קוסרה

התקופה העותמאנית

על פי מפקד אוכלוסין עות'מאני משנת 1596, 14 משפחות התגוררו בכפר.
החוקר צרפתי ויקטור גרן ביקר בכפר במאי 1863, ומצא כי הוא מכיל כ-200 תושבים.
ב-1883, ב"סקר ארץ ישראל המערבית" של הקרן לחקר ארץ ישראל, תואר קוסרה כ"כפר בגודל בינוני, על קרקע נמוכה, עם עצי זית".

בתקופת המנדט הבריטי

במפקד אוכלוסין מ-1922 שנערך על ידי המנדט הבריטי, אוכלוסיית קוסרה מנתה 707 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד 1931 אוכלוסיית קוסרה מנתה 851 תושבים, ב-122 בתים. בשנת 1945 אוכלוסיית קוסרה מנתה 1,120 תושבים, אשר בבעלותם 8,938 דונם של קרקע, על פי סקר שטחים ואוכלוסיות רשמי.

לאחר 1967

מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, קוסרה נמצאת תחת שלטון ישראלי.
ב-1983 הופקעו אדמות של תושבי הכפר לצורך הקמת היאחזות נח"ל, שאוזרחה ב-1985 כהתנחלות מגדלים ממזרח לכפר.
בשנת 2001 פינה צה"ל את בסיס המודיעין "קידה". בשנת 2003, הוקם במקום מאחז קידה, מיד לאחר העלייה לקרקע נעשה ניסיון לפנות את המבנים והתושבים, אך הם הורשו להישאר.
ב-24 ביולי 2007 תקפו צבי סטרוק ואדם נוסף שלושה נערים פלסטינים סמוך לקוסרה. בעקבות התקיפה הורשע סטרוק בעבירות של חבלה בנסיבות מחמירות, חטיפה לשם חבלה חמורה, תקיפה והיזק לבעלי חיים, ונדון ל-30 חודשי מאסר בפועל, 12 חודשי מאסר על תנאי למשך שנתיים ופיצוי למתלונן בסך 50 אלף ש"ח.
ב-5 בספטמבר 2011 הוצת מסגד בכפר, ורוססה עליו הכתובת "מוחמד חזיר". בתגובה ביקר במקום הרב מנחם פרומן, רב התנחלות תקוע. במהלך הביקור נעמד על מדרגות המסגד שהושחת, והחל לצעוק "אללה אכבר", כאשר תושבי הכפר הפלסטיני מצטרפים לקריאותיו.
ב-23 בספטמבר 2011 נהרג תושב הכפר, עסאם בדראן, אחרי שחיילי צה"ל פתחו בירי בניסיון להפריד בין התושבים למתנחלים. ב-6 באוקטובר 2011, 200 עצי זית ותאנה שבבעלות תושבי הכפר הושחתו עד היסוד או נעקרו ממקומם.
ב-5 לינואר 2013 התפרעו מאות מתושבי הכפר בסמוך לשטחים החקלאיים של המאחז אש קודש, השליכו אבנים, התיצו אש והשחיתו גדרות של כרמים במקום. כוחות צה"ל וכיתת הכוננות ביישוב הדפו אותם.
ב-21 בפברואר 2013 התלוננו תושבי הכפר כי מתנחלים מהמאחז אש קודש נכנסו לכפר, הציתו 6 כלי רכב והתעמתו עם התושבים. מספר ימים לאחר מכן פרסמה המשטרה הודעה חריגה ובה קבעה כי מדובר בתלונה שיקרית ומבוימת.
בינואר 2014, קבוצה של כעשרה מתושבי מאחז אש קודש הסמוך ניסו לחדור לכפר כשהם רעולי פנים, וזאת לאחר שמטע באזור אש קודש נעקר בידי המנהל האזרחי. הם הופתעו על ידי כ-30 מתושבי הכפר שהקיפו אותם והחלו להכות אותם. הם נמלטו לתוך בית פלסטיני ריק, שכותר על ידי תושבים פלסטינים שביקשו לנקום בהם. האירוע עלול היה להסתיים בלינץ', אילולא קבוצה של פלסטינים הפעילים בארגוני זכויות אדם, שהגנו עליהם בגופם. הם שוחררו בסופו של דבר בידי צה"ל.
בינואר 2017 תושבי הכפר יידו אבנים על 4 חיילים שנכנסו לכפר בטעות, שהגיבו בירי באוויר. ראש הכפר הגיע למקום ועזר לחיילים להיחלץ מהמקום.
ב-30 בנובמבר 2017 חבורת נערי בר-מצווה ישראלים שטיילו באזור הותקפה באבנים על ידי תושבי הכפר, אשר ניצבו בעמדה שלטת מעליהם. הורה מלווה ירה לצורך הגנה עצמית, ופלסטיני תושב הכפר נהרג. שני מלווים ישראלים נפצעו קל. בלילה התפתחו עימותים בין מתנחלים שהגיעו במחאה לכניסה לכפר, תושבים פלסטינים וכוחות צה"ל. מספר פלסטינים נפצעו, וחייל צה"ל נפצע קל מבקבוק תבערה שהשליך פלסטיני. ב-4 בדצמבר 2017, יהודים קיימו צעדת מחאה באזור בו התחולל העימות, והותקפו על ידי תושבי הכפר באבנים, דרדור סלע גדול וצמיגים בוערים. פלסטיני אחד נהרג בעימותים. בליל 6 בדצמבר כוחות צה"ל עצרו בכפר 20 תושבים בחשד לתקיפת הנערים, בהשתתפות בהפרות הסדר האלימות והסתה לטרור. נגד אחד מהפלסטינים הוגש כתב אישום בגין ניסיון לגרימת מוות בכוונה (המקבילה לניסיון רצח במשפט האזרחי) מכיוון שבמערה "יידה לעברם אבנים גדולות מטווח קצר" כש"חלק מן האבנים נזרקו לעבר ראשו של המבוגר וגרמו לפציעתו". שני פלסטינים נוספים הואשמו ב-9 בינואר אחד בתקיפה בנסיבות מחמירות ועבירות נוספות והשני בתקיפה הגורמת חבלה של ממש ועבירות נוספות, וצפויים כתבי אישום נוספים. במסגרת ההליך המשפטי גם שילמו התוקפים פיצויים כספיים לנערים שהשתתפו בטיול.