הבול הראשון של פולין

בול הדואר הראשון של פולין הונפק בשנת 1860, בתקופה בה היא הייתה נתונה תחת שלטון רוסיה הצארית. ההנפקה התפרשה כביטוי לרצונו של העם הפולני להשתחרר מעול השלטון הזר, והשימוש בו הותר לזמן קצר בלבד. בשנת 1865 אסרו הרוסים על הפולנים את המשך השימוש בבול הנפרד, ומאז ועד קבלת העצמאות בתום מלחמת העולם הראשונה נאלצו הפולנים להשתמש בבולים רוסיים.

הרקע להנפקת הבול

בסוף המאה ה-18, בעקבות שורה של הסכמים שנחתמו בין האימפריה הרוסית, פרוסיה ואוסטריה, בוטלה עצמאותה של ממלכת פולין והיא חולקה בין שלוש המעצמות. רוסיה הצארית סיפחה אליה את חלק הארי של ממלכת פולין, והפכה אותה לחלק מן האימפריה הרוסית.
עם השנים ניאותו הרוסים להקל במידת מה את אחיזתם בפולין, ובמחצית המאה ה-19 הסכימו להעניק לתושבים מידה מסוימת של זכויות לניהול עצמי. כחלק ממגמה זו, הופרדו בשנת 1858 שירותי הדואר של פולין מאלו של רוסיה, ובשנת 1860 ניתנה לפולין הרשות להנפיק בולי דואר משלה.

עיצוב הבול

כמודל לעיצוב הבול הפולני נלקח הבול הראשון של רוסיה הצארית, וזאת תוך ביצוע שינויים קלים, אך משמעותיים. בדומה למקור, שולבה במרכז הבול דמות הנשר הרוסי בעל הראש הכפול, ובארבע פינות הבול נרשם הערך הנקוב – 10 קופיקות. לעומת זאת, הכיתוב בתחתית הבול, שבבול הרוסי הופיע באותיות רוסיות, הומר בכיתוב זהה שנרשם באותיות פולניות.  
הכתובת ZA LÓT KOP 10, שפירושה "10 קופיקות ללוט אחד", נועדה לציין את תעריף הדואר. עבור מכתב שמשקלו עד לוט אחד היה צורך להדביק בול אחד של 10 קופיקות, ועבור כל לוט נוסף היה צריך להדביק בול נוסף.
הבול הפולני נועד לשימוש בתוך גבולות רוסיה הצארית בלבד, שכללה את רוסיה, פולין והדוכסות הגדולה של פינלנד. עבור מכתבים שנועדו למשלוח לארצות חוץ היה צורך לשלם במזומן, והם נשלחו בלי בולים.
הציורים המקוריים שהכין מעצב הבול (ששמו אינו ידוע) התגלו בארכיון שבסנט פטרבורג, ומהם ניתן ללמוד כי שלטונות הדואר הפולני תכננו להדפיס על רקע הנשר הרוסי גם את דמותו של הנשר הפולני בעל הראש האחד. דבר זה לא יצא אל הפועל מסיבות טכניות.

הכנת הגלופות

הגלופות ששימשו להדפסת הבול הוזמנו מן הבנק הפולני  , והן בוצעו בידי חרט פולני בשם הנריק מאייר (Henryk Mejer). הוא הכין שתי גלופות, אחת להדפסת הצבע האדום והשנייה להדפסת הצבע הכחול.

הנקודה היהודית

מאחר שלפולין לא היה כל ניסיון קודם בהדפסת בולים, ביקשו השלטונות את עזרתו של המכונאי והממציא הטוב ביותר שהתגורר בוורשה באותה עת, יהודי בשם ישראל אברהם שטפל  .
אברהם ישראל שטפל נולד למשפחה יהודית ענייה בוורשה בשנת 1814. מצבה הכלכלי של המשפחה לא אפשר לאברהם הצעיר להמשיך בלימודיו, ומיד לאחר שסיים את בית הספר היסודי היהודי נאלץ לצאת לעבודה. הוא למד לתקן שעונים והחל לעבוד בוורשה כשען. שטפל למד בכוחות עצמו את השפה הפולנית, דבר שאפשר לו לקרא ספרים מדעיים טכניים ולהרחיב את ידיעותיו. בנוסף להתעסקות בתיקון שעונים תכנן ובנה שטפל להנאתו מתקנים מכנים שונים.  
גולת הכותרת של יצירותיו הייתה מכונת חישוב, אריתמומטר, אותה הציג בביתן הרוסי שהוקם במסגרת התערוכה הבין-לאומית בלונדון בשנת 1851. עבור יצירתו זו זכה שטפל במדליה ובפרס, ולכתבות אוהדות בעיתונות היהודית של אותם ימים. 
שטפל נפטר בשנת 1886.

