את מקומו בליווינגסטון הושאל לעונה אחת לסטירלינג אלביון בה ערך 12 הופעות ליגה וכבש חמישה שערים עד שהתאושש מהפציעה שהשביתה אותו באופן סופי.
בקיץ 2008, עזב סנודגראס לראשונה את סקוטלנד כשהצטרף ללידס יונייטד מהפוטבול ליג הראשונה. את הופעת הבכורה שלו במדי לידס ערך סנודגראס במשחק הראשון של העונה כשפתח בהרכב ואף בישל שער במשחק נגד סקאנת'ורפ יונייטד. את שער הבכורה שלו במדי לידס כבש סנודגראס בניצחון 5-2 על צ'סטר סיטי. לאחר תקופה קצרה הפך סנודגראס לשחקן הרכב קבוע בלידס והקיצוני הצעיר כבש ארבעה שערים בשבעה משחקים. סנודגראס שיחק במשך ארבע שנים במדי לידס יונייטד בהן הפך לאחד השחקנים הבולטים והאוהבים בקבוצה.
ביולי 2012, עזב סנודגראס את לידס וחתם על חוזה לשלוש עונות בנוריץ' סיטי בעבור סכום העברה שלא פורסם. את הופעת הבכורה שלו במדי נוריץ' ערך במשחק הראשון של העונה ב-18 באוגוסט 2012 בתבוסה 5-0 של נוריץ' לפולהאם. שני משחקים לאחר מכן, ב-1 בספטמבר, כבש סנודגראס את שער הבכורה שלו במדי נוריץ' בתיקו 1-1 נגד טוטנהאם הוטספר. את שערו השני במדי נוריץ' כבש סנודגראס בבעיטה חופשית במשחק נגד סאות'המפטון. לאחר שסייע לנוריץ' לסיים את הפרמייר ליג באותה העונה במקום ה-11 בטבלה והפך לאחד השחקנים הבולטים בקבוצה, היה מועמד לתואר שחקן העונה של נוריץ' על ידי האוהדים ובסופו של דבר הגיע למקום השני.
ב-30 ביוני 2014, חתם סנודגראס לשלוש שנים בהאל סיטי ששילמה עבורו 6 מיליון ליש"ט. את הופעת הבכורה שלו במדי האל ערך סנודגראס בחודש אוגוסט בניצחון 1-0 על קווינס פארק ריינג'רס. סונדגראס שנפצע למספר חודשים קיבל הודעה כי יוכל לחזור לפעילות רק לקראת עונת 2014/15. בנובמבר 2015, חזר סנודגראס לראשונה לפעילות מאז הפציעה שהשביתה אותו לתקופה ארוכה כששיחק יחד עם הקבוצה עד גיל 21 של האל. ב-1 בדצמבר חזר סנודגראס לסגל הקבוצה הבוגרת של האל כשעלה כמחליף במשחק נגד מנצ'סטר סיטי במסגרת גביע הליגה האנגלי. בסיום עונת 2015/16, סייע סנודגראס להאל להעפיל בחזרה לפרמייר ליג אחרי שסיימה במקום השלישי בטבלת הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. בינואר 2017 חתם בוסטהאם יונייטד. ב-25 באוגוסט 2017 הושאל לאסטון וילה. לאחר עונה מוצלחת בוילה, בצ'מפיונשיפ, חזר מההשאלה לוסטהאם ולפרמייר ליג.

קריירה בינלאומית

סנודגראס שיחק בנבחרות הצעירים של סקוטלנד והחל משנת 2011 נמנה עם סגל נבחרת סקוטלנד.
Be Alright

רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אריאנה גרנדה, טומי בראון, ויקטוריה מונט, ח'אלד רוחאים, ניקולס אודינו, לואיס יוז, וילי טאפה, מורה מאסה ונאו. השיר הוא שיר בסגנון הדיפ האוס. עם השיר הופיעה גרנדה בתוכנית הטלוויזיה "סאטרדיי נייט לייב".
בבריטניה זכה השיר למעמד כסף על סך מכירות של 200,000 עותקים.
יאירו רידוולד

חיים אישיים

רידוולד נולד בהארלם שבהולנד. לרידוולד יש שורשים הולנדים, סורינאמים ואינדונזים. אביו הוא סורינאמי, ואמו היא הולנדית ואינדונזית. הוא חשף זאת בראיון לקראת מסע קדם העונה של אייאקס לאינדונזיה בשנת 2014.

