google/wiki40b huggingface dataset:
קנת בראנה

ביוגרפיה

קנת׳ בראנה נולד בבלפסט, צפון אירלנד שבממלכה המאוחדת. משפחתו עברה עמו לאנגליה כשהיה בן 9. בשנת 1990 הוענק לבראנה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בלפסט.
בראנה מרבה להופיע בתיאטרון ובקולנוע, עיקר פרסומו בא לו בזכות העיבודים הקולנועיים שעשה למחזות של שייקספיר, "הנרי החמישי" משנת 1989, "מהומה רבה על לא דבר" מ־1993 ו"המלט" מ־1996. הוא כיכב בסרטים רבים נוספים.
הוא היה מועמד לארבעה פרסי אוסקר, ובכללם פרסים על בימוי ומשחק בסרט "הנרי החמישי" ועל התסריט עבור הסרט "המלט". ב־2001 זכה בפרס אמי על משחקו בסרט הטלוויזיה "קונספירציה".
בראנה היה נשוי לשחקנית אמה תומפסון, הם נפגשו ב־1987 כשהופיעו כזוג נשוי בסדרת הטלוויזיה "תהפוכות מלחמה". הם המשיכו להופיע יחד בסרטים כמו "רצח מן העבר" ו"החברים של פיטר". בראנה ותומפסון התגרשו ב־1995. הלנה בונהם קרטר הייתה חברתו בין השנים 1994 עד 1999.
ב-2002 שיחק בסרט "הארי פוטר וחדר הסודות" בתור פרופ' גילדרוי לוקהרט.
ב־2003 התחתן עם לינדזי ברונוק.
ב-2008 כיכב בראנה בשלושה סרטי טלוויזיה באורך מלא, על פי רומנים של הסופר השוודי הנינג מנקל כשהוא מגלם את דמותו של בלש המשטרה קורט וולנדר. בראנה שימש גם מפיק בפועל של הסדרה, והיא שודרה לראשונה ב-BBC1 בנובמבר ובדצמבר 2008.
בשנת 2016 הצטלם לסרטו של כריסטופר נולאן "דנקרק" לצד טום הארדי, קיליאן מרפי והארי סטיילס. הסרט יצא לאקרנים ביולי 2017.
בשנת 2017 ביים בראנה את סרט הפשע הבלשי "רצח באוריינט אקספרס", בו גילם גם את התפקיד הראשי של הבלש הרקול פוארו. הסרט מבוסס על ספר באותו שם מאת אגאתה כריסטי.
הסכם טורקמנצ'אי

הסכם טורקמנצ'אי (ברוסית: Туркманчайский договор, בפרסית: عهدنامه ترکمنچای) היה הסכם שלום שנחתם בין האימפריה הרוסית לבין האימפריה הפרסית (سلسله قاجاریه), ב-21 בפברואר 1828, בכפר טורקמנצ'אי שבאיראן, במטרה לסיים את מלחמת רוסיה-פרס (1828-1826). 
כמו ההסכם הקודם בין המדינות, ההסכם נחתם לאחר הפסדים כבדים של האימפריה הפרסית בשדה הקרב. בצד האימפריה הרוסית על ההסכם חתום איוואן פסקביץ', מצד הפרסים - שר החוץ פתח עלי שאה. אלכסנדר גריבוידוב היה בין הפעילים המרכזים בהסדרת תנאי ההסכם. ביחד עם הסכם גוליסטן, הסכם זה נחשב אחד המשפילים בהיסטוריה הפרסית המודרנית.

השלכות ההסכם

עם היוודע על תנאי ההסכם, החלו מהומות בבירת פרס. ב-11 בפברואר 1829 השגרירות הרוסית נכבשה על ידי ההמון, בעקבות עימות דיפלומטי הקשור לאחד מסעיפי ההסכם. כמעט כל עובדי השגרירות, כולל השגריר אלכסנדר גריבוידוב נהרגו.
כתוצאה מההסכם, כ-80 אלף ארמנים תושבי פרס הועברו לשטח שהועבר לשליטה רוסית.
ההסכם עיצב את הגבול בין שתי המדינות עד לתחילת המאה ה-20 וכן את גבולה הדרומי של ברית המועצות באזור. גבול זה לא השתנה גם עם הקמת ארמניה ואזרבייג'ן העצמאיות.
חוקות הגויים

פרשנות חז"ל

על פי פרשנות חז"ל לפסוקים, ובעקבותיהם בפסיקה ההלכתית, עולה שציווי זה מתמקד בצורת הלבוש ובצורת התספורת, ובסגנון הבניה.

