משרד הכלכלה והתעשייה

שם המשרד

המשרד שינה את שמו פעמים אחדות, שינויים המשקפים שינויים בתחומי האחריות של המשרד, שנעשו משיקולים פוליטיים ומשיקולים פונקציונליים. עם הקמתו נקרא המשרד "משרד התעשייה", בהמשך וברוב שלושים שנותיו הראשונות נקרא המשרד בשם "משרד המסחר והתעשייה". בשנת 1978 שונה שמו ל"משרד התעשייה, המסחר והתיירות", וכעבור שלוש שנים הופרד ממנו משרד התיירות, והמשרד שינה שמו ל"משרד התעשייה והמסחר" (ובקיצור: "משרד התמ"ס"), שינוי הרומז למתן עדיפות לתעשייה על פני המסחר. בשנת 2003, עם מינויו של אהוד אולמרט לשר העומד בראש המשרד, הורחב המשרד באמצעות צירופו של משרד העבודה (שהיה קודם לכן חלק ממשרד העבודה והרווחה), ושם המשרד שונה ל"משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה" (ובקיצור רוֹוֵחַ: "משרד התמ"ת"). בשנת 2013, עם הקמת הממשלה ה-33 ומינויו של נפתלי בנט לשר העומד בראש המשרד, שונה שמו ל"משרד הכלכלה" ללא שינוי בסמכויותיו, שינוי שנועד לטשטש את תחומי העשייה של המשרד שעלולים להישמע "אפורים" ולתת לו נופך אטרקטיבי יותר. בנובמבר 2015, עם מינויו לממלא מקום שר הכלכלה, יזם בנימין נתניהו את שינוי שם המשרד ל"משרד הכלכלה והתעשייה", לשם הדגשת חלקה של התעשייה בפעילות הכלכלית (שהתעשייה היא חלק ממנה).

הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה

הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה פועלת מכוח החוק לעידוד השקעות הון תשי"ט – 1959. ביום 1.1.2017 שונה מעמדה של היחידה מ"מרכז ההשקעות" ל"רשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה".
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה מציעה מגוון מסלולי סיוע:
•מסלול מענקים מכוח החוק לעידוד השקעות הון, אשר כולל בין היתר 2 מתווים המיועדים למפעלים פורצי דרך בעלי חדשנות טכנולוגית גבוהה ובנוסף מסלול הטבות מס לבנייה להשכרה למגורים.
•מסלולים מנהליים, לרבות: מסלולי תעסוקה, מסלול להטמעת ייצור מתקדם, מסלול להגדלת הפריון בתעשייה, מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים ליישובי הבדואים בנגב, מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים לדימונה, ערד וירוחם, מסלולי איכות הסביבה (כלכלה ירוקה), מסלולי תחרות/יוקר מחיה, מסלולי תיעוש הבנייה ועוד
המסלולים המנהליים פועלים מכוח החלטות ממשלה וסיכומים בין-משרדיים במסגרת הוראות מנכ"ל.
מנהל הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה מונה על ידי הממשלה וכפוף לשר. מתוקף תפקידו משמש כיו"ר מנהלת הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה ויו"ר ועדות ההקצאה השונות במסגרת הוראות מנכ"ל. הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה פועלת באופן אוטונומי על-פי החוק לעידוד השקעות הון.
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה מאשרת מדי שנה מאות תוכניות ומפעילה מנגנון רחב אשר עוסק בהליכי הטיפול הנגזרים מן החוק וההוראות המנהליות, כדוגמת הבודקים המקצועיים אשר מספקים לרשות חוות דעת עבור הבקשות השונות, החברה הממשלתית ענבל המספקת לרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה שירותי חשבות ומיכון, והגופים המלווים הנוטלים חלק במסלול המענקים, רואי חשבון ושמאים.
בשנים האחרונות פעלה הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה לחידוש ועדכון של עשרות נהלים וביטולם של נהלים ישנים. כמו כן, נערכו ימי עיון והסברה, כנסים, סדנאות, פרסום דיגיטלי באינטרנט וקשר ישיר עם התעשייה והתעשיינים. כל זאת במטרה להנגיש את הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה ללקוחותיה. בנוסף, בוצעו 9 תיקוני חקיקה שיזמה הרשות, על מנת להתאים את החוק ולהנגישו לתעשייה.