קריירת מועדונים

רידוולד החל לשחק בגיל צעיר ב-SV אוברבוס, ובגיל 11 עבר למחלקת הנוער של אייאקס. ב-15 במרץ 2013 חתם רידוולד על חוזה מקצועני ראשון באייאקס, חוזה ל-3 שנים. ב-21 באוקטובר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בצעירי אייאקס, קבוצת המילואים של אייאקס מליגת המשנה ההולנדית, כששיחק 90 דקות בהפסד 5-1 ל-VVV ונלו במסגרת המחזור ה-13. ב-15 בדצמבר נכלל רידוולד לראשונה בסגל הקבוצה הבוגרת על ידי המאמן פרנק דה בור, למשחק נגד קמבור במסגרת המחזור ה-17 בליגת העל ההולנדית, אך הוא לא שיחק באותו משחק. ב-19 בדצמבר ערך רידוולד את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כשהחליף את דיילי בלינד בדקה ה-73 בניצחון 3-0 על IJsselmeervogels במסגרת הגביע ההולנדי. ב-22 בדצמבר 2013 ערך רידוולד את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ההולנדית: אייאקס שיחקה נגד רודה במסגרת המחזור ה-18, ורידוולד החליף את כריסטיאן פאולסן בדקה ה-80 כשאייאקס בפיגור 1-0. רידוולד הבקיע צמד שערי בכורה, בדקה ה-88 ובדקה השנייה של תוספת הזמן, והעניק לאייאקס את הניצחון. שערים אלה הפכו אותו לשחקן הצעיר ביותר בהיסטורית ליגת העל ההולנדית שמבקיע בהופעת הבכורה שלו, בגיל 17 ו-104 ימים. ב-27 בפברואר 2014 ערך רידוולד את הופעת הבכורה שלו בליגה האירופית, כשהחליף בדקה ה-63 את כריסטיאן פאולסן בהפסד 3-1 לרד בול זלצבורג במסגרת משחק הגומלין של שלב 32 הגדולות לעונת 2013/2014. את עונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת סיים רידוולד עם 5 הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים.
ב-21 באוקטובר 2014 ערך רידוולד את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כשנכנס כמחליף בדקה ה-56 בהפסד 3-1 לברצלונה במסגרת המחזור השלישי בשלב הבתים לעונת 2014/2015. את עונתו השנייה סיים רידוולד עם 19 הופעות ליגה וללא שער. רידוולד פתח בהרכב קבוצתו לגמר הליגה האירופית 2017, בו נוצחה אייאקס 2-0 על ידי מנצ'סטר יונייטד.
ב-24 ביולי 2017 חתם רידוולד בקריסטל פאלאס לחמש שנים.

קריירה בינלאומית

בחודש אוגוסט 2015 זומן רידוולד לראשונה לסגל נבחרת הולנד. ב-6 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, כששיחק 90 דקות בהפסד 3-0 לנבחרת טורקיה במסגרת המחזור השמיני במוקדמות יורו 2016. הוא שותף גם בשני המשחקים הבאים והאחרונים של נבחרת הולנד, בהם ניצחה את נבחרת קזחסטן בתוצאה 2-1 והפסידה לנבחרת צ'כיה בתוצאה 3-2. נבחרת הולנד כשלה בהעפלה ליורו 2016.
דוד לנדאו

ביוגרפיה

נולד וגדל באנגליה, סיים לימודי משפטים באוניברסיטת לונדון.
ב-1967 החל לעבוד בעיתון ג'רוזלם פוסט כמתנדב צעיר, בעת שהיה תלמיד ישיבה בירושלים. בהמשך הפך לכתב המדיני ולעורך של העיתון. שימש ככתב גם בעיתון האקונומיסט והופיע פעמים רבות כפרשן ברשתות הטלוויזיה CNN ו-BBC. היה גם ראש הדסק הישראלי של Jewish Telegraphic Agency. היה העיתונאי הישראלי הראשון שראיין את נשיא מצרים אנואר סאדאת.
בשנת 1993 יצא לאור ספרו "Piety and power: the world of Jewish fundamentalism", שזכה להצלחה גדולה. שלוש שנים מאוחר יותר השתתף לנדאו בכתיבת זכרונותיו של ראש ממשלת ישראל לשעבר, שמעון פרס בספר "Battling for Peace".
ב-1997 הקים את המהדורה האנגלית של העיתון "הארץ". בשנת 2004 קודם לתפקיד העורך הראשי של העיתון, כשהחליף את חנוך מרמרי. במאי 2008 דב אלפון החליפו בתפקידו.
כתב גם ביוגרפיות של דוד בן-גוריון בצוותא עם שמעון פרס ושל אריאל שרון (הספר "אריק" שפורסם בארצות הברית ויצא לאור בעברית, בדצמבר 2015). בסוף 2014 זכה לנדאו באות "מסדר האימפריה הבריטי" (OBE).
לנדאו היה אדם דתי ודעותיו הפוליטיות נטו לצד השמאלי של המפה הפוליטית. בנו דן לנדאו שימש בשנים 2009–2013 כמנכ"ל הכנסת.
מוניקה סקס

