רמי באר

ביוגרפיה

באר נולד בשנת 1957 למשפחה של ניצולי שואה. הוריו עלו לישראל בשלהי שנות ה-40 והיו חלק מהגרעין המייסד של קיבוץ געתון. אביו הוא האדריכל מנחם באר, אשר היה גם כנר חובב. האב הנחיל את לימודי המוזיקה לבאר ושלוש אחיותיו עוד מגיל צעיר, ואף הקים הרכב קאמרי יחד עם ילדיו, כאשר באר הצעיר מנגן בצ'לו. למשפחת הורי אמו הייתה הוצאת ספרים גדולה בהונגריה שלפני מלחמת העולם השנייה – הוצאת Dante.
לצד הוריו של באר, הייתה חברה בגרעין המייסד של קיבוץ געתון יהודית ארנון. ארנון, ניצולת שואה בעצמה, נדרה בהיותה במחנה כי אם תשרוד את השואה ואת התופת תקדיש את חייה לריקוד. מיד עם הגעתה לגעתון החלה ארנון להרקיד את הקיבוץ כולו. לימים ייסדה את "להקת המחול הקיבוצית". ארנון, אשר עוד בהיותו בגן זיהתה בבאר את הפוטנציאל והכישרון תמכה בו, כיוונה אותו ועודדה את התפתחותו כרקדן וככוריאוגרף. ארנון בחרה להעביר לידיו את מפעל חייה, עד יומה האחרון ניכר היה כי לבאר שמור מקום מיוחד במינו בלבה של ארנון.
באר התחנך בחינוך המשותף בקיבוץ געתון. בשנות נעוריו למד מחול במסגרת האולפן למחול בגעתון, ניגן על צ'לו והדריך נוער בתנועת השומר הצעיר. בשנת 1977, לקראת גיוסו לצבא, התקבל באר ללהקה צבאית כרקדן אך בחר תחת זאת להתנדב לסיירת מטכ"ל ולשרת כלוחם. בתום שירותו הצבאי המשיך ושירת כלוחם בשירות מילואים ביחידה במשך שנים רבות והשתתף במבצעי היחידה כולל במלחמת לבנון הראשונה.
בחופשות מהצבא ובכל רגע פנוי, שמר באר על קשר עם פעילות המחול בגעתון והיה מגיע לרקוד ככל שהדבר התאפשר. עם שחרורו מהצבא בשנת 1980 הצטרף באר "ללהקת המחול הקיבוצית" כרקדן ומיד גם ככוריאוגרף. יצירתו הראשונה עבור הלהקה הייתה "סונטינה" (למוזיקה של המלחין הישראלי פאול בן-חיים). במקביל לעבודתו בלהקה זכה באר בשנת 1981 במלגת לימודים מקרן "אמריקה ישראל" לג'ייקובס פילו (Jacob's Pillow), בארצות הברית ונסע להשתלמות היוקרתית. עם שובו פנתה אליו ארנון וביקשה ממנו ליצור מופע מחול לילדים. במענה לבקשתה יצר באר את "פטר והזאב" יצירה לילדים ונוער (למוזיקה של סרגיי פרוקופייב). בהמשך יצר באר את "קרנבל החיות" (למוזיקה של קאמי סן-סנס), יצירה בה שיתף פעולה עם אהוד מנור אשר כתב את הטקסט במיוחד עבור היצירה. שתי יצירות אלו הפכו במרוצת השנים לקלאסיקות. עשרות אלפי ילדים ובני נוער גדלו עליהן ונהרו לראותן. מעל 30 שנה יצירות אלו מועלות על הבימות. בהמשך יצר באר שתי עבודות נוספות לילדים ולנוער – "המדריך לתזמורת לבני הנעורים" (למוזיקה של בנג'מין בריטן) ו"שוליית הקוסם" (למוזיקה של פול דיקא). בכל היצירות האלו שיתף באר פעולה עם יהודית גרינשפן אשר הפיחה חיים בדמויות באמצעות עיצוב תלבושות ומסכות.
בשנת 1984 זכה באר בפרס ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה ע"ש גרטרוד קראוס על היצירה "המוות בא אל סוס העץ מיכאל". ביצירה זו שיתף באר פעולה עם המלחין יוסי מר חיים אשר מלחין ליצירה מוזיקה מקורית ועם המשורר נתן זך שבהשראת שירו זה נוצר הריקוד. בהמשך יצר באר את "מחולות לשירים" בשיתוף פעולה עם המלחין שלמה גרוניך לטקסטים של משוררים ישראלים. באר הוזמן ליצור עבור להקת מחול בת שבע את "מבט" (למוזיקה מאת מרדית מונק). ב"מחולות קונצרטנטיים" הוזמן באר לשתף פעולה עם תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית (למוזיקה של איגור סטרוינסקי).
