חרדת החמצה

תיאור חרדת ההחמצה

חרדת החמצה היא הפחד "לא לדעת שמשהו קורה", או החשש מחוסר קשר עם אירועים, חוויות ואינטראקציות חברתיות. אנשים הלוקים בחרדת החמצה לא יודעים בדיוק מה הם מחמיצים, ובכל זאת יש בהם תחושה חזקה של פחד מכך שאחרים מבלים טוב יותר בזמנם הפנוי. חרדת החמצה עשויה לנבוע ממגוון רחב של פעילויות חברתיות שאדם נעדר מהן, כגון פגישה חברתית, צפייה בתוכנית טלוויזיה, חתונה, מסיבה, או מסעדה טובה.
לחרדת החמצה יכולות להתלוות תגובות פיזיות שונות, כגון הזעה, ושינויי התנהגות בעולם האמיתי. על פי סקר שנערך בארצות הברית ובבריטניה, רוב בוגרי דור ה-Y (ילידי שנות ה-80 עד שנות ה-90) נענים בחיוב לכל הצעה כי הם חוששים להחמיץ דבר-מה. כמחצית מהנשאלים אמרו כי התנהגות זו גרמה להם לאבד עניין בנושאים ותחומי עניין חדשים. יתרה מזו, חרדת ההחמצה משמשת כתירוץ לשימוש מוגבר ברשתות חברתיות, והדבר גורם להסחת דעתם של אנשים מלימודים בכיתה ומנהיגה ברכב. בנוסף לכך, התנהגות כפייתית כגון בדיקה תכופה של עדכונים ברשתות חברתיות עלולה לפגוע במיומנויות חברתיות ובקשרים חברתיים בעולם האמיתי.

גורמים ותופעות לוואי

מנקודת המבט של הצרכים הפסיכולוגיים, חרדת החמצה נובעת מרמות נמוכות של סיפוק צרכים. אנשים הופכים לפעילים ברשתות חברתיות כדי למלא צרכים ספציפיים, כגון הצורך לקבל מידע או להישאר בקשר עם אחרים דרך הרשת החברתית. אנשים הלוקים בחרדת החמצה מוצאים מפלט קל ברשתות חברתיות, אך אלה אינן יכולות להחליף תקשורת חברתית פנים-אל-פנים. במקרים מסוימים, אנשים עם חרדת החמצה חווים רמה גבוהה יותר של בדידות, מה שמוביל דווקא להתגברות חרדת ההחמצה.
על פי תאוריית ההגדרה העצמית, קיימים שלושה צרכים פסיכולוגיים בסיסיים: סיפוק תחושת הכשירות, ההשתייכות, והחירות האישית. מחקרים גילו קשר מובהק בין רמה נמוכה בסיפוק הצרכים הבסיסיים לבין חרדת ההחמצה. בנוסף, בערך ארבעה מתוך כל עשרה אנשים צעירים דיווחו כי הם לוקים בחרדת החמצה לעיתים קרובות. ככל שהגיל עולה, חרדת ההחמצה יורדת. כמו כן, גברים נוטים יותר מנשים ללקות בחרדת החמצה.
הודות לחידושים טכנולוגיים, קדמה, זמינות ונגישות למדיה חברתית עולה הרצון והצורך לבדוק התרחשויות, התנסויות והזדמנויות המפורסמות באמצעותה. הצורך המיידי בסיפוק נובע בשל החשש שאנשים במעגלים חברתיים שונים חווים דבר מה שהפרט איננו חלק ממנו. על פי תאוריית ההגדרה העצמית (Self determination theory), אנשים מונעים מהצורך להיות חלק מקבוצה וגם להיות בעלי קשרים משמעותיים בקבוצת השווים שלהם. חרדת ההחמצה והצורך בשייכות חברתית משתלבים, פעמים רבות, זה בזה.
בעוד מוטיבציה אוטונומית קיימת כאשר אדם מונע בעיקר ממטרות פנימיות, מוטיבציה נשלטת מאפיינת אדם אשר מונע בעיקר על ידי כוחות חיצוניים והרצון לקבל אישור של אחרים. חרדת ההחמצה הינה, ככל הנראה, תוצאה של מוטיבציה נשלטת, בשל הלחץ לפעול ולחשוב בהלימה עם קבוצה חברתית רחבה.
אנשים נוטים לחרדה ולדאגה כאשר הם חשים מנותקים מהתרחשויות, שיחות וחוויות שחווים מכרים ממעגלים חברתיים שונים. החשש מהחמצה של מידע חברתי, המזין רשתות חברתיות, הוא אחד מן ההסברים לדיווח על נטייה להתמכרות לרשתות חברתיות. כמו כן, ישנה זיקה בין מצב רוח ירוד, בדידות ושעמום לבין שימוש גובר במדיה חברתית ורמות גבוהות של חרדת החמצה.
במחקר שבחן את הקשר בין מדיה חברתית לחרדת החמצה נמצא כי סטודנטים שדורגו כבעלי רמה גבוהה של חרדת החמצה, נטו לבחון בתדירות גבוהה יותר את דפי הפייסבוק במהלך הרצאות ובמצבים חברתיים מגוונים נוספים וכן לשלוח הודעות בטלפון הנייד במהלך נהיגה. צעירים, וגברים צעירים במיוחד, הם בעלי נטייה לרמות גבוהות יותר של חרדת החמצה. במחקר נוסף שנערך נמצא כי משתתפים חוו חרדת החמצה כאשר נמנעה מהם הגישה למכשירי הטלפון הניידים שלהם.