היסטוריה

"מוניקה סקס" החלה לפעול בתחילת שנות ה-90, תחילה בהופעות ולאחר מכן גם בהקלטת סקיצות לשיריה. ב-1994 הקליטה הלהקה את אלבומה הראשון, "פצעים ונשיקות", שיצא ב-1995 בהפקתו של ירמי קפלן. חברי הלהקה באלבום זה היו הסולן יהלי סובול שגם ניגן בגיטרות, המתופף שחר אבן צור, הגיטריסט פיטר רוט והבסיסט יוסי חממי. סובול כתב והלחין את רוב שירי האלבום, שמתוכו הצליחו השירים "פצעים ונשיקות", "סאן חוזה", "כל החבר'ה", "עוד פעם" "על הרצפה", "180" ו"מכה אפורה", שזכה להצלחתו בעיקר אחרי שנבחר לשמש כשיר הפתיחה של סדרת הטלוויזיה "פלורנטין".
הבסיסט חממי עזב את הלהקה בעת ההופעות שליוו את האלבום. שלושת חבריה הנותרים עברו לגור בניו יורק במטרה להמשיך שם את פעילות הלהקה, ושם כתבו והופיעו עם חומר מקורי באנגלית. בסוף 1996 התפרקה הלהקה. אבן צור נשאר לגור בארצות הברית, בעוד סובול ורוט חזרו לישראל. ב-1999 הקליט סובול את אלבום הסולו שלו "סוס" ורוט עבד באותה תקופה עם הרכבים שונים כ"מלכת הפלקט" ו"הזבובים".
בפגישת חברים בין סובול ואבן צור בשנת 2000 הוחלט על הקמה מחדש של הלהקה, וביולי 2001 יצא אלבומה השני, "יחסים פתוחים". רוט השתתף בעיבודי השירים ולקח בנוסף לתפקיד הגיטרה את תפקיד הבס. בהקלטות השתתף אלדד גואטה כקלידן ולאחר מכן כקלידן וכבסיסט בהופעות. גואטה גם השתתף בעיבודי השירים באלבום, שממנו הצליחו "הפוך בשמש", "איש קש", "מילי" ו"גשם חזק".
בפברואר 2003 הוציאה הלהקה את אלבומה השלישי, "חיות מחמד", שמתוכו הצליחו השירים: "הקונפורמיסט", "שנים חסומות", ו"מספיק בן אדם". באותה שנה השתתפו חברי הלהקה בנגינה באלבומו של שלום חנוך, "אור ישראלי". באלבום זה ניגן גואטה כבסיסט.
לאחר מכן המשיכו חברי הלהקה בקריירות מוזיקליות, בתקליטי סולו ובהפקה והלחנה לפרויקטים אחרים. בשנת 2005 הופיעה הלהקה בקליפ לשיר של להקת אינפקציה, "סרט של סקס". בקליפ מופיעים חברי הלהקה שהם מנגנים ועושים ליפ סינק ללהקת אינפקציה.
בשנת 2010 שבה הלהקה לפעילות בפעם השנייה, כשהצטרף אליה באופן רשמי הבסיסט ספי אפרתי. באוקטובר אותה שנה הוציאה סינגל ראשון לקראת אלבומה הרביעי, בשם "השמלה ממדריד" שזכה להצלחה ודורג במקום הראשון במצעד של גלגלצ. בדצמבר הוציאה את הסינגל "מנגינה" שגם זכה להצלחה ובפברואר 2011 יצא האלבום המלא, שנקרא גם הוא "מנגינה". לאחר צאת האלבום יצא במרץ גם הסינגל "רמקולים" וזכה להצלחה. את רוב שירי האלבום כתב והלחין סובול, ועל ההפקה המוזיקלית היה אחראי עופר מאירי, שגם עיבד את השירים יחד עם חברי הלהקה.
שיתוף הפעולה בין הלהקה לבין עופר מאירי נמשך בשנת 2012, כאשר חבריה התארחו באלבום "השלישי" של הרכבו של מאירי מטרופולין. במסגרת האלבום שרה הלהקה את השיר "שם, כי אין כבר כאן".
באוקטובר 2013 הוציאה הלהקה את הסינגל "שוב יורד אור חקי אפרורי" שכתב המשורר מאיר ויזלטיר והופק מוזיקלית על ידי אייל אבן צור. זה היה השיר הראשון של הלהקה שלא נכתב על ידי אחד מחבריה. בינואר 2014 הוציאה הלהקה את הסינגל השני "מרוב אהבה". במרץ 2014 יצא האלבום החמישי של הלהקה, "מקצועות חופשיים". לאחר צאת האלבום יצא גם הסינגל "איש גדול" שהגיע למקום הראשון במצעד של רשת ג'.
במאי 2019 יצא אלבום האולפן השישי, "לילה חדש", בהפקתו המוזיקלית של מתופף הלהקה שחר אבן צור. מתוך האלבום יצאו כסינגלים שיר הנושא, "ידענו לרקוד" ו"זה זמן".
פוקהרה

גאוגרפיה

העיר ממוקמת בעמק פוקהרה, בקרבת הנהר סטי גנדאקי (Seti Gandaki), ולמרגלות רכס הרי האנאפורנה, שפסגתו מגיעה לגובה של 8,091 מטרים. 
בצמוד לעיר מדרום, נמצא אגם פוקהרה, או פווה טל (Phewa) בלשון המקומית; זהו האגם השני בגודלו בנפאל, שהוגדל בשל סכר שנבנה, המספק לעיר אנרגיה הידרואלקטרית. מעל האגם נמצאת גבעה שעליה בנויה סטופה, מקדש בודהיסטי קטן, בשם "מקדש השלום העולמי", ממנו יש תצפית מרהיבה על העיר ועל רכסי ההרים המקיפים אותה. בקרבת העיר נמצאים אגמים נוספים, אליהם ניתן להגיע ברכב או באופניים. 
האקלים באזור הוא סוב-טרופי, והטמפרטורות מתונות, בקיץ 25-35 מעלות, ובחורף 5-15 מעלות. היא מושפעת מתקופות גשמי המונסון.