לבוש

בספרי (פרשת ראה, פיסקה פא) נדרש שיש להתרחק אף מהלבוש של גויים.
... שלא תאמר הואיל והם יוצאים בטנא אף אני אצא בטנא.
הואיל והם יוצאים בארגמן אף אני אצא בארגמן.
הואיל והם יוצאים בתולסין אף אני אצא בתולסין ואעשה כן גם אני.
על פי הגאון מווילנה האיסור כולל כל סוגי המלבושים של הגויים אף שאין בהם כלל שייכות לעבודה זרה. אולם המהרי"ק (שורש פ"ח) הגביל איסור זה רק לבגדי עבודה זרה, ולבגדי פריצות (=ארגמן). על סמך פסיקה מקלה זו, התבססו פסיקות רבות המתירות לערוך טקסים צבאיים והנחת זרים על הקברים ועודלבוש מודרני מותר ואינו בכלל האיסור. למרות זאת בציבורים מסוימים, מקדשים את הלבוש היהודי המסורתי, בטענה שהבדלות מעין זו גורמת לחיזוק שמירת מצוות ולאי פריקת עול. בהגדה של פסח (המבוססת על מדרש הלכה) מוזכר שבני ישראל כשהיו במצרים היו שונים בלבושם מהמצרים המקומיים.

תספורת

לדעת ר' יהודה בן בתרא חלק מאיסור זה הוא שאין להסתפר כמו הגויים "שלא תגדל ציצית ושלא תספר קומי".
לפי רוב הפרשנים תספורת קומי הכוונה להשארת השערות במרכז הראש וגילוח השער שמעל האזניים הנקראת בימינו מוהיקן. אולם יש שפירשו "קומי" - גילוח השערות שמלפנים והשארת שערות כלפי העורף (קוקו). גם לגבי גידול שער לנוי (לבנים) יש מהפוסקים שאוסרים
בתלמוד בבלי מובא שבמקרים של צורך לאומי איסור זה מותר.
וכדתניא: המספר קומי הרי זה מדרכי האמורי, אבטולמוס בר ראובן התירו לו לספר קומי, מפני שהוא קרוב למלכות; של בית רבן גמליאל התירו להם לספר בחכמת יונית, מפני שקרובים למלכות.
— תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ג, עמוד א'

ארכיטקטורה (בתי כנסת)

בנוסף לאיסורים אלו מובא בספרא שאין לחקות את הגויים גם בעשיית מבנים כמותם. "ובחקותיהם לא תלכו ... שלא תלכו בנימוסות שלהן בדברים החקוקין להם כגון תיטריות וקרקסאות והאסטריות" יש דעות שונות בין הפוסקים בהבנת דברים אלו. רובם מבינים שהכוונה שאין לעשות צורת בית הכנסת כצורת מבני עבודה זרה. על אף איסור זה ציינו חוקרי בית הכנסת העתיקים (סוקניק ואחרים) שבתי הכנסת בעת העתיקה היו דומים מאד בצורתם לבתי פולחן גויים, רצפת הפסיפס והקישוטים נלקחו ממוטיבים הנהוגים ברומי, אף דמות אל השמש (הליוס) הופיע בכמה בתי כנסיות עתיקים.
על סמך פסיקה זו יש פוסקים שכתבו לאסור לעשות בבית הכנסת צריח. ביהדות תימן אף נמנעו מטעם זה מבניית כיפה על בנין בית הכנסת.

סוג העמים

רוב האזכורים במקרא מובאים בהקשר לעמי מצרים וכנען. ספר יראים הגביל איסור זה רק לעמים אלו. אולם לרוב הפרשנים ההיבדלות היא מכל עובדי עבודה זרה. והיו שהרחיבו את האיסור אף לגויים שאינם עובדים עבודה זרה.

בדברים שיש בהם טעם

דעת רבינו ניסים, והרב יוסף קולון במנהגים שיש להם הסבר הגיוני לא שייך איסור חוקות הגויים. אולם הגאון מווילנה חלק בחריפות על פסק זה.

איסורים נוספים

בתקופת ההשכלה נדרשו רבים מחכמי הזמן (בעיקר החת"ם סופר ותלמידיו) לשאלות הנוגעות לאיסור זה. בין הדברים אפשר למנות: עוגב בבית הכנסת, עשיית חופה בבית הכנסת, מיקום הבימה בבית הכנסת סגנון בגדי החזן, הליכה ללא כיפה, הנחת זרים על הקברות ועוד. אולם הרב אהרן וולקין הסתייג מספרות זו, שעל פי דעת היראים האיסור הוא רק בדברים שנעשו לשם עבודה זרה.
(נמצאת אומר: הטענה שהעוגב, לדוגמה, הוא כלי זמר יהודי במקורו - וקרוי "מנים" במקרא - אין בה כדי להתיר את הבאתו לבית כנסת; שהרי אין ספק, שכלי זה משמש עתה לבית תפילה של אמונה לא - יהודית)
— פירושו של הרש"ר הירש לויקרא, י"ח
Love?

On the Floor

הסינגל הראשון, On the Floor - גרסה עדכנית לשיר למבדה מ-1989 יצא לאור ב-8 בפברואר 2011, בהשתתפות הראפר האמריקאי פיטבול ובהפקת רד וואן. השיר זכה להצלחה רבה במדינות שונות וזכה להיכנס למקום ה-5 במצעדים רבים כגון ארצות הברית, אוסטריה, אוסטרליה, דנמרק, צ'כיה וכו'. שיר זה סימל את חזרתה של לופז לסצנת המוזיקה כ-4 שנים לאחר אלבומה האחרון "Brave". השיר מכר 11,400,000 עותקים ברחבי העולם - יותר מכל שיר אחר של לופז. הסינגל נחשב לאחד הסינגלים המוצלחים ביותר של לופז. הקליפ לשיר הוא גם הקליפ הנצפה ביותר של לופז עד היום בכך שחצה את רף המיליארד צפיות והוא אחד הקליפים הנצפים ביותר ביטיוב.