חרדת החמצה והרגלי צפייה בטלוויזיה

חרדת ההחמצה מעודדת לצרוך טלוויזיה בקצב מהיר יותר על מנת להיות חלק משיח תרבותי רלוונטי. ייתכן ומקור הצפייה ברצף (Binge-watching) של סדרות טלוויזיוניות הוא תוצר של מאבק בצורך נפשי והתמודדות עם חרדת ההחמצה והחשש מפני הדרה מהשיח התרבותי.  אנשים נוטים לחשוש מכך שהדיונים הערים ברשתות החברתיות יחשפו את המתרחש בתוכניות הטלוויזיוניות טרם הזדמן להם לצפות בהן. אנשים חוששים שאם יחמיצו אירוע שיא טליווזיוני הם גם יחמיצו רגעים תרבותיים פופולריים, וכך תימנע מהם האפשרות להשתתפות בשיח החברתי הנלווה לאירועים אלה.
חרדת ההחמצה נוגעת הן לחשש מהחמצה של שייכות ושותפות לשיח תרבותי וגם להחמצה של ההנאה שהיא תוצר של צפייה טלוויזיונית משובחת. אנשים חשים צורך להשהות פעילויות אחרות על מנת להימנע מפגיעה בשייכותם החברתית והתרבותית.
במחקר שבחן את התפקיד של חרדת ההחמצה בהרגלי צפייה בטלוויזיה, נמצא כי בעלי רמת חרדת החמצה נמוכה נטו לצפות יותר בפרקים של סדרות טלוויזיה אחת לשבוע, בהתאם לשידורם באוויר. לעומת זאת, בעלי רמת תחושת החמצה גבוהה נטייה מוגברת לצפייה באירועי שיא בידוריים טלוויזיוניים ונטייה לצפייה מוגברת של סדרות דרמה בקצב של צפיית רצף.  כמו כן, בעלי רמה גבוהה של חרדת החמצה נוטים יותר לפרסם פוסט במדיה החברתית בנוגע לאירועי שיא טלוויזיוניים.
בגלל החשש מ"דליפת" מידע וחשיפה מוקדמת של העלילה על ידי צופים, לסדרות דרמה פוטנציאל גבוה יותר לצפיית רצף שמקורה בחרדת ההחמצה. לעומת זאת, במקרה של תוכניות ריאליטי וסיטקומים, העלילה פחות מחייבת ומידת חרדת ההחמצה בהקשר זה נמוכה יותר. עם זאת, גם בקיאות במתרחש בסדרות ריאליטי מאפשרות לקחת חלק פעיל בשיח תרבותי עירני, חרדת ההחמצה מניעה לצפייה באירועי שיא טלוויזיוניים בזמן אמת, לרוב מפני שהתוצאות של אירועים אלה מופצות במהירות במדיות החברתיות.
חרדת ההחמצה משפיעה על השינויים בהרגלי הצפייה המודרניים. הסביבה התקשורתית המשתנה מאפשרת לצופה להיחשף לריבוי ערוצים ולתוכן רב ממדי ללא הגבלה ואת יכולת השליטה של הצופה בתוכן, אופן ומועד הצפייה. חלק מן ההנאה שבצפייה בטלוויזיה טמון ביכולת  לדון בתוכן הטלוויזיוני  עם קבוצת השווים ולהיות חלק משיח תרבותי. קיים דחף מוגבר להבטיח תקשורת תמידית ושוטפת ולהיות חלק מדיונים שוטפים שמלווים את התוכניות.

