תחרות

תחרות היא פעילות ספורטיבית בידורית בין שני משתתפים או יותר. תחרות היא מצב שתוצאותיו האפשריות נתפסות כניצחון או הפסד.

מאפיינים

תחרות יכולה להתקיים בין אנשים בודדים המתחרים אחד נגד השני, או בין קבוצות שבהן אנשים מתחרים כחלק מהקבוצה כנגד אנשים אחרים המאורגנים בקבוצה אחרת. מטרת המתחרים, שהם המשתתפים בתחרות, לזכות בהישג מסוים. לעיתים ההישג הוא פרס המוגדר בתחרות, ולעיתים זהו הישג אחר, כגון הגדלת נתח השוק בתחרות עסקית, תשומת לב, תהילה וכדומה.

חוקים ומסגרות

תחרות מתקיימת לעיתים במסגרת שהוקמה למטרה זו (כגון אולימפיאדה או כוכב נולד), או ללא מסגרת כזו (למשל תחרות בין עסקים, או תחרות של שני מחזרים על לבה של נערה). בתחרות הנערכת במסגרת מסוימת ישנם כללי תחרות מוגדרים היטב, שעל המתחרים לציית להם. חריגת מתחרה מכללים אלה עלולה להביא לפסילתו.
בקפיטליזם מיוחסת חשיבות רבה לתחרות העסקית, ואף מוקמים גופי פיקוח שמטרתם למנוע התארגנות כגון קרטל, שיש בה פגיעה בתחרות העסקית.

היבטים מוטיבציוניים, תפקודיים ורגשיים

התחרות מוסיפה מוטיבציה חיצונית, מאתגרת את המשתתפים ומעודדת אותם למתוח את גבולות היכולת שלהם. 
התחרות יכולה גם לספק מוטיבציה פנימית עבור אנשים המפיקים הנאה מעצם התחרות באשר היא.
בהתאם לכך, תחרותיות היא גורם בריא וחיובי כל עוד היא תחומה בגבולות הפרופורציונליים המתאימים.
למרות שמחקרים ראשוניים העלו שתחרות יכולה להוביל לשיפור התפקוד של האדם המתחרה, התגלה במהרה שהתמונה מורכבת יותר.
למשל, לתחרותיות יכולות להיות גם השלכות שליליות משום שהיא יכולה לאיים כאשר היא הופכת למטרה בפני עצמה.
כמו כן, תחרותיות מוגזמת עלולה להוביל לשחיקת המתמודדים. 
מכאן שלתחרות יכולות להיות השלכות חיוביות או שליליות, בהתאם למצב הנדון. השלכות אלו יכולות להתקיים גם בו זמנית. למשל - נמצא שבהשוואה לנגנים שהתבקשו לאלתר ללא תנאי תחרות, נגנים אשר התבקשו לאלתר תחת תנאי תחרותיות דיווחו הן על רמות מוטיבציה גבוהות יותר והן על רמות מתח גבוהות יותר.
אחד ההסברים להשלכות של תחרותיות על רמת הביצוע של האדם, הוא אופן ההשפעה של הקלה חברתית תחת נסיבות שונות. השפעה זו באה לידי ביטוי בשיפור בביצוע של פעילות פשוטות ומוכרות בנוכחות של אנשים אחרים. עם זאת, הנוכחות של אנשים אחרים מובילה לירידה ברמת התפקוד עבור ביצוע של פעולות מורכבות וחדשות.

השימוש בתחרות

מאז ומעולם תפסו תחרויות של כוח, זריזות וסבלנות מקום נכבד בתרבויות השונות אם כחלק מפולחן, משחק או כבידור.
תחרויות מקובלות מאוד בתחום הספורט, וגורפות חלק ניכר מהעניין בתחום זה. 
לתחרות יש תפקיד מרכזי באמנות הבמה ובמיוחד בתחום המוזיקה. כגון תחרות רובינשטיין לנגינה בפסנתר.
קיימת תעשייה גלובלית ענפה המתבססת על תחרויות מוזיקאיות, הכוללת בין היתר את האירוויזיון.
ישנן תחרויות בישול, כמו התוכנית מאסטר שף עבור בשלנים חובבים חסרי ידע מקצועי בבישול.

התחרות בחינוך והוראה

במערכת החינוך התחרות באה לידי ביטוי בין היתר במתן ציונים המשקפים את איכותה של פעילות מסוימת, לפי סקאלה נתונה. על פי רוב הציון ניתן לתלמיד על פי שיקול הדעת של המורה הרלוונטי בכל מקצוע.
בהמשך דרכו, ציוניו של התלמיד ישפיעו על סיכויי הקבלה שלו למוסדות להשכלה גבוהה וללימודי ההמשך כסטודנט.
בעשורים האחרונים אנשי חינוך ערערו את התפיסה לפיה לתחרות יש תמיד השלכות חיוביות ורצויות והעלות את הצורך להתחשב בהשפעות השליליות שלה. למשל, אחד המבקרים הבולטים של השימוש בתחרות לצורכי הוראה הוא ריצ'רד לבוי.
רוב התחרויות נערכות תחת תנאים שבהם חלק מהתלמידים מנצחים בעוד שהאחרים מפסידים. כתוצאה מכך תלמיד שהפסיד עלול להרגיש פגוע.
משום שקיימים יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה הרגשות העולים בעקבות מצבים תחרותיים יכולים להשפיע על התפקוד האקדמי.
מעבר להתמודדות עם תוצאות התחרות, קיימת השפעה גם על האופן בו התחרות נתפסת בעיני התלמיד. 
ישנם הבדלים בין אישיים ברמת הלחץ שתלמידים שונים מייחסים למצבי תחרות.
משחקי תחרות מאפשרים התמודדות עם הצלחה וכישלון בתנאים ידידותיים המאפשרים לגיטימציה לטעויות ומתרגלים התמודדות מול מצבי חוסר הצלחה בחיים.
במהלך השנים היה שינוי בפרדיגמה בשדה הפסיכולוגיה החינוכית, החברתית והארגונית. לפי נקודת ההשקפה העכשווית, שיתוף פעולה ותחרות אינן ניגודים ואינם שוללים אחד את השני, אלא קיימים במקביל. המושג המביע את העובדה כי תחרות ושיתוף פעולה יכולות להופיע יחד באותה פעולה הוא "זולתנות מתחרה" (אנגלית: Competitive altruism) רוברטס מתאר איך זולתנות הופכת ליתרון תחרותי ומשתלם כאסטרטגיה מתחרה, ואיך יחידים יכולים להתחרות כדי לפתח מוניטין כזולתנים הגדולים ביותר.