למידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה

למידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה היא תהליך לימוד שיתופי שבו משתמשים הלומדים בטכנולוגיות מיחשוב לצורך הגדרה משותפת של בעיה ולהגעה לפתרון משותף. מושג נרדף הוא למידה שיתופית נתמכת מחשבים (Computer-supported collaborative learning, CSCL). תהליך זה כולל שיתוף, תיווך מחשב ולימוד מרחוק כאשר אחת התוצאות של התהליך היא הפנמה של הפרט את מה שנלמד בקבוצה. התהליך גם מגדיר קהילת בניית ידע - ידע הנבנה במשותף על ידי הפרטים שבקהילה ומקבל משמעות שיתופית.

בסיס תאורטי

בבסיס הגישה ללמידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה עומדת תאוריית הלימוד החברתי של לב ויגוצקי המדברת על ידע כתוצר חברתי, ועל הפנמה של הלומד בעקבות האינטראקציה עם הסביבה התרבותית והחברתית. ויגוצקי הוא גם אבי עקרון ה-Zone of proximal development - אזור היכולת הפוטנציאלית של הלומד, שבו הוא מסוגל לפעול באמצעות תיווך ותמיכה מצד אדם אחר. בהקשר זה נתפסים הפרטים המשתתפים בלמידה חברתית כמי שמסוגלים לתמוך זה בזה, על פי הידע שלהם בכל תחום. קהילת למידה כוללת ניהול דיונים, פתרון בעיות משותפות, למידה דיפרנציאלית על פי העניין של המשתתפים ועוד. למידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה מתחברת לתפיסות מודרניות הרואות בלמידה תהליך שמתרחש לא רק במוחם של הלומדים, אלא גם בניסיון המשותף שלהם. הבסיס התאורטי של טכנולוגית למידה זו מצוי בתאוריה החברתית הפרקטית ובתאוריות למידה דיאלוגיות. בלמידה שיתופית הדגש מושם על השפעת הלימוד הקבוצתי על הפרט, בעוד שבלמידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה יחידת הניתוח הבסיסית  היא הקבוצה, במובן של יצירת משמעות משותפת. מושגים קשורים נוספים הם למידה מרחוק ולמידה מתוקשבת. 
יש להבחין בין שיתוף פעולה (Cooperation) לשיתופיות (Collaboration) בלמידה קהילתית. בשיתוף פעולה אנשים מחלקים ביניהם את העבודה, בעוד שבשיתופיות הם מבצעים אותה יחד. שיתופיות בפתרון בעיות משותף היא יצירת משמעות משותפת באמצעות דיון בדרך ליצירת תפיסה משותפת של הבעיה, בניגוד לייצוג נפרד של הבעיה הקיים בקבוצת לימוד מבוססת שיתוף פעולה. לפי הגדרה זו שיתופיות כלמידה שמתרחשת בסיטואציה חברתית שבה קיימת בנייה של ידע שיתופי. על פי אפיון זה הפעילות שמייצרים חברי הקבוצה היא לא פעילות למידה פרטנית, אלא אינטראקציה קבוצתית של שיתוף ומשא ומתן.

יתרונות וחסרונות של למידה שיתופית נתמכת מחשב (CSCL)

למידה שיתופית מובילה לרמות גבוהות של למידה, חשיבה ביקורתית, הבנה משותפת של התחום הנלמד, ושימור הידע הנלמד לטווח זמן ממושך. למידה שיתופית מסייעת בנוסף לרכישת כישורים חברתיים, משפרת את התפישה החיובית לגבי חברי הקבוצה והחומר הנלמד ומסייעת בלכידות קבוצתית. תנאים אלו משפרים את ההבניה החברתית של הידע ומאפשרים את התפתחות היכולות האישיות של הלומדים.
אינטראקציה חברתית היא המפתח לשיתוף פעולה בתהליך הלמידה השיתופית נתמכת מחשב. ללא אינטראקציה חברתית לא יתקיים שיתוף פעולה. 
על אף יתרונות CSCL כגישת למידה מתקדמת, קיימים עדיין מחסומים ליישום מצליח של השיטה. מבין הבעיות הבולטות היא החיבוריות למחשב, ולמרות שהגישה למחשבים השתפרה בעשורים האחרונים, היחס של מורים לשימוש במחשבים המחוברים לרשת ממשיך להיות מחסום למימוש של CSCL כגישה פדגוגית.
מעבר לכך, מורים ומדריכים מגלים כי הזמן הדרוש לבקר את פעילות המשתתפים, להעיר הערות ולהעניק ציון על העבודה, יכול להיות גדול מהזמן הדרוש לפעילות כיתתית מסורתית. המורים או המדריכים צריכים גם לתכנן את המשימה כך שתהיה מתאימה לפעילות בשיטת ה CSCL . אם המשימה קלה מידי, קיים סיכון שעבודת צוות אינה הכרחית. בנוסף, נדרשת הדרכה ראשונית עבור המשתתפים כיצד לעבוד בשיתופיות. בעיה נוספת היא כתיבת יתר, שבמסגרת חוויית ה CSCL גורמת ליצירת שיתופיות "מזויפת". כתיבת יתר שכזו עלולה לפגוע במנגנונים החברתיים, קוגניטיביים ורגשיים הקיימים במסגרת תהליך ה CSCL. כמו כן, מדריכים או מורים נוטים להתפתות לשימוש בטכנולוגיה גם למשימה שאינה דורשת זאת בהכרח, וכתוצאה מכך מחשבים יכולים להוות מכשול לשיתופיות במקום תמיכה 
למידה שיתופית מבוססת מחשב המתקיימת בצורה א-סינכרונית חסרה בדיאלוגים, וכתוצאה מכך מובילה לכישלונות הבאים לידי ביטוי בפן החברתי ופחות בפן הטכני. אחד החסרונות נובע מהנחת יסוד שגויה לפיה אינטראקציה חברתית מתקיימת מאחר שהטכנולוגיה מאפשרת זאת. אינטראקציה חברתית אינה תוצר של תשתית טכנולוגית המאפשרת אינטראקציות ושיתוף, אלא תוצר של גורמים שונים. חיסרון נוסף מתקיים עקב הנטייה להגביל אינטראקציה חברתית לפן הנוגע ללמידה ומכוון תהליכים קוגניטיביים, בזמן שעידוד קיום אינטראקציות חברתיות נזנח הצידה. חולשות אלו מתעצמות כאשר מדובר ב-CSCL והשימוש בפלטפורמות להעברת מסרים כתובים כגון מיילים, וואטספ, פורומים, המשפיעים על האופן בו מסרים עוברים ומתורגמים. כתוצאה מכך מושפעות מערכות היחסים בקבוצה. סביבות CSCL באות לידי שימוש במסגרת ביצוע משימות, אך מדירות אינטראקציות חברתיות מחוץ למסגרת ביצוע המשימה. לרוב, חברי הקבוצה אינם מוכרים אחד לשני והם בעלי "אפס"  היסטוריה משותפת.