היסטוריה

העיר נמצאת על נתיב מסחר היסטורי חשוב בין סין וטיבט להודו. במאה ה-17 היא הייתה חלק מממלכת קאסקי, אחת מממלכות נפאל, ובהרים שסביב פוקהרה ניתן למצוא שרידי מבנים מתקופה זו. 
לאחר פלישת סין לטיבט בשנת 1959 הגיעו לאזור פוקהרה כ-300,000 פליטים טיבטים, המתגוררים בכפרים סביב העיר עד היום. הפלישה גם חסמה את נתיב המסחר החשוב שעבר באזור, בין סין להודו. עד שנות ה-60 היה ניתן להגיע לפוקהרה רק רגלית, ובניית הכביש הראשון המחבר בין העיר לבירה קטמנדו הסתיימה רק בשנת 1968. כיום יש בעיר שדה תעופה קטן. 
התושבים משתייכים למגוון קבוצות אתניות של נפאל, ובעיקר לבני הקאס (Khas), גורונג (Gurung) ומגאר (Magar). מבחינת דתית רוב התושבים הם הינדים, ומיעוטם בודהיסטים, בנוסף לקהילה קטנה של מוסלמים.

תיירות

העיר מהווה אחד ממוקדי התיירות של המדינה, ובסיס יציאה עבור מטיילים לטרקים בהרי ההימלאיה הנפאליים הסמוכים, כגון האנאפורנה, וכן לפעילויות ספורט אתגרי כגון רפטינג, צניחה חופשית, באנג'י ועוד. בהתאם לכך, גם עיקר כלכלתה מבוססת על התיירות. 
אזור התיירות נמצא באזור ה"לייק סייד" (או "ביידאם"), הסמוך לאגם, וכולל בתי מלון ואכסניות, בתי קפה ומסעדות מערביות רבות, חנויות לממכר ציוד לטרקים וסוכנויות טיולים. 
נמל התעופה פוקהרה משרת את העיר.
יהושע צבי מיכל שפירא

תולדותיו

נולד בחברון לרייצא גולדה ולרבי יעקב קאפיל שפירא והיה נכד לרבי זאב שפירא בעל הכינוי רבי זאב חריף. שעלה לארץ מטיקטין לצפת.  למד אצל רבי יוסף שטיינהרט. מגיל צעיר נהג בפרישות ובקדושה. בשנת תרי"א (1851), בהיותו בן אחת עשרה, הגיע לחברון יהודי מקובנה וסיפר לו על תנועת המוסר שייסד רבי ישראל מסלנט. הנער הצעיר התלהב מן הרעיון, וביקש מאביו שיקנה לו את הספר מסילת ישרים, ספר היסוד של תנועת המוסר, ומאז דבק בעולם של צדקות ומוסר. 
בשנת תרט"ז (1855), בהיותו כבן חמש עשרה, נישא לרחל, בתו של רבי נחמן נתן קורונל, חוקר, בן העדה הספרדית, שעלה ארצה מאמסטרדם. במשך שנים רבות היה ר' הירש מיכל סמוך על שולחן חותנו, וכך יכול היה להקדיש את כל זמנו ללימוד תורה.
ר' הירש מיכל התפרסם כאיש קדוש ובעל מופת. כל ימיו חי בפרישות והיה מסגף עצמו בסיגופים ותעניות. לפי האגדה, בשנות בגרותו היה ישן בעמידה, וגם כשנחלש ונאלץ לישון בשכיבה לא ישן על מיטה אלא על מחצלת שנפרסה על הרצפה. במשך שנים היה הולך מדי לילה למקומות מסתור בירושלים ושם היה עוסק בלימוד תורה ובתפילה, ובשעת חצות היה אומר תיקון חצות. מלבד גדלותו בתורה, היה בקי גדול בתורה הקבלה.

רבותיו

מבחרותו קבע את מקום לימודו בבית המדרש "אהלי יעקב", שבו למדו בקביעות גדולי ירושלים, ובהם רבי מאיר אוירבך מקאליש, רבי נחום משאדיק ורבי משה יהודה לייב זילברברג מקוטנא, בעל "זית רענן". עם השנים התקרב ר' הירש מיכל אל בעל ה"זית רענן" והוא נהיה לרבו המובהק. הרב זילברברג עמד על מעלותיו וקרבו אליו, וכפי שהעיד ר' הירש מיכל עצמו באחד ממכתביו לנכדו: "כמעט לא העלים ממני דבר מכל אשר עבר עליו מיום עמדו על דעתו עד הרגע האחרון". בספרו "זית רענן" הוא מזכירו פעמים רבות ומביא מקושיותיו. 
בשנת תרל"ח (1878), שתים עשרה שנה לאחר פטירת רבו בעל ה"זית רענן", התקרב ר' הירש מיכל לרבי יהושע לייב דיסקין, שעלה באותם ימים לארץ ישראל. ר' הירש מיכל היה מסגל תלמידיו המצומצם ועם השנים נעשה איש סודו.

