כדורגל נשים בישראל

כדורגל נשים בישראל הוא ענף ספורט, שצובר פופולריות כמו בכל העולם אך בישראל הליגה עדיין לא מקצוענית והענף סובל מחוסר תקציב, תנאים וסיקור תקשורתי.
מערך הליגות נוסד לראשונה בשנת 1998, והליגות נמצאות תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל באגף הנשים.
ליגת העל בכדורגל נשים היא ליגה חצי מקצוענית ומתחתיה מתקיימות מדי שנה עוד 2 ליגות חובבניות - ליגה לאומית וליגה ארצית.
קיימות שתי ליגות נערות (גילאי 14-19), שתי ליגות ילדות (גילאי 10-13) וליגת טרומיות.
המפעל השני בחשיבותו הוא גביע המדינה בכדורגל נשים.
נכון לשנת 2019, מדורגת ליגת העל הישראלית לנשים במקום ה-36 בדירוג אופ"א בשקלול של חמש העונות האחרונות. לפי הדו"ח השנתי של פיפ"א, נבחרת ישראל מדורגת במקום ה-63 בעולם, רשומות בישראל 1383 שחקניות כדורגל שמשחקות כדורגל תחרותי (מתוכן רק 510 מעל גיל 18) ואין לה תוכנית אסטרטגית לפיתוח כדורגל הנשים במדינה.

היסטוריה

בשנות ה-70 של המאה ה-20 החלו לקום בישראל מספר קבוצות כדורגל לנשים. מכיוון שבאותם ימים לא התקיימה פעילות של ליגה מסודרת, רובן שיחקו רק במשחקי ידידות והתפרקו תוך מספר שנים.
בעקבות חוקיה של פיפ"א, הקימה ב-1997 ההתאחדות לכדורגל נבחרת רשמית לנשים ושנה לאחר מכן את ליגת הנשים.
הליגה הבכירה שהוקמה ב-1998 הורכבה בזמנו מ-12 קבוצות, ותחתיה התקיימה ליגה שנייה שהורכבה מ-6 קבוצות. עם זאת, מאז מספר הקבוצות משתנה משנה לשנה עקב התפרקות והקמת קבוצות ושינוי מבנה הליגות מטעמים לוגיסטיים. בעונת 2009/2010 היו שתי ליגות בלבד, ובעונת 2018/2019 נספרו 6 ליגות שונות בהן 3 הבכירות: ליגת העל, הליגה הלאומית וליגה ארצית. 9 קבוצות משחקות בליגה הראשונה 10 קבוצות בליגה השנייה (ליגה לאומית) ו8 קבוצות בליגה השלישית (ליגה ארצית). כמו כן קיימות ליגת נערות (דרום וצפון) לגילאי נוער, ליגת ילדות (דרום וצפון), וליגות טרומיות לגילאי טרום ילדים א'. גם מספר השחקניות בליגה גדל בהתאמה כאשר ב-2006/2007 היו 556 שחקניות רשומות ובעונת 2017/2018 כמעט 1,400 שחקניות רשומות. הליגה ואגף הנשים בהתאחדות מתפקד תחת קשיים רבים, בעיקר בגלל תקצוב נמוך באופן מסורתי. לדוגמה, בשנת 2004 קיבל כדורגל הנשים רק 470,000 ש"ח לעומת כדורגל הגברים שקיבל למעלה מ-100 מיליון ש"ח. בשנת 2011 קיבלו תמיכה מהמועצה להסדר ההימורים בספורט (הטוטו) 27 קבוצות נשים (כ-4% מקבוצות הכדורגל שנתמכו) ובשנת 2012 21 קבוצות (3%). אחוזים אלו נמוכים משמעותית מחלקן של קבוצות הנשים בענפי ספורט אחרים ככדורסל (מעל 20% קבוצות נשים), כדוריד (כ-15%) או כדורעף (מעל 40%)
שתי הקבוצות בעלות מספר התארים (אליפות הליגה הראשונה וגביע המדינה) הרב ביותר הן מכבי חולון ואס"א תל אביב. בשנים הראשונות של הליגה, בטרם התפרקותה, בלטה מכבי חיפה. בעשור הראשון של המאה ה-21 בלטה מכבי חולון ובעשור השני בלטה אס"א תל אביב.
במשחק ידידות שקיימה נבחרת ישראל מול צ'לסי ב-20 באוגוסט 2019 באצטדיון המושבה בפתח תקווה נכחו 8,534 צופים ובכך נשבר שיא הצופים למשחק כדורגל נשים בישראל.

מאבק הזכויות של הכדורגלניות 2019

לפני תחילת עונת 2019/2020 ומיד לאחר מונדיאל הנשים המוצלח בצרפת, פתחו הכדורגלניות במאבק להפיכת כדורגל הנשים בישראל לענף מקצועני. עוד בשלהי העונה הקודמת, לפני משחקי חצי גמר גביע המדינה, איימו ארבע הקבוצות שעלו לשלב זה לא להופיע למעמד המכובד כיוון שהקבוצות לא קיבלו את התקציב שהובטח להן על ידי משרד הספורט. לבסוף הסכימו להשתתף בחצי הגמר לאחר שקיבלו התחייבות שהנושא יוסדר בהקדם. במסגרת עתירה לבג"ץ לגבי אפליית קבוצות הנשים, הגישו הקבוצות בתחילת חודש יולי את תגובתן לבית המשפט ובו טענה שהתנהלות משרד הספורט גורמת לאפליה מגדרית. באמצע יולי יצאו הכדורגלניות במאבק מתוקשר לשינוי המצב בכדורגל הנשים בישראל ושינוי התפישה החברתית. בקריאה "כדורגלניות עושות שינוי" איימו השחקניות להשבית את ליגת הנשים בעונה הקרובה. בכנס היסטורי של הכדורגלניות בארץ שנערך ב-21 ביולי בבית ההסתדרות קראו הכדורגלניות למאבק על הפיכת הענף למקצועני.