I'm Into You

הסינגל השני מהאלבום הוא I'm Into You, שהוצא לאור ב-1 באפריל 2011, בהשתתפות ליל ויין.
השיר מוקם במקום 41 בבילבורד האמריקאי. בבריטניה נכנס השיר לעשרת המובילים. לעומת הסינגל הקודם הסינגל הזה הצליח הרבה פחות במצעדים וצבר למעלה מ-200 מיליון צפיות ביוטיוב.

Papi

הסינגל השלישי הוא Papi, שיצא לאור ב-13 בספטמבר 2011. השיר נכנס לאלבום הלהיטים הכללי של שנת 2011 הנקרא "NOW THAT'S WHAT I CALL MUSIC 17", מחברת התקליטים הליקון ו-MTV. זוהי הגרסה ה-17 של אלבום הלהיטים, כפי שמצוין בשם האלבום. הקליפ גם כן הוא צבר ללמעלה מ-200 מיליון צפיות. במצעדים הסינגל נחל הצלחה פחותה בכך שלא נכנס כמעט למקומות הראשונים של המצעדים העולמיים ובמצעד הבילבורד הוט 100 נחל כישלון מוחלט בכך שהגיע רק למקום ה-96 ומשם לא עלה.
פפיון העצים

אורך הגוף

14 - 16 ס"מ. מוטת כנפיים: 26 - 30 ס"מ. משקל: 20 - 27 גרם.
גיל מקסימלי:2. צבעה הוא חום ודומה מאוד לפפיון שדות. צבע גבה אחיד, הנימור בחזה שלה דליל יותר והכתמים גדולים יותר. טופר האצבע האחורית קצר וכפוף משל רוב הפפיונים, ורגליה ורודות יותר.

אטימולוגיה

פירוש השם המדעי - Anthus trivialis - "עשבוני מצוי/רגיל".
Anthus = ציפור של שדות ומישורי עשב שהוזכרה על פליניוס בספרו "תולדות הטבע". נראה שהכוונה הייתה לנחליאלי צהוב.
Anthos - ציפור קטנה וצבעונית (לכן מתאים מאוד לנחליאלי) שהוזכרה על ידי אריסטו. הסיומת - trivialis = רגיל, סטנדרטי - "אחד מהשכונה". trivium= רחוב ציבורי.
השם באנגלית - Tree Pipit = פפיון עצים.
השם בערבית = אבו תמרה א (ל)שג'רי

תפוצה ומגמות אוכלוסין

פפיון העצים דוגרת לרוחב כל אירופה עד למערב סיביר. כל האוכלוסייה שלה נודדת. האוכלוסיות המערביות חורפות באפריקה, מדרום לסהרה. האוכלוסיות המזרחיות חורפות בהודו.
ההערכה היא כי באירופה דוגרים 27 - 42 מיליון זוגות (Birdlife International). האוכלוסייה האירופית מהווה 25 - 49 אחוזים מכלל האוכלוסייה העולמית.
בישראל מצויה הציפור בכל רחבי הארץ. היא מגיעה בתקופת הסתיו, מסוף אוגוסט עד אמצע נובמבר ובאביב, מחודש מרץ עד מאי. נדיר למצוא ציפורים אלו בחורף, הן נמצאות בקבוצות מצומצמות.
בתקופת הקינון, המעוף ושירת הכלולות הן בולטות במיוחד. בית גידולה משתרע על פני אירופה כולה ואף חודר עד למרכז אסיה, בחורף עד להודו ואפריקה הטרופית. בעת הקינון היא מצויה ביערות דלילים, חורשות ושדות שיחים נמוכים.

בית גידול

היא מצויה באזור סקנדנביה במיוחד, בקווי הרוחב האמצעים של כדור הארץ. ציפור זו רגילה לאקלים שנמצא ביבשה ולפעמים גם לאקלים שבאוקיינוס, אך עדיין נמנעת ממזג אוויר חורפי וגשום. פפיון העצים מצויה בצמרות עצים ושיחים בכדי לתצפת ו"לשוחח" עם שאר הציפורים. העץ או השיח שהיא נמצאת בו מסמל את השטח הטריטוריאלי שלה למטרת רבייה. בהתאם לכך, ישנם ציפורים שנמצאים ללא מקום לבית גידול ומקימים בתי גידול בעשב שקרוב לאדמה.

מזון

פפיון העצים ניזונה בעיקר מחרקים וצמחים שגדלים בחורף ובסתיו. המזון שלהם נלקח מהאדמה- עשב ועלים. לעיתים רחוקות היא אוכלת גם ענפים, גזעי עצים, גדעים ולפעמים היא תופסת חרקים בזמן שעפה באוויר.