הדפסת הבולים

לבקשת רשויות הדואר של פולין תכנן שטפל ובנה מכבש חדשני להדפסת בולי דואר, בעזרתו ניתן היה להדפיס את שני הצבעים, הכחול והאדום, במהלך אחד, בלי להעביר את הנייר ממכבש למכבש.  למכונת דפוס זו הייתה יכולת הדפסה של 12,000 בולים לשעה, והיא חישבה תוך כדי פעולתה את מספר הבולים שהודפסו. מכונה חדשנית זו הייתה נושא להתפעלות במשך זמן רב. בנוסף תכנן ובנה שטפל גם מכונה לנקבוב בולים.
על הבולים, שהודפסו בשיטת בלט, תוכנן כאמור במקור להדפיס גם את סמל הנשר הפולני, אולם דבר זה לא התאפשר. צידם האחורי של דפי הניר, שנועדו להדפסת גיליונות של 100 בולים כל אחד, כוסה בשכבת דבק באופן ידני, תוך שימוש בגליל פלדה מצופה בבד. שכבת הדבק גרמה לעיבוי דפי הניר, ומכונת הדפוס לא יכלה להדפיס את סמל הנשר הפולני הקטן על הבולים. קיימות דוגמאות של הבולים, אשר הודפסו כניסוי על נייר ללא דבק, ובהם מופיע סמל הנשר הפולני.

השימוש בבולים

ביום 1 בינואר 1860 הוצעו הבולים למכירה בבתי הדואר ברחבי פולין. הדואר הרוסי, שלא ידע מראש על הכוונה להדפיס את הבול, אישר אותו בדיעבד כשלושה חודשים מאוחר יותר. סך הכול הודפסו כ-3 מיליון עותקים מן הבול הראשון של פולין, ומרביתם נמכרו לציבור הרחב. עם הפסקת השימוש בבולים, נותרו במחסני הדואר רק 208,515 בולים, שהועברו להשמדה, כך שלמעשה נמכרו לציבור כשני מיליון ושמונה מאות אלף בולים.
הדואר הפולני הכין עבור כל בית דואר ברחבי פולין חותמת ביטול מיוחדת שנועדה להחתמת המעטפות עליהן יודבקו הבולים. החותמת עוצבה במתכונת של ארבעה מעגלים קונצרנים ובמרכזם מספר. בסך הכול הוכנו למעלה משלוש מאות חותמות, כשכל מספר יועד לבית דואר ביישוב אחר. 
ב-22 בינואר 1963 החל המיעוט הפולני במרד כנגד השלטון הרוסי. המרד, אשר נודע בכינוי מרד ינואר, נמשך חודשים ארוכים ודוכא באכזריות על ידי השלטון הרוסי. בין צעדי הענישה שננקטו כלפי האוכלוסייה הפולנית נכלל גם ביטול המעמד העצמאי למחצה של הדואר הפולני, ואיסור על שימוש בבולי דואר נפרדים.
בחודש נובמבר 1864, בעקבות קבלת התרעה על הכוונה לביטול מעמד הבול, הפסיק הדואר הפולני את הדפסת הבולים. ב-3 בפברואר 1865 הפיצה הנהלת הדואר הפולני הודעה לכל מנהלי בתי הדואר אודות ובה ההנחיה להפסיק את השימוש בבולי פולין ביום 13 באפריל 1865 (1 באפריל על פי הלוח היוליאני).

מעמדו של הבול בעיני הבולאים

הבול הראשון של פולין הופץ בכמעט שני מיליון ושמונה מאות אלף עותקים, והוא אינו נחשב לבול נדיר. עם זאת, אספנים רבים מתמקדים באיסוף הבולים החתומים של בתי הדואר השונים, אשר חלקם נדירים וקשים להשגה. ביקוש זה הוביל ליצירת זיופים רבים של הבולים החתומים. 
מעטפות מקוריות שבוילו בבול הראשון של פולין נחשבות גם הן לפריטי אספנות מבוקשים.