פרמקלצ'ר

חקלאות בת-קיימא (מאנגלית: Permaculture; הלחם: Permanent Agriculture) או בעברית תַּרְבּוּת עֵדֶן היא גישה חקלאית, שיטת תכנון סביבתי ופילוסופיה צרכנית המבוססת על תחזוקה של מערכות יצרניות בנות-קיימא הפועלות באמצעות משאבים זמינים בסביבה הטבעית המיידית. חוקי היסוד של שיטת הפרמקלצ'ר הם הגנה על כדור הארץ ושמירה על זכותם של כל היצורים החיים בהווה ובעתיד להשתמש במשאבי הטבע.

עקרונות מעשיים

שיטת הפרמקלצ'ר משתמשת בתבניות טבעיות, בשיטות עתיקות שנמצאו יעילות, במשאבים מקומיים ובעקרונות פיזיקליים כדי לתכנן וליצור מערכות רבגוניות, יצרניות ויעילות מבחינה אנרגטית. לדוגמה, מערכת השקיה המבוססת על תבנית הסתעפות (בדומה לעץ או לריאות), עשויה מאבן מקומית ומשקה באמצעות כוח הכבידה.
הדגש בתכנון הוא על יצירת הקשרים חיוניים בין המרכיבים השונים במערכת ויצירת שיתוף פעולה בין המרכיבים השונים: במערכת אקולוגית מבוססת - כדוגמת יער ראשוני או שונית אלמוגים - ישנם אינספור הקשרים בין כל המרכיבים: מארג המזון, מיקום, שעות פעילות של בעלי חיים וכו'. הקשרים אלו חיוניים ביצירת מערכת אקולוגית יציבה והפרמקלצ'ר תנסה לחקות יציבות זו בתכנון לטובת מערכות החיים האנושיות.
לדוגמה, ערימת קומפוסט מקיימת קשר ברור עם אנשים, על ידי צריכת הפסולת האורגנית שלהם, ועם הגינה, על ידי יצירת דשן, אך מיקום של ערימת הקומפוסט מתחת לעץ פרי נשיר תאפשר צל בקיץ על הערמה ולכן הפחתת אידוי המים, ותוספת הגונה של חומר אורגני בשלכת, העץ גם יהנה מחומרי ההזנה המחלחלים מן הערימה לבית השרשים וייתן יבול גבוה יותר.
דגש נוסף הוא יצירת מערכות רבגוניות, בדומה למערכות אקולוגיות בטבע, ויצירת מערכות חקלאיות מעורבות ואינטנסיביות (פוליקולטורה); זאת בניגוד לחדגוניות של החקלאות התעשייתית (מונוקולטורה) אשר מובילה לצורך מתמשך בכימיקלים כדי להחזיק רמת ייצור נאותה וגורמת סחף ואבדן אדמות. לדוגמה, בוסתן המשלב עצי פרי מזנים שונים מראה עמידות גבוהה למחלות ומניב כל השנה מגוון פירות לפי העונה. דוגמה נוספת היא השימוש הנוצר מתחת לעצים נשירים ומטפסים וכן גידולי צל או פטריות מתחת לחופת עצי הבוסתן.
שיטת הפרמקלצ'ר שואפת להקטין את טביעת הרגל האקולוגית של בני האדם, להשתמש במשאבים מקומיים ובמשאבים מתחדשים ולפתח כלכלות מקומיות יציבות.

היסטוריה

באמצע שנות ה-70, שני אקולוגים אוסטרליים, ביל מוליסון ודייוויד הולמגרן, פיתחו רעיונות לגבי חקלאות על בסיס מקיים, דהיינו שאינה מדלדלת את המשאבים הדרושים לה, בעקבות דאגתם משימוש הולך ונרחב בכימיקלים המזהמים את המים והאדמה ומפרים את האיזון האקולוגי. ספרם הראשון permaculture one התפרסם ב-1978.
לאחר מספר שנים של עיסוק מעמיק בשיטה ותכנון של אתרים רבים, שכללו ופיתחו מוליסון והולמגרן את השיטה והרחיבו את היריעה לכדי תכנון הוליסטי של מערכות, וכללו תכנון של בתים, עסקים, כלכלות, תכנון חברתי ועוד. בשנות השמונים מוליסון והולמרגן פיתחו מודל לקורס מתכננים של 72 שעות כדי להכשיר מתכנני פרמקלצ'ר רבים. מוליסון הרצה במעל ל-80 מדינות וכיום הקורס נלמד ברוב מדינות העולם וקהילות רבות, פרויקטים ובתי ספר נפתחו ועודם נפתחים.
הקורס הראשון בישראל נערך בשנות ה-90 בקיבוץ גזר. המורים הראשונים בארץ הם מייק קפלן וטליה שניידר, שהיו היחידים שלימדו במשך עשר השנים הראשונות. השפה המיוחדת של שיטת הפרמקלצ'ר קיבלה גרסה עברית בספר 'גן עדן בפתח הבית' והיא משמשת היום אלפי אנשים בישראל.
בישראל קיימת קהילת פרמקלצ'ר בקיבוצים צבעון וחוקוק שבגליל העליון, ומשקים ברחבי הארץ בהם ניתן ללמוד, לעבוד ולהתנדב.

צמחי פרמקלצ'ר

השם "צמחי פרמקלצ'ר" ניתן לצמחים בעלי שימושים רבים. הגישה גורסת כי יש "להשתמש בצמח רק אם יש לו לפחות שלושה שימושים" דוגמאות לשימוש: מניב מאכל לאדם (פרי, עלה וכו'), ניתן להפיק חומרי בניין (מהגזע, ענפים, עלים), קשירת חנקן (רוב משפחת הקיטניות והקזוארינה) צמח מקומי (תמיכה בבעלי חיים מקומיים), צמחי מרעה, (לבקר, צאן, עופות ודבורים). צל, יופי, קשירת פחמן וייצור חמצן, המבוצעים על ידי כל צמח, הם שימושים נוספים.
בגינת פרמקלצ'ר יהיו צמחים רב שנתיים וצמחים שמזריעים את עצמם.