רבייה

אתר הקן נמצא בדרך כלל על קרקע שטוחה או משופעת.
הנקבה דוגרת בין 12 ל-14 ימים ומטילה 2–6 ביצים תת-אליפטיות. צבעם משתנה מאוד- לעיתים קרובות הם בצבע חום, אפור או צבע אדמדם אבל גם כחול בהיר, ורוד וירוק.

נדידה

הם נודדים בחורף בכרתיים ובאיים של הים האגאי, במדינות המפרץ הפרסי ואיראן אך בעיקר באפרו טרופים ובתת היבשת ההודית.
אזור החורף הראשי באפריקה משתרע מול חופי גינאה לאתיופיה במערב, דרומה רק עד הקצה הצפוני של יער גשם המשוונית, אבל במזרח הרחבת דרום לנטאל וטרנסבל.

בישראל

בישראל יש שני תת-מינים, הראשון, טריויאליס, נפוץ ובדרך כלל נודד. בימי החורף לעיתים מבקר בישראל (באזור הדרום). המין השני, שלואטרי, נודד בעיקר באילת ובאזורים המזרחיים של ארץ ישראל.

שימור

פפיוני העצים אינם נמצאים בסכנת הכחדה ברחבי העולם. יש ירידה ניכרת בכמות הציפורים בהולנד, אנגליה, פינלנד ושווייץ למרות ירידה זו נמצאו באירופה כ5–8 מיליון זוגות. מין זה נמצא בטווח רחב ביותר ולכן לא נמצא בסכנת הכחדה, למרות זאת ישנה ירידה במספר הציפורים אך הירידה אינה מהירה בכדי להוות איום משמעותי.
מכון מחקר תורני

מכוני המחקר השונים

המכונים עוסקים במספר רב של נושאים, לעיתים - בנושא מסוים, ולעיתים בכמה. במסגרת פעילותם, המכונים חוקרים נושאים שונים, מהדירים ומפרשים ספרים רבים, ולרובם גם הוצאה לאור. חלק מן המכונים, מחזיקים כתב יד של המכון, העוסק בנושאים בהם המכון עוסק.

מקרא

מכוני מקרא עוסקים בפירוש למקרא ובחקר המקרא, מתוך גישה אורתודוקסית. בין היתר, על מכונים אלו נמנים דעת מקרא (במסגרת מוסד הרב קוק) ומכון ממרא.

תלמוד

מכוני תלמוד עוסקים לרוב בפירוש לתלמוד, ובהוצאת מהדורות מקוריות ועתיקות יותר. בין היתר, נמצאים בקטגורייה זו המכון הישראלי לפרסומים תלמודיים, במסגרתו הוציא הרב עדין אבן ישראל את ביאורו לתלמוד הבבלי, בגרסה קדומה, מכון הלכה ברורה ובירור הלכה ומכון התלמוד הישראלי השלם. מכון אורות הירושלמי

הלכה

מכוני מחקר תורניים רבים עוסקים כיום ביחסי היהדות לעידן המודרני, וכחלק מפעילותם הם חוקרים נושאים רבים, ביניהם - רפואה והלכה, מדע והלכה ועוד. בין היתר, ניתן למנות את מכון פוע"ה, מכון צומת, מכון כת"ר. בנוסף, מכוני מחקר רבים, חוקרים נושאים שהיו לא רלוונטיים  בתקופת הגלות, כמו מכון התורה והארץ, העוסק בחקר מצוות התלויות בארץ, ומכון המקדש העוסק בחקר המקדש.

מכונים העוסקים בנושאים מסוימים

מכונים רבים עוסקים בנושאים או במשנה מסוימת ביהדות, לרוב, סביב אישיות מסוימת. בין היתר, ניתן למצוא את מכון משנת הרמב"ם, ומפעל משנה תורה, העוסקים בתורת הרמב"ם, ואת ארגון שפע, העוסק רבות בנושאים חסידיים.

מכונים אחרים

מכוני המחקר התורני עוסקים בנושאים ותחומים רבים נוספים. ישנם מכונים העוסקים בעיקר בהוצאה מחודשת של ספרים עתיקים לאור, לרוב בעיצוב חדש ובההדרה. בין היתר, במסגרת זו פועלים מכון ירושלים ועוז והדר. מוסד הרב קוק, הוא חריג בהיקפו ותחום עיסוקו, והוא פועל ברוב נושאי המחקר, ומתפקד גם כהוצאה לאור של ספרים ישנים.

