הוד השרון

שם העיר

השם הוד השרון מורכב משני מושגים: "הוד" - מילה נרדפת להדר ולפאר, ו"שרון" - שמו של האזור הגאוגרפי בו ממוקם היישוב.
המושג 'הוד' במשמעות "הדר" מופיע לראשונה בשם היישוב "כפר הדר" (כפר הוד). כאשר אוחדו שני היישובים כפר הדר ורמתיים, נשמר המושג "הדר" בשם המועצה המקומית: "הדר רמתיים".
ב-1 בדצמבר 1964 אוחדו ארבעת היישובים למועצה מקומית מאוחדת בשם "הוד השרון" על פי הצעתו של פקיד משרד הפנים דב רוזן.

היסטוריה

עם איחודן של ארבע מושבות שכנות: מגדיאל, רמתיים, כפר הדר ורמת הדר, שהפכו להיות שכונות בהוד השרון. שכונות נוספות בהוד השרון: נווה נאמן, גיל עמל, גני צבי (בעבר נקראה כפר הניצחון), נוה הדר, שכונת הפועלים א' וב', שיכון מזרחי א' וב', גיורא, שיכון עממי.

ממצאים מהעת העתיקה

בעיר נמצאים מספר אתרים ארכאולוגיים. בשכונת גיל עמל נמצא אתר אשר השרידים שבו מתוארכים לתקופות הכלקוליתית עד הרומית והביזנטית. במבואות העיר, במקורות הירקון ליד אפיק נחל הדר, נמצא האתר תל קנה, שבו שרידים מתקופת הברונזה התיכונה. באמצע 2012 נפתח לציבור על ידי עיריית הוד השרון פארק הרפתקאות וארכאולוגיה ברחוב ששת הימים, הכולל מתחמי משחקים וגן ארכאולוגי שבו פריטי אבן ומתקנים חקלאיים משוחזרים בהם השתמשו תושבי ארץ ישראל בעת העתיקה.
באוגוסט 2012, במהלך חפירות רשות העתיקות לקראת סלילת רחוב בן גמלא, נתגלה בעיר בית בד לייצור שמן זית אשר מתוארך לתקופה הביזנטית-מוסלמית הקדומה (בין המאה ה-6 עד ל-8). באתר נמצאו משטח סחיטה לזיתים ומערכת של צינורות, תעלות ובורות, לניקוז השמן. בסמוך נמצאו אבני משקולות שלחצו את שקי הזיתים. לפי גודל האתר, נראה שכמות השמן שהופקה במקום הייתה לשימוש מסחרי ולכן אין מדובר בבית בד פרטי. לדברי עמית ראם, ארכאולוג מחוז מרכז ברשות העתיקות, מערכת בית הבד חצובה לתוך אבני בנייה גדולות במיוחד, אשר שוקעו באדמה, ולפיכך מדובר באתר נדיר יחסית, מכיוון שרוב בתי הבד הוקמו ישירות על סלע. באזור הוד השרון סוג האדמה הוא חמרה, שהיא רכה יחסית, ולפיכך היה צורך להביא למקום אבני גזית ולוחות אבן כבדים, אשר שימשו כבסיס קשיח שעליו הוקם בית הבד.

במאורעות תרפ"ט

בשנת 1929, מאורעות תרפ"ט, תקפו ערביי ארץ ישראל את היהודים בחלקים רבים של הארץ. במגדיאל וברמתיים חששו מהתקפה של ערביי קלקיליה, אבו כישכ וביאר עדס, והוחלט לפנות את הנשים והילדים כדי להרחיקם מסכנה. העלו אותם לעגלות ופינו אותם למושב כפר מל"ל שבו היו רפתות ומבני בטון עמיד, שלא כמו במושבה מגדיאל, שבתיה היו בנויים מבלוקים ועץ. במגדיאל, ברחוב אהבה, היה מגדל מים על עמודי בטון, לשם פינו את הגברים, אשר מילאו שקי חול וסידרו סביב בין העמודים, כך הפכו את המקום לעמדת שמירה והעניקו הגנה מסוימת לנמצאים במקום.

המדינה שבדרך ומלחמת העצמאות

רכישת אדמות והתיישבות של יהודים בשטחים שהיו בבעלות ערבית ברובם, גרמו להתלקחות בין ערבים ובין יהודים. בשנים הראשונות של הקמת המושבות קמו סכסוכים עם רועי צאן בדואים מהכפר ביאר עדס הקרוב, ונוצר צורך בארגון שמירה על המושבות. בתקופה של "המדינה שבדרך", בני המושבות נלחמו גם הם במאבק לעצמאות וביטחון המדינה במחתרות השונות, ובמלחמות ישראל הקשות כחיילי צה"ל בתקופה המאוחרת יותר.
לאחר מלחמת העצמאות סופחו לעיר שטחי הכפרים הערביים ביאר עדס, ואבו כישכ (שתושביו ברחו ממנו אחרי שארגון האצ"ל חטף את מנהיגיהם). הערבים תושבי הכפרים לא הורשו לחזור לאדמתם אחרי המלחמה ואדמות הכפרים הוכרזו אדמות נפקדים.
פרדסים כיסו שטח נרחב מהוד השרון, חלק מהם ניתן לראות עד היום בעיר.

איחוד המושבות

ב-1 בדצמבר 1964 התאחדו המועצה המקומית המשותפת הדר-רמתיים (שכללה את שלושת היישובים: רמתיים, כפר הדר ורמת הדר) והמושבה מגדיאל, למועצה מקומית מאוחדת בשם "הוד השרון". בעת האיחוד, ראשי היישובים היו בנימין אבן מהדר-רמתיים, וברוך ליטאי ממגדיאל.
ראש המועצה הנבחר של הוד השרון היה בנימין אבן וברוך ליטאי היה סגנו.
הוד השרון כמועצה מקומית מאוחדת מנתה כ-12,200 תושבים על פני שטח כולל של 20,000 דונם, כמחציתו קרקע המיועדת לעיבוד חקלאי.
עם איחודן של ארבע המושבות, הן הפכו לשכונות בהוד השרון.
במאי 1990, ערב יום העצמאות, קיבלה הוד השרון מעמד של עיר. העיר החדשה מנתה כ-26,000 תושבים. ראש העיר הראשון היה עזרא בנימיני.

אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2018, מתגוררים בהוד השרון 62,325 תושבים (מקום 27 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎2.0%‏.   לפי נתוני הלמ"ס נכון לסוף 2017, להוד השרון דירוג של 8 מתוך 10, במדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2015. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשע"ז (2016-‏2017) היה 84.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת סוף 2016 היה 13,300 ש"ח (ממוצע ארצי: 8,913 ש"ח).

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה בהוד השרון:
לפי נתוני הלמ"ס נכון לדצמבר 2010, העיר מדורגת 9 מתוך 10, בדירוג החברתי-כלכלי.

תחבורה

את העיר משרתות שתי תחנות רכבת:  הוד השרון - סוקולוב וכפר סבא - נורדאו שנמצאות שתיהן בגבול בין הוד השרון לכפר סבא ונמצאות על מסילת השרון.