אריה שטרן

ביוגרפיה

נולד בתל אביב לבית ציוני-דתי וחסידי. למד בישיבת היישוב החדש, בישיבת חברון ובישיבת מרכז הרב החל משנת תשכ"ד. לאחר נישואיו למד בכולל "שבט מיהודה" להכשרת דיינים בתל אביב בראשות הרב אפרים בורודיאנסקי בשנים תשכ"ח - תשכ"ט. הרב שטרן לחם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום כיפור.
בשנת תש"ל (1970) הקים עם הרב יוחנן פריד ואביב רייך, לבקשתו של הרצי"ה קוק, את מכון הלכה ברורה ובירור הלכה, ועמד בראש המכון מאז הקמתו. כראש המכון שימש הרב שטרן כעורך הראשי של סיכומי שיטות הראשונים והאחרונים על סדר סוגיות התלמוד הבבלי. 
כן היה שותף עם הרב פריד ואביב רייך בפעילות לשיקומו של בית הרב בירושלים ולהפיכתו למרכז חינוכי להנחלת מורשתו של הרב קוק. היה שותף להקמת ישיבת קריית שמונה וכן להקמת מכון מרחבים להכשרת מורים ומלמדים בקריית משה בירושלים, שבו היה חבר הנהלה. שימש חבר הנהלה בבית הספר נעם בירושלים.
כיהן כראש ישיבת הדרום ברחובות, כר"מ בישיבת מרכז הרב ובישיבת קריית שמונה וכמגיד השיעור כללי בישיבת הכותל, בישיבת אורות שאול בפתח תקווה ובישיבת ההסדר אש התורה. לימד גם בישיבת אור עציון. 
משמש מזה כמה עשורים כרב קהילת "הר חורב" בשכונת קטמון בירושלים.
הרב שטרן נשוי למרים-יוכבד, ולהם שבעה ילדים. מחתניו: הרב אמוץ קורצטג, ר"מ בישיבת לנתיבות ישראל; הרב יצחק סמואל, ר"מ בישיבת ירושלים לצעירים; סא"ל הרב ישי איתן, ראש ענף הלכה ברבנות הצבאית. בנו הרב יחזקאל הוא ר"מ בישיבה הגבוהה בכרמיאל. בתו שירה נהרגה בתאונת דרכים בשנת 2007, בגיל 21.

הרב הראשי האשכנזי של ירושלים

הרב שטרן נבחר כמועמדה של  הציונות הדתית למשרת הרב הראשי של ירושלים ב-2009. מתנגדיו החרדיים ניסו לדחות את מועד הבחירות עד לאחר שימלאו לו 70 כדי למנוע את בחירתו
לבסוף, ב-22 באוקטובר 2014, נבחר הרב שטרן לתפקיד, 11 שנים לאחר שנפטר הרב האשכנזי הקודם, הרב יצחק קוליץ. הוא נבחר ברוב של 27 קולות מתוך 48 חברים בגוף הבוחר. לצדו נבחר כרב ראשי ספרדי, הרב שלמה משה עמאר. 
הרב שטרן זכה לתמיכת שר הדתות נפתלי בנט וראש עיריית ירושלים ניר ברקת. בין תומכיו הרבניים היו: הרב חיים דרוקמן, הרב אהרון ליכטנשטיין, רבי יוחנן סופר מערלוי, הרב זלמן נחמיה גולדברג, הרב שמואל אוירבך, הרב אליהו בקשי דורון ורבני צהר. 
עם בחירתו הצהיר הרב: "בכוונתי לשמש כרב של כל הירושלמים: חילונים, דתיים וחרדים. לעמוד בראש רבנות ירושלים זאת זכות גדולה, אך היא גם טומנת בחובה אחריות כבדה. אני אדאג שכל השירותים הדתיים יהיו נגישים וידידותיים ובכך ישמשו כמודל לשאר הרבנויות בישראל".
בהגיעו לגיל 70 האריכה מועצת הרבנות הראשית את כהונתו בחמש שנים, בהתאם לסמכותה. כהונתו של הרב שטרן צפויה להסתיים ב-27 בנובמבר 2019.

עמדותיו

יצא נגד התבדלות של מגזרים בשכונות משלהם והביע תמיכה במגורים בשכונות מעורבות של דתיים וחילונים.
ביחס למערכת הכשרות אמר כי הוא מעוניין להחזיר רמת הכשרות בירושלים למצב של לפני כחמישים שנה, אז נתפסה לדבריו ככזאת שאין מהודרת ממנה.
ביחס לשיתוף נשים בתפילה אמר: "היום המצב השתנה, ואי אפשר להפטיר כדאשתקד שבדורות הקודמים זה לא היה כך... ברור שיש צורך לחדש דברים, מתוך עיון בהלכה". לאור זאת תמך בהגדלת עזרת הנשים בכותל לגודל של עזרת הגברים והתיר הצבת ספר תורה בעזרת נשים בעת הקפות של שמחת תורה. 
ביחס להומואים אמר שיקבלם לבית הכנסת שלו, כשם שהוא מקבל מחללי שבת, אך ישתדל שלא יהיו שליחי ציבור. הוא מתנגד למצעד הגאווה. 
הרב שטרן קרא להוציא את מקצועות הגמרא והקודש מבחינות הבגרות.
הרב שטרן הביע רצון לקיים פעילות משותפת לדתיים וחילונים כדוגמת קיום קידושים משותפים בבתי הכנסת בירושלים אחרי תפילת מוסף. במסגרת כך, הקים בדצמבר 2014 בירושלים פורום להידברות בין חילונים ודתיים. כמו כן ייחד יום קבלת קהל שבועי.
לדעתו פרויקטים לאומיים ועירוניים צריכים להיבחן גם מנקודת מבט הלכתית.
בשנת 2018 פסק הרב שטרן כי ניתן לקבור בבית קברות יהודי תושב מזרח ירושלים שנהרג בתאונה, משום שהאחראים על בתי הקברות המוסלמים בעיר סירבו לקוברו שם, בגין חשד למכירת נכסים ליהודים.