בית הסוהר מעשיהו

תולדות בית הסוהר

מחנה מעשיהו הוקם על ידי תת-גונדר צבי גבעתי, שלימים היה המשנה לנציב בתי הסוהר. תחילה הוגדר "כבית סוהר ברמת ביטחון מזערי", ויעודו המקורי היה כליאת אסירים במאסר ראשון או כאלה שאינם בעלי עבר פלילי עשיר. בנובמבר 1952 הושלמה בנייתו של המחנה, שנועד לאכלס 144 אסירים לצורכי שיקום. האסירים קיבלו הכוונת מקצועית, חינוך, פעילויות ספורט ואף זכו לבקר בבתי קולנוע. אסירים יצאו לעבוד מחוץ למחנה ללא ליווי וזכו לביקורים תכופים של המשפחות, דבר שנתן למקום שם של בית הבראה. במחנה נכלאו אסירים ברמת סיכון נמוכה, שרובם שפוטים למאסר ראשון, דבר שהביא למחנה אסירים רבים שכלל לא היו זקוקים לשיקום, כמו עבריינים כלכליים שסחרו בשוק השחור. המחנה הוקם על שטח של מאות דונמים והיה אמור להוות חווה חקלאית, אך עד יוני 1953 הוקמו רק גינות קטנות בין ביתני האסירים. התנאים הטובים בכלא מעשיהו הביאו אסירים לבקש להיכלא בו, אך היה גם מי שביקש לעזוב את מעשיהו בטענה "אני רגיל לשבת בבית סוהר ולא בבית חולים" ולירידה במשמעת בבתי סוהר אחרים אצל האסירים שקנאו באסירי מעשיהו.
בשנת 1954 הוקם במעשיהו אגף לנוער. בביקור שערכו בכלא חברי החוג לשיקום האסיר בחיפה, ובראשם נשיא בית המשפט המחוזי בחיפה, השופט יעקב אזולאי, הם ציינו לטובה את התנאים במחנה. במרץ 1956 נפתח במחנה בניין תרבות מפואר.
בראשית המאה ה־21 נפתחו בשטח בית הסוהר, בנוסף לאגפים השיקומיים הקיימים, גם אגפים מיוחדים לכליאת עובדים זרים לפני גירושם מה שנסגר בהמשך לאחר העברתם למתקן חולות, וכן אגפים ייחודיים לזקנים וחולים, ולטיפול בעברייני מין. 
בתקופת המחאה נגד תוכנית ההתנתקות הוכן בכלא אגף מיוחד לאסירים על רקע אידאולוגי. במקביל במהלך ארגוני של השב"ס שינה מעשיהו את הגדרתו מכלא בסיווג ביטחוני נמוך, לכלא בסיווג בינוני, והחל לקלוט אסירים פליליים מורשעים בעבירות קשות (עד אז קלט הכלא מורשעים בעבירות קלות בלבד), דבר שחייב את תגבור אמצעי הביטחון במקום. הוספת אגפים חדשים אלה שינתה את פני בית הסוהר מכלא שיקומי גרידא לבית סוהר עם אוכלוסיות מגוונות.

בית הסוהר כיום

בית הסוהר משתרע על שטח של כ-57 דונם. הוא מוקף בחומה נמוכה ובלתי מאיימת ובכמה מאות מטרים של גדר ללא חומה. למבקר מבחוץ הוא נראה כמחנה צבאי קטן עם ביתנים מוארכים, שדרות אקליפטוסים וערוגות פרחים מטופחות. תנאי הכליאה (באגפים הפתוחים) בו נחשבים מהנוחים שיש לאסיר במדינת ישראל. רוב שעות היממה האסירים בו שוהים מחוץ לתאם, ומשתתפים בפעילות חברתית ותרבותית, יוצאים לחופשות מסודרות, וזוכים לביקורי משפחות.
מטרת הכליאה בבית הסוהר היא להכין את האסירים לקראת שחרורם לקליטה בחברה כאזרחים נורמטיביים, ושירות בתי הסוהר מעביר אליו, מבתי סוהר סגורים, אסירים שריצו חלק מתקופת מאסרם ונמצאו נקיים מסמים, ובעלי מוכנות לעמוד בדרישות המקום. השהות במעשיהו מצמצמת את החיכוך בין האסיר המשתקם לבין                עבריינים שבחרו בדרך הפשיעה, ומסייעת לו לתכנן את עתידו לקראת שחרורו.
בבית הסוהר מרכז חינוך הכולל כיתות ללימוד השפה העברית, כיתות להשלמת 12 שנות לימוד והכנה לבחינות בגרות, לימודים אקדמאיים. פעילויות וקבוצות טיפול רבות ומגוונות.
במרכז החינוך קיימת פינת חי לצורך טיפול בעזרת בעלי חיים לכלל האסירים ובפרט לאסירים השפוטים על אלימות.

אסירים מפורסמים

דב שילנסקי היה מהמפורסמים הראשונים במחנה מעשיהו, לאחר שהורשע בחברות במחתרת אשר התכוונה לפעול נגד הסכם השילומים. הוא תפקד במחנה כתרבותניק וסייע לשירות בתי הסוהר במיון אסירים.
אישי ציבור אחדים שנדונו למאסר, נשלחו לרצות את עונשם במעשיהו. שר הפנים לשעבר, אריה דרעי, הגיע לרצות את עונשו בחודש ספטמבר 2000, מלווה בקהל אוהדים עצום. בתקופת מאסרו הוקם בשטח הסמוך למחנה מאהל של מעריצים, ואף ישיבה בשם "ישיבת שאגת אריה" שפורקו רק ביום שחרורו; שר התיירות לשעבר גונן שגב, שהורשע בהברחת סמים ובגניבה מכספומט בסין; חבר הכנסת לשעבר ובנו של אריאל שרון, עמרי שרון שהורשע בשוחד.
בשנת 2009 נכנס לכלא שר הבריאות לשעבר מטעם ש"ס, שלמה בניזרי, שהורשע בלקיחת שוחד.
בשנת 2011 נכנס למעשיהו נשיא מדינת ישראל לשעבר, משה קצב שהורשע באונס, ושוכן באגף התורני של הכלא, כשותף לתא של בניזרי. 
ב-15 בפברואר 2016 החל ראש ממשלת ישראל לשעבר, אהוד אולמרט לרצות במעשיהו 19 חודשי מאסר שנגזרו עליו.
ב-1 במאי 2017 החל הרב יונה מצגר, הרב הראשי לישראל לשעבר, לרצות את עונשו, שלוש וחצי שנים, עבור קבלת שוחד.
ב-15 באוקטובר 2017 החל הזמר קובי פרץ לרצות את עונשו במעשיהו. 
באוקטובר 2018 החל נוחי דנקנר לרצות במעשיהו 3 שנות מאסר.