יעקב ליצמן

ביוגרפיה

ליצמן נולד במחנה עקורים בגרמניה להורים ניצולי השואה מפולין שלא היו חסידים. בגיל שנתיים, ב-1950, היגרה המשפחה לארצות הברית והשתקעה בשכונת איסט ניו יורק ואחרי זה בבורו פארק שברובע ברוקלין. בגיל 17, ב-1966, עלה לישראל להמשך לימודיו התורניים בישיבת כוכב מיעקב - טשיבין בירושלים.
היה מנכ"ל בית הספר היסודי "בית יעקב - חסידי ירושלים" ויזם הקמת קריה חרדית בבית שמש. בד בבד התקרב לאדמו"ר מגור הרב שמחה בונים אלתר. בראשית שנות ה-80 היה עוזרו של אברהם יוסף שפירא. בשנים 1990–1992 ליווה מקרוב את נציג גור בכנסת, משה זאב פלדמן, בעת שהלה כיהן כיו"ר ועדת הכספים.
ליצמן הוא 'ראש הקהל' של חסידי גור בערד.
ליצמן נשוי לחוה, עובדת בעיתון "המודיע", אב לחמישה ומתגורר בירושלים. אחיו הצעיר פתחיה היה ממקורביו הבולטים של האדמו"ר מגור הרב יעקב אריה אלתר אך הורחק מעמדה זו.

חבר הכנסת

לאחר פטירת הפני מנחם ומינויו של הרב יעקב אריה אלתר לאדמו"ר, ויתר ליצמן על אזרחותו האמריקאית ונבחר כח"כ בשנת 1999 ובמערכות הבחירות שלאחריה. בין 2001–2003 ושוב החל מ-2005–2007 שימש כיו"ר ועדת הכספים של הכנסת. במהלך כהונתו בכנסת יזם מספר חוקים, ובהם חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים וחוק המקנה פטור לבתי כנסת, מסגדים, כנסיות וחילוות מתשלום דמי חכירה למינהל מקרקעי ישראל.
השפעתו נובעת בעיקר מהיותו איש סודו של האדמו"ר מגור הרב יעקב אריה אלתר. ליצמן, לצד חנוך זייברט ויוסף קופרברג, חבר ב"ועדת השלושה", שהוסמכה על ידי האדמו"ר לנהל את כל ענייניה הפוליטיים והחינוכיים של החסידות.
ב-15 בנובמבר 2008 הותקף ליצמן על ידי אנשים מחסידות סלונים על רקע מעורבותו במאבקה של חסידות גור נגד היבחרות מאיר פרוש לראשות עיריית ירושלים.

בממשלה

בכנסת ה-18 שובץ ליצמן במקום הראשון ברשימת יהדות התורה, אולם הוא לא קיבל לידו את ראשות ועדת הכספים כבעבר, עקב התנגדות של חברי סיעתו. במקום זאת הוא מונה לסגן שר הבריאות. בד בבד חדל לשמש יו"ר סיעת יהדות התורה, ובמקומו התמנה לתפקיד חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס.
במהלך כהונתו, בשנת 2011, התקיימה שביתת הרופאים שנמשכה מספר חודשים. בתפקידו כסגן שר הבריאות דרש את מימושו של סעיף 8(ד) לחוק מוות מוחי-נשימתי, המאפשר למשפחתו של מי שנקבע כי מת מוות מוחי-נשימתי לדרוש המשך טיפול בו, עד להפסקת פעולת הלב, ביחס לתינוקת חרדית, שנקבע כי מתה מוות מוחי. בהתערבותו של ליצמן אכן נמשך הטיפול בתינוקת עוד כשבועיים, עד לרגע שבו נדם לבה. ליצמן דורש להפריד בין נשים לגברים בבתי החולים הפסיכיאטריים. יזם מימון טיפולי שיניים לילדים מתקציב סל התרופות. ביחסו לטיפולי הפריה מלאכותית הביא בחשבון גם שיקולי הלכה. הוא ערך ביקורי פתע בבתי חולים ובתי חולים פסיכיאטרים ברחבי הארץ על מנת לבדוק תלונות שקיבל מאזרחים.
בממשלת ישראל ה-34 חזר לכהן כסגן שר הבריאות (השר בפועל). הוא ערך רפורמה, שהחל בה בכהונתו הראשונה, בנושא בריאות הנפש, והעביר את המרפאות לקופות החולים. הוא המשיך גם בביקורי הפתע בבתי חולים. הוא הודיע על כוונתו לאפשר לרופאי משפחה לתת מרשמים לקנאביס רפואי, שיימכר בבתי המרקחת.
באוגוסט 2015, בעקבות עתירה שהגישה סיעת יש עתיד, קבע בג"ץ כי ליצמן לא יוכל לכהן כסגן שר במעמד של שר ועליו להתמנות לשר. בעקבות כך, מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל החליטה לשנות החלטה קודמת של המועצה לפיה חברי כנסת מטעם אגודת ישראל לא יישאו בתפקידי שרים והתירה לליצמן להתמנות לשר הבריאות. בעקבות כך, החליטה הממשלה למנותו לשר הבריאות, וב-2 בספטמבר 2015 נכנס לתפקידו.
בתחילת שנת 2016 הודיע ליצמן על רפורמת הקפטריות בבתי החולים בישראל ולפיה עד אמצע חודש מרץ יופעלו בבתי החולים חנויות אוכל מוזלות דוגמת רשת החנויות קופיקס. בינואר 2016 הופעלה לראשונה בבית החולים איכילוב מכונה אוטומטית לממכר מזון במחיר של עד חמישה שקלים. באפריל 2016 החלו ליצמן ומשרדו במאבק במאכלים מסוכנים ("ג'אנק פוד").
בינואר 2017 טען תחקיר של ערוץ 2 כי פעל נגד האינטרס הציבורי בתחום מניעת נזקי העישון ובכך סייע לחברות הטבק. בתחקיר נטען כי עיתון "המודיע", המזוהה עם חסידות גור, פרסם פרסומות רבות מטעם חברות הטבק, בתקופה שבה היו זקוקות החברות לתמיכת ליצמן בהצבעות בכנסת. כן נטען כי כתב "המודיע" יעקב רייניץ גבה אלפי שקלים כדי לקבוע פגישות עם בכירי משרדו ואיתו בהתראה קצרה.
ב-26 בנובמבר 2017 הודיע ליצמן על התפטרותו מן הממשלה, בשל המשך עבודות רכבת ישראל בשבת, בתחילת 2018 אישרה הכנסת תיקון לחוק יסוד: הממשלה המאפשר כהונה כסגן שר כאשר פורמלית ראש הממשלה הוא השר, דבר שאיפשר את חזרתו של ליצמן לתפקיד סגן שר הבריאות.

חשדות לפלילים

בפברואר 2019 נחקר באזהרה בחשד שהתערב בחוות דעת לקביעת כשירותה של חשודה בפדופיליה לעמוד לדין, כדי למנוע את הסגרתה לאוסטרליה. לפי תחקיר של תוכנית הטלוויזיה "המקור", גם במקרים נוספים פעל ליצמן למען עברייני מין חרדים.
באוגוסט 2019 פורסמה עמדת המשטרה שלפיה יש ראיות מספיקות כדי להעמידו לדין בגין עבירות מרמה והפרת אמונים, הדחת עדות והצעת שוחד, בגין פרשה זו ובגין ניסיון להשפיע על גורמים מקצועיים במשרדו למנוע סגירת מעדנייה סמוכה לביתו עקב ליקויים תברואתיים שהתגלו בה. ליצמן הכחיש את האישומים.