לקראת סוף שנות השמונים זכה באר במלגת לימודים יוקרתית לקורס לכוריאוגרפים ומלחינים באוניברסיטת גילפורד באנגליה ובפרס "יאיר שפירא" עבור תרומתו לעולם המחול הישראלי. בשנת 1987 התמנה לכוריאוגרף הבית ולאסיסטנט לניהול האמנותי של להקת המחול הקיבוצית. בעקבות האינתיפאדה הראשונה ושירותו הצבאי בעזה, יצר באר בשנת 1989 את "יומן מילואים". היצירה מטפלת בקונפליקט האישי של האדם-החייל, במציאות המורכבת של השירות בשטחים. ביצירה זו שיתף באר פעולה עם המשורר צביקה שטרנפלד, שהטקסט אותו כתב השתלב ביצירת המחול.
בשנות התשעים הוזמן באר ליצור עבור להקות מובילות ברחבי העולם. הבלט ההונגרי הזמין את באר ליצור את " תזזית". עבור להקת הבלט של בית האופרה בגרץ שאוסטריה מוזמן באר ליצור את "עיר עירומה", התיאטרון הדני החדש מזמין באר ליצור שתי עבודות: "Loops" ואת "Homeless". שתי העבודות האחרונות זיכו את באר בפרס בקופנהגן. במקביל לעבודתו בעולם, יוצר באר עבור להקת המחול הקיבוצית את היצירות "בזמן אמיתי" העוסקת בילדותו ובחינוך הקיבוצי, את "מקומשהו" העוסקת בהרס ובניה. שנה לאחר מופע הבכורה זוכה היצירה בפרס "סיכת הזהב" בפראג על הווידאודאנס "מקומשהו". לרגל 500 שנה לגירוש ספרד יצר באר את היצירה "מלאכים שחורים" שבה הוא שיתף פעולה עם המלחין הישראלי עודד זהבי אשר הלחין מוזיקה מקורית ליצירה שבוצעה על ידי הזמרת אסתי קינן. על סף סוף המילניום יצר באר את היצירה "על פי תהום". בעקבות יצירה זו זכה באר בפרס היצירה של שר המדע התרבות והספורט.
ב-1994 יזם באר את הקמת להקת המחול הקיבוצית הצעירה במטרה ליצור גוף המופיע בפני ילדים, נוער וכל המשפחה, ושרקדניו יהוו עתודת רקדנים ללהקה הבוגרת. בשנה זו יצר באר את "זיכרון דברים" העוסקת בזיכרון השואה. יצירה זו ממשיכה ועולה על מיטב הבמות בעולם, מול בתי ספר, ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, בפתיחת מוזיאונים לזכר השואה ברחבי העולם ועוד. האופן בו היצירה עוסקת בזיכרון השואה שומר עליה רלוונטית ונגישה לכל. ניתן לומר בביטחון כי החל מהופעת הבכורה ועד היום צפו ביצירה זו למעלה מרבבות בני אדם בארץ ובעולם כולו.
בשנת 1996 מתמנה באר למנהלה האמנותי של הלהקה כמחליפה של ארנון.
בשנת 2002 הוזמן באר על ידי המשכן לאמנויות ליצור את היצירה "שומר מסך". ביצירה זו שילב באר הקרנות וידאו ושיתף באר פעולה עם אירית בצרי, אמנית וידאו ישראלית. את היצירה פותח וסוגר שירו של יהודה עמיחי "המקום בו אנו צודקים". "שומר מסך" זכתה בפרס ראשון במסגרת 50 שנות פסטיבל הקיץ בספליט אשר בקרואטיה, ובפרס ריקוד השנה באיסלנד. באותה שנה הוזמן באר על ידי להקת המחול ריקוויק איסלנד ובית האופרה של ברלין להעלות גם שם את "שומר מסך". בהמשך שנה זו זכתה הלהקה בראשותו של באר בפרס הביצוע של שרת החינוך ובאר עצמו זכה בפרס מפעל הפיס לאמנויות הבמה על שם לנדאו.
בשנים הבאות הוזמן באר ליצור עבור להקות רבות ברחבי העולם. לבלט קרואטיה, לתיאטרון הלאומי בספליט, יצר באר את "פרפרים". כמה שנים לאחר מכן ייצור באר עבורם שוב, הפעם את " Touch" אשר זכתה בפרס המחול של השנה. עבור Northwest בגרמניה, יצר באר את With your Eyes”"; עבור בלט בזל בשווייץ יצר באר את One two…move""; עבור בלט פוזנן בפולין ובלט ברנו בצ'כיה יצר באר את היצירה "מוטולה" אשר זכתה בפרס למחול הטוב של השנה. עבור פסטיבל וולפסבורג בגרמניה מוזמן באר ליצור קופרודוקציות שונות: בשנת 2010 "בגן השחור", בשנת 2012 יצר את "אמבכלל"; בשנת 2014 יוצר את “Lullaby for Bach” (למוזיקה של באך) בה הוא משלב את שירו של יהודה עמיחי "שיר ערש" בתרגום לגרמנית (הגרסה הישראלית למופע זה נקראת "בלקאאוט").