כתבי עת

מכונים רבים מוציאים במסגרת פעילותם גם כתבי עת בתקופות זמן שונות. המוכרים שבהם הם כתב העת תחומין, שיוצא על ידי מכון צומת, כתב העת אמונת עתיך, שיוצא לאור על ידי מכון התורה והארץ, וכתב העת מסורה ליוסף, שיוצא לאור על ידי מכון משנת הרמב"ם.
עמק מגניס

לקריאה נוספת

• Courtney King, Dr. Brenda Hall, Trevor Hillebrand, and Dr. John Stone, History of Grounded Ice in the Ross Embayment since the Last Glacial Maximum Using the Glacial Geology Alongside the Hatherton and Darwin Glacier system, Antarctica
אוניברסיטת לאוול

הסמינר הגדול

ראשיתה של האוניברסיטה הוא סמינר קוויבק (Séminaire de Québec או "הסמינר הגדול של קוויבק" Grand Séminaire de Québec) שהוקם ב-1663 על ידי פרנסואה דה לאוול, הבישוף הראשון של צרפת החדשה (המושבות הצרפתיות בצפון אמריקה). הסמינר הוקם כקהילת כמרים בהתאם לדיונים שנערכו בועידת טרנטו כמרכז ללימודי תאולוגיה ולהכשרת פרחי כמורה. הסמינר שימש גם כמקום מגוריו הזמני של הבישוף של קוויבק עד לחניכת מגוריו הרשמיים ב-1677 והיה לגורם מרכזי בחיי הכנסייה של קנדה. 
בשנת 1668 נחנכו המגורים של הסטודנטים בקולג' הישועי בעיר העתיקה של קוויבק. לאחר מכן נוסד גם "הסמינר הקטן של קוויבק" כמוסד שבו למדו המתעתדים להתקבל בסופו של דבר לסמינר הגדול. לאחר כיבוש קנדה בידי הבריטים הפך הסמינר הקטן לקולג'.

אוניברסיטת לאוול

ב-1852 אישרה המלכה ויקטוריה את הקמת האוניברסיטה על בסיס הסמינר, על מנת להעניק חינוך אקדמי לדוברי צרפתית. האפיפיור בנדיקטוס החמישה עשר אישר את הקתדרה ללימודי תאולוגיה של האוניברסיטה והשיעורים בתאולוגיה, רפואה ומשפטים הועברו על ידי כמרים. הכמרים הללו עודדו את הקמתו של קמפוס נוסף במונטריאול, ב-1878, שהפך לאוניברסיטת מונטריאול.

הקמפוס ההיסטורי

מבני הקמפוס ההיסטורי של הסמינר נבנו בין 1675 ל-1932. כיום שוכן בסמינר הישן בית הספר לאדריכלות של אוניברסיטת לאוול. בבניין קמיל רואה שוכן מרכז נוער שהוקם על ידי הסמינר ב-2004 ומרכז הארכאולוגיה של האוניברסיטה. מגורי הנזירות הדומיניקניות הפכו למוזיאון ומבני פקולטות האוניברסיטה הישנים היו לבית ספר. 
בניין ז'אן אוליבייה בריאנד (מגורי הכמרים) משמש באופן חלקי את הסמינר לכמרים שממשיך להיות מוסד דתי חשוב בדיוקסיית קוויבק, אך ברמת פעילות מצוצמצת מחוסר ביקוש. מסיבה זו הפך הסמינר הקטן ב-1987 למלכ"ר בבעלות פרטית.

האוניברסיטה כיום

רוב מחלקות האוניברסיטה והמטה שלה מרוכזים בקמפוס חדיש בקוויבק סיטי. הקמפוס, המכיל כ-30 בניינים, משתרע על פני 1.2 קמ"ר ומרושת ברשת מנהרות תת-קרקעיות להולכי רגל, לצורך תנועה חופשית בין המבנים גם במזג אויר קשה. בין המבנים משתרע גן רחב ידיים.
נכון ל-2003 לומדים באוניברסיטה 37,000 סטודנטים ב-350 תוכניות. 20% מהם לתארים מתקדמים. כ-2,500 סטודנטים בשנה מגיעים מחוץ לקנדה. האוניברסיטה מציעה גם קורסים ללמידה מרחוק.
באוניברסיטה פקולטות לרבים מן המקצועות האקדמיים (ארכיטקטורה, מדעים מדויקים, הנדסה, משפטים, רפואה, רפואת שיניים, רוקחות, סיעוד, ספרות, פילוסופיה, מוזיקה, חקלאות ומזון, ניהול, חינוך, עבודה סוציאלית ועוד).
האוניברסיטה שמה דגש על פעילות ספורט ופועלות בה קבוצות ספורט רבות, הנקראות "אדום וזהב" (Rouge-et-Or). 
בין בוגרי האוניברסיטה שלושה ראשי ממשלה של קנדה: לואי סן-לורן, בריאן מלרוני וז'אן קרטיין, וכן שופטים של בית המשפט העליון, ראשי פרובינציות ושרים בממשלה. שר החוץ של קנדה מאז נובמבר 2015, סטפן דיון, הוא בוגר המוסד.
תהילים מ"ט