החוק לעידוד השקעות הון מהווה אמצעי מרכזי במדיניות עידוד והגברת הצמיחה הכלכלית בישראל בכלל ובפריפריה בפרט. בחוק ובתקנות שהותקנו לפיו נקבעו שני סוגי תמריצים והם הטבות מס ומענקי הון:
1.תמריצי הטבות מס ומענקי הון, שמטרתם העיקרית היא הגברת הצמיחה במשק: תמריצים אלו מכוונים לעודד השקעות במשק כולו לשם הגברת הצמיחה הכלכלית, במרכז ובפריפריה.
2.תמריצים לפריפריה: תמריצים (מענקים ומס חברות מופחת של 7.5% בפריפריה לעומת 16% במרכז הארץ) שנועדו להשפיע על פיזור התעשייה ברחבי הארץ והגברת פעילות והשקעות בפריפריה, במטרה לצמצם את אי– השוויון האזורי ולעודד צמיחה בת–קיימא.
ההטבות לעידוד התעשייה ניתנות בהקמה ובהרחבה של מפעל תעשייתי, בשני מסלולים מרכזיים: מסלול מענקים ומסלול הטבות במס. כל מסלול פועל בנפרד מהמסלול האחר וללא תלות באחר. מפעל ששוכן באזור פיתוח א' יכול לקבל גם הטבות מס וגם מענקים.
•מסלול מענקים הוא מסלול הסיוע העיקרי ברשות להשקעות. מסלול זה פועל מכוח החוק לעידוד השקעות הון, תשי"ט – 1959 ומהווה אמצעי מרכזי במדיניות עידוד והגברת הצמיחה הכלכלית בישראל בכלל ובפריפריה בפרט.
חוק זה נועד לעודד השקעות הון ויוזמה כלכלית, באופן שבו תינתן עדיפות לחדשנות ולפעילות באזורי פיתוח, לשם השגת המטרות הבאות:
(1) פיתוח כושר הייצור של משק המדינה;
(2) שיפור יכולתו של המגזר העסקי להתמודד בתנאי תחרות בשווקים בין-לאומיים;
(3) יצירת תשתית למקומות עבודה חדשים ובני-קיימא.
במסלול זה ניתן מעמד של "מפעל מאושר" לתאגיד העומד בתנאי הסף כלהלן:
1.המפעל בגינו מוגשת הבקשה הוא מפעל תעשייתי.
2.מיקומו של המפעל הוא באזור המוגדר אזור פיתוח א' (כהגדרתו בתוספת השנייה לחוק).
3.המפעל הוא מפעל בר-תחרות, בהתאם למפורט בחוק (עיקר פעילות המפעל היא בתחום ביו/ננו טכנולוגיה או לחלופין ביצוע יצוא בשיעור של 25% ביחס להכנסות מכלל מכירות המפעל או ביחס לתוספת ההכנסות המיוחסות לחלק המפעל שנוסף בעקבות התוכנית).
בחוק ובתקנות שהותקנו לפיו נקבעו שני סוגי תמריצים והם הטבות מס ומענקי הון (ללא צורך לבחור באחד מבין השניים בלבד):
1.מענקים בשיעור של 20% בגין השקעות מוכרות ברכוש קבוע (ציוד יצרני, מבנים) במסגרת תוכנית מאושרת.
בנוסף ניתן לקבל, בתנאים מסוימים, עד 10% מענק נוסף בנגב, בפריפריה בצפון וביישובי שדרות ועוטף עזה.
שיעור מס מופחת - מסלול ההטבות במס מופעל ברשות המיסים.
מתווים משותפים עם הרשות לחדשנות
מסלול זה נועד לסייע ולתמרץ, במסגרת מסלול מענקים מכח החוק לעידוד השקעות הון, חברות סטארט-אפ לעבור ממו"פ לייצור מתקדם בישראל.
לצורך כך גובשו שני מתווים:
א.מתווה "ממחקר ופיתוח לייצור מתקדם" - נועד לעודד חברות המפתחות/מטמיעות (על ידי רכש) קניין רוחני, טכנולוגיות ייצור ומוצרים חדשניים ומתקדמים, להקים מפעל תעשייתי בישראל.