נוסח מצבתו

"חברון הרתה וילדה וירושלם גידלה שעשועיה, אוי נא לה אמרה כי אבדה כלי חמדתה, פ"נ (פה נטמן) איש קדוש וטהור, חסיד ועניו, משים לילות כימים בנגלות ונסתרות י-ה, במסירות נפש, העמיד תלמידים הרבה ורבים השיב מעוון. כל דרכיו בהצנע ומעולם לא קיבל שום שררה, ה"ה (הלא הוא) הגאון המובהק האמיץ בעסקי הלכה, צדיק יסוד עולם תפארת דארעא קדישא (ארץ הקודש)...".

תלמידיו

בנו יחידו, רבי בן ציון אברהם שפירא (תרל"ג; 1873 - י"ג בשבט תש"ז; 1947) למד תורה מפיו והחזיק בביתו את כל כתביו. רבי בן ציון אברהם עצמו נחשב איש קדוש ופרוש שהלך בדרכי אביו. היה מגדולי המקובלים בבית מדרשו של הרש"ש "בית אל" בעיר העתיקה בירושלים. בן בנו, הרב משה אליעזר שפירא, שימש כרב הקהילה היהודית באטלנטיק סיטי. 
תלמיד מפורסם נוסף הוא הרב יעקב משה חרל"פ, שיחסו אליו היה כאל איש אלוהים. לאחר פטירתו פרסם את תולדותיו בספר "צבי לצדיק" (בעריכת הרב צבי יהודה קוק). תלמידים נוספים: הרב ישעיהו חשין, הרב עקיבה פרוש, הרב צבי (בן אשר לעמיל) וייספיש והרב מאיר הלר.

ספריו

הרב חרל"פ עסק רבות בכתבי ר' הירש מיכל והוציא לאור את ספריו ציץ הקודש - שאלות ותשובות בהלכה, אמרות טהורות - מאמרי מוסר, וצבי לצדיק - אוסף מכתבים של הרב שפירא לתלמידיו, הכוללים דברי חיזוק ומוסר והדרכה בעבודת ה'. תלמיד אחר, רבי שמואל לוי, עסק בכתבים נוספים שלו ומהם יצא ספרו התרגשות הלב הכולל אוסף דברי מוסר. הספר יצא לאור במהדורה מחודשת בשנת תשס"ו, במלאת מאה לפטירתו. כמו כן חיבר ר' הירש מיכל שפירא בעילום שם את הספר תיקון חצות, העוסק במעלת מצוות "תיקון חצות".
דאוס (סדרת טלוויזיה)

עלילה

העלילה סבה סביב סימולציית מציאות מדומה העונה לשם "דאוס", אשר מתפקדת כבוט בעל בינה מלאכותית המקנה שליטה מלאה על מוצרי אלקטרוניקה ומערכות מחשוב שונות. דאוס הופצה באופן חינמי דרך צמידי USB לבתי הצרכנים ומותגה בידי פרופסור וורנר, הוגיה ואביה הרוחני, כמוצר ניסיוני ופורץ דרך שעתיד לשנות את העולם. התוכנה מביעה ומאבחנת תכונות אנושיות כמו רגשות או חששות, ומתקשרת עם בעליה בעזרת מצלמת אינטרנט המתחברת למחשב האישי. כך תוכל לסייע לו; להיות לו ל"אח גדול" שעושה כל מה שיבקש, אפילו מבלי שיצטרך להורות לה באופן חד משמעי. "דאוס" מתחברת לשרתי-על בבנייני תאגיד גולד (מפתחיה) ובכך מאפשרת לספק מידע קוהרנטי ומדויק על המשתמשים בה (הרגלי צריכה, צורת חשיבה ותפיסות עולם שונות) ישירות אליהם. כמעשה נקמה זדוני במורתו, פרץ דני הייזנר, הדמות הראשית בסיפור, אל מצלמות האבטחה של קניון אביבים – שם נפגשה מורתו "מירי" עם מנהל בית הספר לדייט סודי, ושולח את הממצאים אל רשת האינטרנט. מעשה הקונדס חושף באקראי את שני הנעדרים פרופסור וורנר וד"ר הונינג דרך מצלמות האבטחה ומאשש שאכן נחטפו ולא התאבדו. הגילוי האקראי סוחף את הייזנר אל נבכי פרשיות אפלות, שחגות סביבה של דאוס. בעונתה השנייה של הסדרה מתחולל ויכוח ציבורי סביב דאוס והכרחיותה, וחילוקי דעות דומים מתנהלים גם בבית ספרו של הייזנר – חלק חוששים מהתוכנה, ואילו אחרים כמהים לעוצמת השליטה שהעניקה להם. במהלך העונה השנייה תוכנת הדאוס מושמדת, אך מתברר כי חלקים שלה מסתובבים ברשת.