מהות המזמור

תוכן המזמור הוא קריאה לאנשי העולם, שלא לבטוח ולסמוך על עושרם וממונם, כפי שכותב המלבי"ם: "תוכחת מוסר אל הבוטחים בעשרם ועובדים את גופם ואדמתם ומעבידים ומאבדים את נפשם ונשמתם, מראה על פניהם סכלותם כי יחליפו העולם העומד באובד, הרוחני בגשמי, הנקלה בנכבד, וכי נמשלו כבהמות נדמו".
רבי אברהם אבן עזרא כתב בשבח המזמור מאחר שנרמז בו מציאות העולם הבא: ""זה המזמור הוא נכבד מאד, כי יש בו מפורש אור העולם הבא ונשמת החכמה שלא תמות".
הרב שמשון רפאל הירש, כתב אף הוא על תוכן המזמור:
נושאו הוא היחס שבין הקניינים החומריים לבין תפקידו הרוחני-מוסרי של האדם. רק בהשיגו בחייו עלי אדמות את המטרות הרוחניות והמוסריות הללו, ובהקדישו להם את כל רכושו הגופני-ארצי כאמצעי להשגתן, מציל האדם את מהותו הנפשית מחלד ונכנס עם מיתתו אל חיק הנצח. ברם, אם טועה הוא בייעודו זה ורואה, להפך, את המטרה העצמית והעיקרית של חייו בעולם הזה ברכישת קניינים חומריים, מקפח הוא בזה את קיומו בזה ובבא, וחייו אינם עוברים מעבר לתחום קברו.

זמן אמירתו

נהגו לומר מזמור זה בבית האבל בסיום תפילת שחרית ומנחה (ובקצת קהילות בתפילות שחרית וערבית). מנהג הוזכר כבר בבאר הגולה:
וראיתי פה לק"ק ספרדים מנהגים אחרים בענין התפלה וההשכבה ומנהג המנחמים, ואומרים שם בערב ובבוקר אחר התפלה מזמור מ"ט בתהלים וצדוק הדין, וגם המה מנהג עתיקין וותיקין
בקצת קהילות נוהגים במקום מזמור זה "מכתם לדוד" (מזמור טז), ויש נוהגים לומר "שמעו זאת כל העמים" בימים שאומרים תחנון, ו"מכתם לדוד" בימים שאין אומרים תחנון.
Assassin's Creed: Renaissance

הרקע

Assassin's Creed: Renaissance הופץ לראשונה בממלכת בריטניה ב-20 בנובמבר 2010 על ידי Penguin Books בפורמט כיס. ב-23 בפברואר 2010 זה שוחרר גם בארצות הברית על ידי Penguin Books תחת קטגוריית "ספרי האס".

תקציר

עלילת הספר מתמקדת בגיבור הצעיר, אציו אדיטורה, המחפש נקמה אחרי מות משפחתו. במשימה זו, הוא מוצא את האמת לגבי אביו ולגבי ההיסטוריה שלו. הוא מודרך על ידי מתנקשים, עד שלבסוף הוא הופך לאחד מהם. אציו מתערב במלחמה בין המתנקשים לבין הטמפלרים, ושניהם מחפשים כספת עתיקה באיטליה המכילה טכנולוגיה שיכולה לשלוט על בני אדם.
הסיפור כולו מתרחש במאה ה-15 באיטליה, הדמויות בסיפור לא בהכרח מדויקות לחלוטין. כמו רודריגו בורג'ה, שמתפקד כיריב. בניגוד למשחק Assassin's Creed II, הספר לא ממשיך דרך תקופה ארוכה של זמן (עלילת המשחק מתרחשת גם בשנת 2012). אין שום קשר בין האירועים המודרניים לבין האירועים ב-Assassin's Creed, כולל דזמונד מיילס שצופה בעבר בזיכרונותיהם של אבותיו הקדמונים. חלק מהסיפור מספר על מערכת-היחסים בין אציו לבין קריסטינה, שנשארו ממחוץ למשחק ונכללו דווקא במשחק הבא Assassin's Creed: Brotherhood.
יוהאן וולפגנג דובריינר

חייו

נולד בעיר הוף שבדוכסות ביירייט לאב שעבד כעגלון. הוא לא למד באופן מסודר, היה עוזרו של רוקח במינכברג - תפקיד שאיפשר לו לקרוא ולבקר בהרצאות מדעיות. בהמשך על מנת לקבל רישיון לניהול בית מרקחת מ-1800–1803 הוא למד מדעי טבע בשטרסבורג אז בצרפת.
בחזרתו הוא לא הצליח לפתוח עסק אך בעקבות הכרת מקצוענים בפרסומיו על שיפור תהליכי קבלת תרכובות שונות ב-1810 בעזרת גתה הוא הוזמן לעבוד כפרופסור באוניברסיטת יינה.

פועלו

ב-1821 הוא הצליח לבודד חומצה אצטית על ידי חמצון כוהל בנוכחות פלטינה וב-1823 דיווח על התלקחות של מימן בנוכחות פלטינה ספוגית בעקבותיה המציא את אחד המצתים הראשונים הידוע בעקבותיו כמנורת דובריינר. שתי העבודות הללו יחד עם עבודותיו של האמפרי דייווי התחילו ענף כימיית קאטליזות. במחקרו שהתחיל ב-1829 גילה מחזוריות ועקביות בתכונותיהם של קבוצות יסודות. כך הוא מצא שהמשקל האטומי של ליתיום ואשלגן קרוב מאוד לזה של נתרן וכך גם לעוד יסודות כאשר צפיפותם של אותם היסודות גם כן מסתדרת באופן זהה. השלישיות הללו נקראו בהמשך "טריאדות (שלישיות) דובריינר".
בנוסף עשה ניסויים על מנת לבודד אֵקַאבּוֹרוֹן אותו החשיב כריפוי למחלת הכלבת. הצליח לבודד פורפורל, היה אחד הראשונים להשתמש בפלטינה כזרז לתגובות כימיות, עסק בתהליכי צביעת בדים, חקר תהליכי תסיסה.
הסופר גתה, שהיה חברו, גם ביקר בהרצאותיו כל שבוע והשתמש בתאוריות אפיניות כבסיס לנובלה "Die Wahlverwandtschaften" ("אפיניות הבחירה") מ-1809.
נפטר ביינה שהשתייכה אז לדוכסות סקסה-ויימאר-איינזך.
עוזרר