חרדת החמצה אצל ילדים ובני נוער

יחד עם התפתחותן של רשתות חברתיות נוספות בעשור האחרון גרמו לעלייה מרקיעת שחקים בזמן שילדים מבלים באינטרנט. מחקר שנערך בבריטניה מצא כי הזמן שהילדים מבלים ברשתות החברתיות גדל פי 2 בעשר השנים האחרונות. בארצות הברית כרבע מבני הנוער מבלים אונליין בתדירות של "כמעט כל הזמן", כאשר 71% משתמשים במספר רב של רשתות חברתיות. אף על פי שחלק מהילדים מצליחים להפיג את חרדת ההחמצה בעצמם, לא מעט ילדים נדרשים לכוחות נפשיים רבים כדי להתמודד עם FOMO. בדרך כלל מדובר בילדים עם דימוי עצמי נמוך וחוסר ביטחון עצמי שנוטים יותר להיכנע להשפעת הרוב ולבטוח פחות בחירות פנימיות שלהם, מה שעלול ליצור בעיות וקשיים משמעותיים בהמשך. כמו כן, המדיה החברתית מציעה תמונה ויזואלית חזקה לגבי מה שאחרים עושים וחושבים, גורם שיוצר לחץ חברתי להתנהג בדרכים מסוימות. עם זאת, לפי הסקר שנערך באוסטרליה, המדיה החברתית גם מסייעת לבני הנוער לבנות מערכות יחסים חזקות יותר, להציב מטרות ויעדים טובים יותר, לחפש עזרה והכוונה ולהרגיש חלק מקהילה גלובאלית. קיימות דרכים לסייע בהשגת האיזון הנכון בשימוש במדיה החברתית אך ילדים ומתבגרים זקוקים לתמיכה כדי לעשות זאת. על כן, חשוב כי הורים ידונו עם ילדיהם בנושא וישמרו על פתיחות והבנה. ניתן להתחיל במענה על שאלון קצר הבודק את רמות חרדה ההחמצה של הילד או המתבגר. בנוסף, ניתן לנהל את השימוש במדיה החברתית על ידי הפעלת המוד "לא להפריע" בזמן הגלישה בפייסבוק, כיבוי צליל ההתראות או שימוש בטכניקות כמו משחק "ערימת פלאפונים" שבו כל המשתתפים מניחים את הפלאפונים שלהם זה על זה ומתחרים ביניהם מי יצליח לא לבדוק את המכשיר שלו לפרק הזמן הארוך ביותר.

חרדת ההחמצה בפרסום

בעידן הטכנולוגי קל לזהות שימוש בתופעה בפרסומות, בסיסמאות כמו "אל תפספסו את זה!"
לדוגמה, במסע פרסום להפחתת צריכת אלכוהול נאמר כי "שתייה מוגזמת תגרום לך להחמיץ את כל הכיף במסיבה."
טכניקת פרסום נפוצה המנצלת את חרדת ההחמצה היא השקת מבצע שיווקי והצגת טיימר המציג את הזמן הנותר עד לסיום המבצע.