צופן דאוס

פרקי הסדרה "דאוס" שודרו בימים ראשון עד רביעי, וביום חמישי שודרה תוכנית מגזין בשם "צופן דאוס" שסיכמה את השבוע שהיה. זו הייתה הפעם הראשונה שערוץ הילדים הפיק תוכנית מגזין עבור סדרת טלוויזיה, שכללה פינות קבועות (כגון תקציר הפרקים האחרונים, פינת מומחה אותה הנחה עומרי גיסין, "דאוס אונליין" לשאלות גולשים, "עתידאוס" עם הצצה לפרקים הבאים ועוד), אורחים (שחקנים) מתוך הסדרה, ותחרויות נושאות פרסים. את התוכנית הנחה בעונתה הראשונה מנחה ערוץ הילדים קובי מחט (שהוחלף בעונה השנייה על ידי מירב פלדמן), והיא הוקלטה מראש מול קהל ילדים שנכח באולפן. התוכנית האחרונה (שהייתה גם גמר התחרות "מאסטר דאוס") צולמה ושודרה בשידור חי. עורך התוכנית בעונה הראשונה היה אורי גושן.

בעקבות הסדרה

בסיום הסדרה חברת yes הוציאה לאור ספר המבוסס על הסדרה, בשם "דאוס: האל שבתוך המכונה". שם הספר נלקח מהביטוי "דאוס אקס מכינה". הספר נכתב על ידי הסופרת תמי שם טוב, והופץ ברשת "סטימצקי". באתר ערוץ הילדים פורסם חידון קצר ונערכה הגרלה, בה 25 הזוכים בהגרלה זכו בעותק של הספר במתנה. את הספר היה ניתן לרכוש גם בתשלום. באותו יום בו הזוכים הוזמנו להגיע לקבלת הפרס בסניף סטימצקי בקניון איילון ברמת גן ביום ה־14 במרץ 2010, הגיעו גם השחקנים הראשיים בסדרה, כדי לחתום על הספרים עבור הרוכשים.
הפטיש והמגל

פטיש ומגל (ברוסית: серп и молот; מבוטא: "סֵרְפּ אִי מוֹלוֹט" ) (בתו מחשב: ☭) הם סמל הקומוניזם והמפלגות הקומוניסטיות. שני כלים אלה מסמלים את הפרולטריון (מעמד הפועלים) התעשייתי, ואת המעמד של פשוטי העם החקלאים (הצמיתים). יחד הם מהווים סמל לאיחוד בין העובדים החקלאים והעובדים בתעשייה.

פטיש ומגל בברית המועצות

לאחר פרוץ המהפכה הקומוניסטית שימש מפעל המתכות של מוסקבה שסמלו היה: "פטיש ומגל" בתור ההשראה ליצירת הסמל של ברית המועצות ושל תורת הקומוניזם.
מאז מרץ-אפריל 1918 שימשו הפטיש והמגל כסמל רוסיה הסוציאליסטית. הדבר אושר על ידי הוועידה החמישית ב-10 ביולי של אותה השנה.
בשנת 1923, כשעוצב דגל ברית המועצות צוייר עליו סמל זה והוא אומץ רשמית בחוקה של ברית המועצות משנת 1924.
(קודם לכן היה דגל ברית המועצות הדגל האדום שעליו רשום "ברית המועצות").
בניגוד למרקסיזם הקלאסי, שהנחותיו התבססו על חברה תעשייתית ומעמדות של אצולה, בורגנות ופרולטריון, החברה ברוסיה הייתה ברובה חקלאית ועל כן ולדימיר איליץ' לנין נאלץ להתאים את הקומוניזם שלו למצב הכלכלי והפוליטי ברוסיה. המגל נוסף לסמל בגלל חשיבות החברה החקלאית בברית המועצות.
הסמל הופיע על הדגלים והסמלים של כל הרפובליקות של ברית המועצות. עם התפרקות ברית המועצות כל הסמלים שונו. חלק מהמדינות, בעיקר בחלק האירופי של ברית המועצות, בהן רוסיה, ליטא ואחרות חזרו להשתמש בסמליהן המסורתיים מלפני התקופה הסובייטית; יוצאת דופן היא בלארוס, אשר השתמשה בסמל המסורתי "פהוניה" - פרש עם חרב מונפת - בין השנים 1991–1995, אך בעקבות משאל עם שנוי במחלוקת המירה אותו בסמל בסגנון הסובייטי שבו הפטיש והמגל הוחלפו במפת המדינה. מדינות אחרות, בעיקר אלה במרכז אסיה, השאירו את סמליהן בעיצוב הדומה לסגנון הסובייטי, אך החליפו את הפטיש והמגל בסמל מקומי; למשל, בטג'יקיסטן הם הוחלפו בכתר.
מספר מקומות ברחבי ברית-המועצות לשעבר עדיין משתמשים בסמל הפטיש והמגל. הממשלה הבדלנית של טרנסניסטריה משתמשת בדגל ובסמל של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית, הכוללים מגל ופטיש (הדגל האדום-ירוק מופיע לעיתים גם ללא הפטיש והמגל). בתוך רוסיה הפטיש והמגל מופיעים על הדגל של מחוז ולדימיר ועל הדגל והסמל של מחוז בריאנסק.