תיאור

הסוג מאופיין בפירות פשוטים ועסיסיים דומים לענבה ומכילים בין 1 ל-5 זרעים. קליפת הצמח הצעיר לרוב אפורה וחלקה וסדוקה בצמח מפותח. הענפים ולעיתים גם הגזע מעוטרים בקוצים רחבים בבסיסם שאורכם 1–3 ס"מ. העלים גדלים סביב ענפים צעירים בצורה ספירלית, ובאשכולות על ענפים ארוכים. העלים של רוב המינים הם בעלי אונות ושוליהם משוננים. הפרחים בדרך כלל לבנים.

שימושים

הפירות משמשים לאכילה כפי שהם ולהכנת ריבות, מיצים ויינות. גם העלים נאכלים לעיתים כשהם כבושים. כמו כן, ברפואה עממית מייחסים לפירות סגולות רפואיות. מיני הסוג משמשים גם כצמחי נוי ולגידול באמנות הבונסאי. העוזרר משמש ככנה להרכבה של מספר עצי פרי, בהם אגס.
פרח העוזרר הוא הפרח הלאומי של מדינת מיזורי.
הסוכנות לביטחון לאומי (מונטנגרו)

היסטוריה

גופי הביון במונטנגרו נולדו לראשונה ב-13 במאי 1944, כאשר הוקמה OZNA כחלק הצבא העממי היוגוסלבי, במסגרת המנגנון פעל מרכז אוטונומי למודיעין במונטנגרו. OZNA פוצלה מהצבא במרץ 1946 ושולבה לתוך משרד הפנים ובכך הפכה לסוכנות ביון אזרחית. 
בצבא היוגוסלבי, פעל מנגנון בשם KOS שנוצר כגוף ריגול נגדי צבאי, בעוד למקבילה האזרחית (שלא הייתה קשורה למשרד הפנים) קראו UDB.
במאי 2005, הסוכנות לביטחון לאומי הוקמה כסוכנות ממשלתית נפרדת, שעובדיה ומתקניה הגיעו מהסניף המונטנגרי של UDB.
Freedom Fields

רקע

יוצרת הסרט, נזיהה ארבי, היא בת לאב לובי, שגדלה באנגליה. לפני המהפכה של 2011, היא מעולם לא בקרה במולדתו של אביה, אך עם השינויים הגורפים שהגיעו לאחר האביב הערבי, היא החליטה שעליה לבדוק את המתרחש שם ולהשלים פערים, והסרט Freedom Fields הוא התוצאה של החקירה התיעודית והאישית שלה.

צאת הסרט

בכורת הסרט התקיימה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו בספטמבר 2018, ונבחר גם להקרנה בפסטיבל הסרטים הבריטי (BFI) באוקטובר 2018, וממשיך להגיע לפסטיבלים ומדינות נוספות. הוא היה מועמד לפרס "סוס הארד" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסטוקהולם.
סטיבן רודר

ביוגרפיה

רודר נולד בקנטון שבקונטיקט. ב-1984 סיים תואר ראשון במנהל עסקים באוניברסיטת בוסטון והתגייס לחיל הנחתים. 
שירת כקצין אספקה ומפקד מחלקה בגדוד התקיפה האמפיבית השלישי. עבר קורס טיס והוכשר בטייס מטוסי AH-1 קוברה. שירת בטייסת מסוקי התקיפה הקלים 367 והשתתף עמה במלחמת המפרץ. לאחר מכן שירת בטייסת המסוקים הבינוניים 161 שנטלה חלק ביחידת המשלוח ה-11 לאזור המפרץ הפרסי. שימש ראש מחלקת AH-1 בטייסת האימונים של הנחתים, שירת כקצין לוגיסטיקה ומבצעים בטייסת מסוקי התקיפה הקלים 167 וכקצין מבצעים בטייסת המסוקים הבינוניים 261. שירת כעוזרו הצבאי של ראש צוות החשיבה במחלקת ההגנה.
רודר פיקד על טייסת מסוקי התקיפה הקלים 167. שימש קצין תכנון לענייני אפגניסטן ופקיסטן בפיקוד מרכז של ארצות הברית. במהלך מלחמת אפגניסטן הוצב באפגניסטן, פקיסטן וקטר. פיקד על להק 26 שהוצב באל-אסד בעיראק. שימש ראש ענף באגף התעופה של חיל הנחתים ועוזר למפקד חיל הנחתים. 
ביולי 2013 מונה למפקד כנף הנחתים הראשונה. ב-2015 קודם לדרגת מייג'ור גנרל ומונה לראש מחלקת תכנון בפיקוד האוקיינוס השקט של ארצות הברית. 
ביולי 2017 מונה לסגן לענייני תעופה של מפקד חיל הנחתים בדרגת לוטננט גנרל. 
רודר בעל תואר שני בלימודים צבאיים מהמכללה לפיקוד ומטה של חיל הנחתים ותואר שני בלימודי אסטרטגיה ממכללת המלחמה של הצבא.
בטלה חברתית

