מלחמת שלושת הימים

רקע

לאחר כיבוש רמת הגולן במלחמת ששת הימים הקים צה"ל מערך הגנה לאורך קו הגבול החדש עם סוריה, שכלל 20 מוצבים, תעלות נ"ט לאורך הגזרה ופרש את חטיבת השריון 188 ששימשה עתודה והשתלבה בהגנת מוצבי הקו.
הצבא הסורי נחלש לאחר מלחמת ששת הימים, ונזקק לתקופת התחמשות והתארגנות. מיוני 1967 (תום המלחמה) ועד פברואר 1969, לא יזם הצבא הסורי פעולות התקפיות למעט מספר חדירות ופעולות חבלניות של ארגוני מחבלים, בעיקרם ארגון א-סאעקה של מפלגת הבעת'. החל מ-1969, גברו הפעולות ההתקפיות וצה"ל התחיל להגיב בעיקר בהפצצות מהאוויר על מחנות המחבלים.
בחודש דצמבר 1969, לאחר לחץ מדינות ערב באזור וקרוב להשלמת ההתחמשות מחדש, התחיל הצבא הסורי ביוזמות התקפיות, נקודתיות בהיקף מצומצם לאורך קו הגבול. בכך הצטרף לירדן שכבר ניהלה פעולות כאלה נגד ישראל ולמצרים שהייתה שקועה במלחמת ההתשה שהתנהלה באופן יומיומי כמעט לאורך התעלה. 
במהלך 1970, המתיחות לאורך הגבול הסורי-ישראלי עלתה בהדרגה וצה"ל הגיב בפעולות יזומות משלו. הסלמה משמעותית ארעה ב-16 ביוני 1970 בעקבות שתי פשיטות של כוח חי"ר ישראלי מוסק לעומק סוריה. הכוח הישראלי הפגיז בסיס טירונים והרס גשר מרכזי וחזר לבסיסו ללא נפגעים.

24 ביוני

הקרבות החלו עם הפגזות סוריות לאורך כל גזרת רמת הגולן בערב ה-24 ביוני. שני כוחות סורים, בחסות ההפגזה, נעו לכיוון גבול ישראל כדי לתקוף שני מוצבים. הכוח הראשון כוח חי"ר, נע לכיוון רכס הבוסטר בצפון רמת הגולן, אך נהדף טרם עבר את הגבול. הכוח השני, כוח שריון, נע לכיוון כודנה באזור תל פרס בדרום רמת הגולן. הכוח הצליח לעבור את הגבול ותקף מוצב חי"ר באזור כודנה עד שלבסוף נהדף אף הוא.
בתגובה, הפעיל צה"ל כוחות שריון מחטיבה 188 כנגד התקיפות, יחידות ארטילריה פתחו באש כנגד מטרות סוריות ואף הוצאו גיחות חיל האוויר שהפציץ מטרות סוריות. בסוף יום הקרב, הוסב נזק למוצבי הקו הישראלי, היה לצה"ל הרוג אחד ו-18 פצועים. בפיקוד החלו הכנות למבצע תגמול, שתוכנן ל-26 ביוני.

25 ביוני

בבוקר השני לקרבות פתחו הסורים באש באזור קוניטרה שהייתה מקום ההתיישבות מרום גולן. בתגובה, בשעה 11:00 תקפו מטוסי חיל האוויר מחנות צבא סורי באזור דמשק ונפתחה אש טנקים וארטילריה לעבר המוצבים הסורים לאורך הקו, במהלך התקיפות הופל מטוס מיג סורי על ידי מטוס F-4 פנטום ישראלי שהוטס על ידי איתן פלד באמצעות טיל אוויר-אוויר.
בהמשך אותו היום שרר שקט יחסי בין הצדדים למעט מספר תקריות בערב, כאשר נפתחה אש דלילה מהצד הסורי ומטוס מיג סורי תקף מספר טנקים בדרום הרמה, ללא הצלחה. במשך היום תקפו מטוסי חיל האוויר סוללות ארטילריה סוריות. לאורך היום, הוסב נזק ואבידות רבות לקו הסורי. לצה"ל היה הרוג אחד ושני חיילים פצועים.

תוצאות

ההצלחה של מבצע קיתון 10 וקרבות 'מלחמת שלושת הימים', צמצמו מאוד את היוזמה ההתקפית הצבאית של סוריה כנגד ישראל וההתנגשויות לאורך הגבול הסורי פסקו לגמרי למשך שנתיים עד פברואר 1972. בשנתיים אלו, המשיכה פעילות של ארגוני טרור בגזרה בעידודה של סוריה מבלי שצבא סוריה יקח חלק בפעילות. 
במהלך 1970, מלבד המכה שספגה סוריה ברמת הגולן, הייתה סוריה במתיחות עם ירדן סביב אירועי ספטמבר השחור ותקריות גבול, מה שגרם לצבא סוריה לשמור שקט יחסי ולהימנע מתקריות צבאיות עם ישראל.
החל מפברואר 1972, התחיל הצבא הסורי להשתתף באופן פעיל בפעילות חבלנית כנגד ישראל ואף יזם מספר תקריות אש, אלה הביאו את ישראל להגיב בייזום קרבות שקיבלו את הכינוי "ימי קרב". ב-6 באוקטובר 1973, הסתיימו תקריות האש היומיות ונפתחה מלחמה כוללת בשתי חזיתות, מלחמת יום הכיפורים.

חילופי שבויים

במהלך הקרבות, נפלו 38 שבויים סורים בידי צה"ל. ב-26 ביוני הופל מטוס מסוג מיראז' 3 על ידי עמדת נ"מ והטייס בועז איתן נפל בשבי הסורי.
שלוש שנים לאחר מכן, ב-3 ביוני 1973, הוחזר איתן יחד עם שני טייסים ישראלים נוספים, גדעון מגן ופינחס (פיניק) נחמני, תמורת 46 שבויים סורים, כולל 38 השבויים מימי הקרב וכולל חמישה קצינים סורים שנחטפו במבצע ארגז.