שימושים בישראל

כיום, משתמשים בסמל המגל והפטיש בעיקר תנועות קומוניסטיות מובהקות כמו מק"י או המשמרת הצעירה שלה, בנק"י, שמשתמשות בו בהפגנות ובפרסומים שלהם. בעבר השתמשו תנועות נוספות בסמל זה, כדוגמת מצפן ותנועות סוציאליסטיות אחרות. בסמלי מפא"י והסתדרות העובדים הכללית הופיע פטיש אדום כחלק מהסמל.
גם בספורט מופיעים הסמלים. התאחדות הספורט הפועל ומועדוני "הפועל" השונים משתמשים בסמל שהוא ספורטאי העומד על פטיש ומוקף בלהב של מגל, ואוהדי קבוצות כמו הפועל תל אביב, הפועל כפר סבא והפועל קטמון ירושלים גם משתמשים בסמל הפטיש ומגל באופן מובהק ביציעיהם.
כלכליסט

היסטוריה

העיתון "כלכליסט" הושק ב-18 בפברואר 2008, והוא העיתון הכלכלי הנפוץ ביותר בישראל, והעיתון השלישי בגודלו מכלל העיתונים היומיים בישראל. הסיסמה שליוותה את השקת העיתון הייתה "ישראל מתחברת לכלכלה". העיתון פונה לקהלי יעד מגוונים בהם אנשי מקצוע בתחום הכלכלה, המשפט והעסקים, וגם לקהלים שעד להשקת העיתון נמנעו מצריכת מידע כלכלי.

אתר אינטרנט

אתר האינטרנט של "כלכליסט" הושק בשנת 2008 והוא כולל, בדומה לעיתון, חדשות ותכנים מעולם העסקים, וכן תכנים ייחודיים דוגמת זירת המניות בשילוב כלים כמו מסנן מניות ומשווה מניות. עורך האתר הוא גבי קסלר. במסגרת האתר נכלל המדור כלכליסט TV - ערוץ וידאו, המשדר כתבות שטח ואולפן.
ל"כלכליסט" אפליקציות ייעודיות לטלפון חכם, במכשירי אייפון ואנדרואיד.
חסימת וריד הרשתית המרכזי

טיפול

הטיפול כולל תרופות נוגדות VEGF כמו אווסטין (ללא קשר להתוויתו גם כנגד סרטן), Lucentis (לוסנטיס, רניביזומאב) ואפליברספט או שתל סטרואידי לזגוגית (Ozurdex, אוזורדקס) וטיפול פוטוקואגולציה בלייזר. 
יש CRVO ללא מצב איסכמי שהפרוגנוזה שלו טובה יותר מאשר מצב איסכמי.

מחקרים

מטרת מחקר GALILEO  היה להעריך את היעילות ובטיחות של זריקות אפליברספט (אייליה) לטיפול בבצקת משנית לחסימת וריד רשתית מרכזית (CRVO). זהו מחקר אקראי בשלב 3 שכלל  177 חולים  שטופלו ב-2 מ"ג זריקות אפליברספט לזגוגית או זריקות דמה כל 4  שבועות ל-20 שבועות. משבוע 24 הטיפול ניתן לפי הצורך וקבוצת הביקורת המשיכה לקבל זריקות דמה.
תוצאות: לאחר 52 שבועות נמצא שיפור בראייה של 15 אותיות ב-60.2% מהמטופלים שקיבלו אפליברספט בהשוואה ל-32.4% בקבוצת הביקורת. באופן משמעותי נמצא שיפור גבוה יותר במדד ראייה  BCVA (שיפור ב-16.9 אותיות בקב' אפליברספט לעומת 3.8 אותיות בקב' ביקורת) וכן נמצאה ירידה בעובי הרשתית המרכזי (423.5 מ"מ לעומת  219.3 מ"מ בהתאמה ) תופעות הלוואי העיניות שנצפו בקבוצת אפליברספט היו קשורות להליך ההזרקה או למחלה עצמה בצקת מקולרית ( 33.7%), הגדלת לחץ תוך עיני (17.3%) וכאבי עיניים (14.4%).
מטרת מחקר COPERNICUS  הייתה להעריך את זריקות אפליברספט (אייליה) 
לחולים עם בצקת מקולרית משנית במחלת חסימת וריד הרשתית המרכזי. זהו מחקר רב מרכזי בו טופלו באופן אקראי 189 חולים ב-6 זריקות חודשיות של 2 מ"ג אפליברספט או בטיפול דמה. משבוע 24 ועד שבוע 52, כל החולים קיבלו 2 מ"ג אפליברספט לתוך הזגוגית לפי הצורך ועל פי קריטריונים לטיפול חוזר. 
תוצאות: בשבוע 24, 56.1% מהחולים שטופלו באפליברספט שיפרו את הראייה ב-15 אותיות מנקודת ההתחלה, לעומת 12.3% בקבוצת הביקורת. 
בשבוע 52, 55.3% מהמטופלים שיפרו את הראייה ב-15 אותיות לעומת 30.1% בקבוצה השנייה שטופלה מאוחר יותר באפליברספט. בשבוע 52, החולים שיפרו ראייה בממוצע של 16.2 אותיות, לעומת שיפור רק ב-3.8 אותיות, בקבוצה שטופלה מאוחר יותר. תופעות לוואי הנפוצות ביותר עבור שתי הקבוצות היו דימום של הלחמית, כאבי עיניים, צמצם בחדות ראייה ,והגברת הלחץ התוך עיני.
ברק (מושב)

שם המושב

כלל מושבי תענך קבלו את שמם משירת דבורה. מושב ברק מנציח את שמו של ברק בן אבינועם בשירה זו.