בטלה חברתית או בטלנות חברתית היא תופעה שמתרחשת בביצוע משימה בעבודה קבוצתית בה היחיד משקיע פחות מאמץ מאשר היה משקיע לו היה מבצע את העבודה לבדו. זו הסיבה לכך שלעיתים קבוצות מתפקדות פחות טוב מאשר סך הביצועים של חבריהן בעבודה אינדיבידואלית. הנטייה לסמוך על עבודתם של אחרים גוררת השקעת פחות מאמצים מצד היחיד. מחקרים מראים כי תופעת הבטלה החברתית נמצאת במידה מסוימת בכל קבוצה, בין אם היא מתפקדת היטב או בעלת תפקוד לקוי. קיימת סבירות גבוהה יותר להימצאות בטלה חברתית בחברות בהן הדגש הוא על הפרט מאשר בחברות בהן הדגש הוא על הקבוצה הקולקטיבית.

מקור המונח

לתופעה זו יש אזכור בביטוי תלמודי - "קדירא דבי שותפי לא חמימי ולא קרירי" (תרגום מארמית: קדירת השותפים אינה חמה ואינה קרה) - כל אחד מהשותפים בביצוע משימה סומך על חברו שיבצעה. אחד התיעודים הראשונים לתופעה פורסם בשנת 1913 על ידי הפסיכולוג הגרמני מקסימיליאן רינגלמן. רינגלמן ביצע מספר ניסויים בשנים 1882-1887 ובאחד מהם ביקש מפועלים גרמניים למשוך בחבל חזק ככל האפשר ביחידים ובקבוצות של שניים, שלושה ושמונה. התוצאות הראו כי בממוצע ככל שהקבוצות גדלו, הכוח היחסי שהושקע היה נמוך יותר. כך למשל, בקבוצות של שלושה הושקע כוח הגדול פי 2.5 מכוחו של יחיד וכן בקבוצות של שמונה הושקע כוח הגדול פי 4 בלבד מכוחו של היחיד. מתוך כך קבע רינגלמן כי יחידים מתפקדים פחות מיכולתם כאשר הם עובדים בקבוצה. תופעה זו מכונה אפקט רינגלמן, המתאר את הקשר ההפוך בין גודל הקבוצה לבין המאמץ המושקע.
המונח בטלה חברתית נטבע על ידי החוקרים לטנייה, וויליאמס והרקינס (1979), לאחר שערכו ניסוי בו התבקשו המשתתפים לצעוק ולמחוא כפיים חזק ככל האפשר פעם כקבוצה ופעם ביחידים. גם כאן התוצאות הראו כי כיחידים המשתתפים צעקו ומחאו כפיים חזק יותר מהיותם חלק מקבוצה.

השפעה על קבוצות

תופעת הבטלה החברתית שכיחה בעולם העסקים, המשפחה, החינוך וכן בהתאספויות חברתיות שונות. כתוצאה מהתופעה נוצר אפקט חברתי שלילי הנובע מירידה בשלמותה ובביצועיה של הקבוצה. בנוסף עלולות להיווצר תתי קבוצות וכן אי שביעות רצון כנגד חברי הקבוצה שאינם תורמים באופן שווה. כמו כן הקבוצה עלולה להפסיד כשרונות פוטנציאליים של חברי קבוצה שהפכו לבטלנים חברתיים.

השפעה על יחידים

לבטלה החברתית בנוסף להשפעה המובנת מאליה על הקבוצה, קיימת השפעה גם על חברי הקבוצה כיחידים. אחת ההשפעות האפשריות היא חוסר שביעות רצון של חבר קבוצה שעלולה לגרום לו תחושת דיכוי ואכזבה. כמו כן, כאשר אדם הופך לבטלן חברתי הוא מאבד את ההזדמנות לפתח את יכולותיו. בנוסף לכך, גם היחידים בקבוצה אשר נושאים במרבית נטל העבודה יחוו אפקט שלילי כתוצאה מבטלה חברתית כיוון שהעבודה אינה מחולקת באופן שווה.
לסלו סבדוש

ביוגרפיה

סבדוש נולד בסבוטיקה וויבודינה שבסרביה על גבול הונגריה.
באליפות אירופה השלישית בשחייה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 1931 זכה סבדוש במדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 9:34.0 דקות, לפני גרמניה (9:48.6 דקות) ואיטליה (9:49.0 דקות). 
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) זכה סבדוש במדליית ארד במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 9:31.4 דקות, אחרי יפן שקבעה שיא עולם חדש של 8:58.4 דקות וארצות הברית (9:10.5 דקות).