יחסי גואטמלה–ישראל

לפני הקמת מדינת ישראל

ב-16 ביוני 1947 הגיעו לארץ-ישראל אחד-עשר נציגי ועדת אונסקו"פ, שנתמנתה על ידי האו"ם כוועדת חקירה. מטרת הוועדה הייתה להציע פתרונות אפשריים לנוכח המצב הפוליטי דאז בארץ-ישראל. אחד מנציגי הוועדה היה מדינאי מגואטמלה בשם חורחה גרסיה גרנדוס, ששימש גם כשגריר גואטמלה באו"ם.
על בסיס דעתם של רוב חברי הוועדה הנ"ל (7 מתוך 11), שבהם נמנה גם נציג גואטמלה, גובשה תוכנית החלוקה לפתרון המצב בארץ-ישראל. ב-29 בנובמבר 1947, במהלך ההצבעה בנושא תוכנית זו בעצרת הכללית, גואטמלה הייתה בין 33 המדינות שהצביעו בעדה. כמו כן נטען, שלצורך ההצבעה גרנדוס אירגן את מדינות אמריקה הלטינית באמצעות שגריריהן באו"ם כגוש משמעותי של קולות בעד התוכנית.
על סמך חוויותיו מהביקור, כתב גרנדוס ספר בשם: "כך נולדה מדינת ישראל", ועל-שמו נקראים רחובות בירושלים, ברמת גן ובנתניה.

יחסים הדדיים

שגרירות גואטמלה בישראל החלה לפעול בירושלים החל משנות ה-50 של המאה ה-20 ועד לשנת 1980,  ולאחר מכן הועברה השגרירות לתל אביב. 
בשנת 1958 הוחלט לקרוא רחוב מסוים בשכונת קריית היובל בירושלים על שם גואטמלה, ובגואטמלה סיטי ישנה כיכר, הקרויה על שם מדינת ישראל.

תמיכה ציבורית ומדינית

על רקע מבצע עופרת יצוקה במהלך ינואר 2009, נערכו בגואטמלה סיטי מפגני תמיכה בישראל, וזאת ב"כיכר החוּקה" (ספ') ומול שגרירות ישראל בעיר.
במהלך טקס, שנערך בקונגרס של גואטמלה באפריל 2009, הוענק לישראל אות הוקרה בדרגה הגבוהה ביותר, הניתן על ידי גואטמלה. הוקרה זו זכתה לתמיכתם של רוב חברי הקונגרס בשיעור של שני שלישים, ונועדה להביע תודה עבור תמיכתה של ישראל בגואטמלה בתחומים שונים, כגון: חקלאות, חינוך, רפואה וביטחון.
בדצמבר 2012 ביקר לראשונה נשיא גואטמלה בישראל. במפגש בין ראשי המדינות, צוין לטובה הקשר בין ישראל לבין גואטמלה.
בדצמבר 2017 בעקבות נאום ירושלים של טראמפ, שרת החוץ של גואטמלה, סנדרה חוב, אמרה, כי גואטמלה תומכת בהצהרת טראמפ בכך שירושלים היא בירת ישראל. בהצבעה באו"ם נגד הכרזת טראמפ, גואטמלה הייתה אחת מ-9 מדינות שהתנגדו להצעה.
ב-24 בדצמבר הודיע נשיא גואטמלה ששוחח עם ראש הממשלה בנימין נתניהו ובכוונתו להעביר את שגרירות ארצו לירושלים, ולשם כך נתן הנחיות לשגריר בישראל.
גואטמלה היא המדינה הראשונה שהלכה בעקבות ארצות הברית והודיעה על כוונתה להעביר את השגרירות לירושלים. ב-5 במרץ הכריז נשיא גואטמלה בוועידת איפא"ק שהשגרירות תועבר לירושלים ב-16 במאי 2018 (יומיים לאחר המועד להעברת שגרירות ארצות הברית לירושלים). ב-1 במאי הועברה השגרירות לירושלים,, וב-16 במאי נחנכה באופן רשמי במעמד נשיא גואטמלה מוראלס וראש ממשלת ישראל נתניהו .
בחודש יוני 2018, ובעקבות ההתפרצות הקטלנית של הר הגעש פואגו, משרד החוץ הישראלי וצוות זק"א העניקו לניצולי ההתפרצות סיוע בשווי 10,000 דולר שכלל בין היתר שמיכות, תרופות, ציוד עזרה ראשונה וטבליות טיהור מים. בנימין נתניהו שוחח עם נשיא גואטמלה והביע תנחומים בשם אזרחי ישראל.

מסחר, תעשייה ותשתיות

בשנת 2004 גדל הייצוא מישראל לגואטמלה ב-88%. הייצוא כלל, בין היתר, ציוד תקשורת, מכונות וכימיקלים. נכון לשנת 2005, פעלו בגואטמלה 134 חברות ישראליות בתחומים שונים, כגון: כבישים, תחנות כוח, תשומות לחקלאות מתקדמת ועוד. אחת מהחברות, אוֹרְמָת טכנולוגיות, מפעילה תחנת כח גאותרמית באָמאטיטלאן (ספ'), שבמחוז גואטמלה.

ביטחון

בשנת 1975 נמסרו 11 מטוסי ערבה לגואטמלה על ידי ישראל, וזאת בנוסף לציוד ביטחוני מסוגים שונים, כגון נשק קל וכלי תחבורה צבאיים, שנמסרו גם בהמשך. 
לאחר-מכן, בשנת 1977, הוסכם על מכירת 10 מטוסי ערבה נוספים לגואטמלה, אשר נמסרו במהלך אותה שנה וב-1978. 
באפריל 2014 דווח על כך, שהתקיימו מגעים בין חיל האוויר של גואטמלה לבין התעשייה האווירית לישראל לצורך שדרוג אפשרי של מטוסי הערבה ומטוסים נוספים, המצויים ברשות גואטמלה.
בנובמבר 2013 הוחלט על ידי ממשלת גואטמלה, לחדש את חימושה של המשטרה הלאומית המקומית, על ידי רכישת כלי נשק מתעשיות נשק לישראל, ושתי חברות נוספות מאיטליה ומאוסטריה.