ההתארגנות והעלייה

ההתארגנות לקראת הקמת המושב החלה עוד במרוקו, במשך כשנה וחצי במסגרת התנועה הציונית "הבונים". כאשר רוב חברי הגרעין הם מהעיר קזבלנקה ומיעוטם מהעיר פורט-ליוטה. בתקופה ההכשרה בחו"ל קבלו המועמדים לעלייה סיוע משני שליחים מטעם תנועת המושבים בארגון, בהקניית עקרונות המושב ובמגעים עם הסוכנות היהודית. הגיבוש נעשה במועדון חברים בו נפגשנו לדיונים, להרצאות, לפעילות חברתית ולאירועים חגיגיים והחלו בעבודה מעשית בחקלאות בחווה של יהודי כחלק מההכשרה לעליה. לאחר שהיה בת כחודשיים במחנה עליה בקזבלנקה (בתנאים של מחנאות) ושבוע בצרפת הפליגו העולים לחיפה באוגוסט 1956 ועלו על הקרקע במושב היישר מהאניה, ללא תחנת מעבר.

חינוך

במרכז גוש חבר עומד בית ספר יסודי ששמו "יד לחמישה" על שם חיילים שנהרגו במקום במלחמת ששת הימים. בבית הספר לומדים תלמידים מכל האזור, כולל ממושב היוגב, מכפר יחזקאל, מרם און ומתל עדשים.
ראשיתו של בית הספר הוא בצורך לספק מוסד חינוכי לבני היישובים ברק ודבורה שעניינם היה במערכת החינוך הממלכתי. מרבית המורים היו מבני המושבים ברק ודבורה, עולי מרוקו שהתמחו בחינוך.

חקלאות

בשנת 1957 קבלו המתיישבים את החלקה הראשונה בת 7 דונם שצוינה בתור "חלקה א'". עם השנים קיבל כל מתיישב חלקות נוספות-  ב', ג', ד' ובסה"כ 40 דונם שלחין. בשנות ה-60 ניטע פרדס משותף על שטח של 300 דונם. ניתנה לתושבים מכסת עופות של 100 מטילות כל אחד שהלכה והורחבה. התושבים קבלו הדרכה צמודה של מדריכים חקלאיים וחברתיים מטעם הסוכנות היהודית ותנועת המושבים.
בשיא הפעילות החקלאית- עד שנות השמונים- במושב ברק גודלו: כ-1000 דונם כותנה, 330 דונם הדרים, כ-200 דונם כרם זיתים, 150 דונם כרם לענבי יין, כ-300 דונם בצל, 30 דונם חממות ורדים וכמה מאות דונם גידולי בעל. (מקור הכנסה נוסף היה מעבודות חוץ, בייחוד של הנשים).
בסוף שנות ה-80 הלך ופחת מספר החברים המתפרנסים מחקלאות. 
מוקדי פרנסה אחרים מתפתחים - בתחום החינוך, התעשייה, הביטחון. רבים מהדור הצעיר פנו ללימודים אקדמאים.

מושב ברק בספרות

בספר השירה "סילן טהור" של המשורר יוסף עוזר, בן מושב ברק, מופיעה אידיליה בשם "במושב ברק". הספר יצא לאור בספרית פועלים בשנת 1981 וזכה בפרס קרן רון אדלר. האידיליה משרטטת אירועי ילדות בשדות המושב ובגרות על רקע מלחמת יום הכיפורים:
האידיליה פותחת בילדים הרודפים אחר עופר בואדי-
בַּכֻּתְנָה הַלְּבָנָה כְּיַלְדוּת עֲנָנִית

תַּחַת שְׁמֵי תְּכֶלֶת בְּעֵמֶק יִזְרְעֶאל

רָצִים אֶל הַוָּאדִי לִתְפֹּס אֵיזֶה עֹפֶר
גם בספרו "עמק יזרעאל ירושלים" (הוצאת אפיק, 2013) מופיעים מראות המושב -בשיר אָבִי עוֹלֶה לְאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל:
וַיִיפֶן מוֹשַׁב בָּרָק וְיַאֲהִיב תּוֹרָה עַל גְּלוּיֵי הָרֹאשׁ

וַיֹאהַב עֵץ וְשִׂיחַ וַיְשָׂמַח אֶת עֲפַר אֶרֶץ יִשְׂרָאֵל

כִּי זָרַע בָּהּ זֶרַע, סִקֵּל אֶבֶן וּמְעַט אָרָה, מְעַט קָצָר, מְעַט קָטַף