במקביל לעשייתו מעבר לים מוזמן באר ליצור עבור תיאטראות ופסטיבלים בארץ. בשנת 2005 הוזמן באר על ידי המשכן לאמנויות הבמה ליצור את "וכשהגיעה לשמש" שעלתה בבכורה עולמית על במת המשכן. על ידי פסטיבל ישראל הוזמן באר ליצור את "אקודום" שעלתה בבכורה עולמית בעת הפסטיבל בירושלים. על ידי פסטיבל ראשון לציון הוזמן ליצור את "יפוי כח" בה נוכח שירו של דויד אבידן "יפוי כח" בקריינות של דני בסן. בשנת 2008 הוזמן באר שוב על ידי המשכן לאמנויות הבמה ליצור את 60Hz לכבוד 60 שנה למדינת ישראל. בשנת 2005 זכה באר בפרס רוזנבלום לאמנויות הבמה ובשנת 2007 זכה באר בפרס היצירה הטובה של השנה ליצירה "מאגנום" בביצוע הבלט בתיאטרון הלאומי של ספליט בקרואטיה. להקת המחול הקיבוצית זכתה בשנה זו בפרס שרת החינוך על היצירה "אינפראדום" בה שילב באר טקסט ולחן שכתב והלחין בעצמו ומבוצע על ידי ישראל ברייט. בשנת 2013 יצר באר את היצירה "חסר השלם" אשר קיבלה את פרס "עכבר העיר" למופע המחול הטוב ביותר של השנה.
לאורך השנים הרחיב באר את פעילות המחול בגעתון. בשנת 2006 הוכרז באופן רשמי "כפר המחול הבינלאומי בגעתון". המקום היה למרכז בינלאומי למחול המהווה אבן שואבת לרקדנים, אמנים ויוצרים מהעולם כולו. בחוד הפעילות של עשייה ויצירה פועלת להקת המחול הקיבוצית. תחת כנפיה פועלים להקת המחול הקיבוצית הצעירה, "מסע מחול" (תוכנית המביאה לארץ רקדנים צעירים מרחבי העולם להתנסות בעבודה בסביבה מקצועית לצד הלהקה). "הסדנא למחול" (המציעה מסגרת ללמידה מקצועית עבור רקדנים לאחר שרותם הצבאי בתוכנית שבועית מלאה במשך שנתיים). הכפר מטפח רקדנים צעירים מוכשרים ובולטים במיוחד המגיעים מדי שבוע לפעילות ייחודית, כאשר פעילות זו ורבות נוספות מסובסדות באופן מלא על ידי הלהקה ותורמים שונים במטרה למנוע מפערים כלכליים להוות מכשול עבור תלמידים ורקדנים צעירים.
בכפר מתקיימות מזה מספר שנים תוכניות המבקשות לקרב בין המגזר היהודי והערבי באמצעות התנועה. לכפר המחול מגיעים מדי שנה ילדים החל מגיל גן ועד סיום התיכון להשתלב במסגרות של חוגי מחול חובבניים, קורסי קיץ מקצועיים ובית ספר למחול המציע מסלול לבגרות במחול לאלו מהם המבקשים להתמקצע. הפעילות בכפר מבקשת להגיע אל כלל הקהילה ופותחת את שעריה לביקורי מגמות מחול בבתי ספר, לקבוצות תיירים, לקבוצות עובדים שמגיעות לימי גיבוש והנאה ולאנשים המבקשים עניין, התנסות והנאה באמצעות ריקוד.
במשך השנים יצר באר מעל 50 עבודות. רובן יצירות באורך מלא לערב שלם למבוגרים ולילדים שזכו לתהודה בינלאומית וזיכו את באר בפרסים ואותות הוקרה בארץ ובחו"ל. תחת שרביטו האמנותי של באר, מתקבלת הלהקה הקיבוצית בסופרלטיבים רבים ובחום רב על ידי הביקורת והקהל. הלהקה הקיבוצית בראשותו מהווה ספינת דגל ושגרירת תרבות בינלאומית.
על באר ועל יצירתו נכתבו עבודות אקדמיות רבות, בישראל ומחוצה לה. בשנת 2016 קיבל תואר עמית כבוד מהאקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים.
באר נשוי ואב לשניים. אחייניתו היא השחקנית והקומיקאית גיה באר גורביץ'.