ב.מתווה "מפעל תעשייתי ראשוני" - נועד לעודד חברות שפיתחו מוצר חדשני ונדרשות לעמוד ברגולציות בין-לאומיות, כדי שבכפוף לאישור הרגולציה יעבור המפעל לייצור חרושתי.
מסלול בניה להשכרה למגורים: מסלול זה פועל מכח הפרק השביעי לחוק לעידוד השקעות הון. זכאי להטבה מי שבונה בנין אשר לפחות מחציתו מיועד להשכרה למגורים, כאשר הדירות להשכרה מושכרות במשך 5 שנים מתוך 7 השנים הראשונות. ההטבה הניתנת במסגרת מסלול זה היא פחת מואץ בשיעור 20% לשנה ומס מופחת על הכנסה חייבת מהשכרה או מכירה של דירה בבניין חדש להשכרה בשיעור של 20% ליחיד ו-11% לחברה.
הוראת מנכ"ל 4.44 - תוכנית להגדלת הפריון בתעשייה
תוכנית זו מעודדת מפעלים להעלאת פריון העבודה ומיועדת עבור מפעלים תעשייתיים או קווי ייצור במפעלים תעשייתיים זעירים, קטנים או בינוניים שאינם עומדים בתנאי החוק לעידוד השקעות הון (כלומר אינם עומדים בתנאי הסף לאישור תוכנית במסלול מענקים).
התוכנית להעלאת פריון העבודה נותנת הזדמנות למפעלים להגביר את קצב צמיחת הפריון בעבודה ומאפשרת למשק הישראלי להקטין חסמים ולשפר את התחרות מול יתר מדינות ה- OECD.
במסגרת הוראה זו, על מבקש הסיוע לגבש "תוכנית להעלאת פריון בעבודה".
הוראת מנכ"ל 4.54 - מסלול להטמעת טכנולוגיות ייצור מתקדם
מסלול זה נועד לעודד מפעלים תעשייתיים להטמיע טכנולוגיות ייצור מתקדם במפעלים או בקווי ייצור במפעלים (בכל רחבי הארץ), לצורך שיפור התוצאות העסקיות של המפעל, זאת באמצעות השתתפות בסיכון הכרוך בהטמעה של טכנולוגיות חדשניות.
פעולות ההטמעה המוכרות במסגרת הוראה זו:
1.הטמעה של שיטות ייצור חדשניות המבוססות על הטמעת אמצעי ייצור מתקדמים.
2.הטמעה של חומרים מתקדמים בתהליכי ייצור או ייצור עצמי של חומרים מתקדמים להשבחת מוצר ביניים או מוצר סופי.
הטמעה של טכנולוגיות מידע מתקדמות המאפשרות זרימת מידע, או קישוריות ו/או ניטור ו/או איסוף, ניתוח וחישוב מתקדמים של נתוני ייצור בין חלקים שונים בתהליכי הייצור או שרשרת האספקה.
הוראת מנכ"ל 4.49 - מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים ליישובי הבדואים בנגב
מסלול זה נועד להביא לחיזוק חוסנה הכלכלי והחברתי של האוכלוסייה הבדואית בנגב ומעודד הקמת מפעלים תעשייתיים באזור תעשייה צמוד דופן או באזור תעשייה משותף באחד מיישובי הבדואים בנגב.
הוראת מנכ"ל 4.57 - הקמת מבנים להשכרה לתעשייה עתירת הידע ביישובי המיעוטים
מסלול חדש וראשון מסוגו להקמת שני מבנים להשכרה לתעשייה עתירת הידע ביישובי המיעוטים.
הוראת מנכ"ל 4.46 - מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים לדימונה, ערד וירוחם
במסגרת מסלול זה ניתן סיוע לרשויות המקומיות ערד, דימונה וירוחם בשל היותן, בין היתר, רשויות גדולות ומרכזיות בדרום, אשר פיתוחן הכלכלי יעניק להן ולסביבתן חוסן כלכלי-חברתי ויהפוך אותן למוקדי משיכה עבור משקיעים ומעסיקים.
הוראת מנכ"ל 4.3 - מסלול סיוע להקמת מפעלים מחוללי שינוי בפריפריה בישראל
נוכח המשבר הכלכלי העולמי והשלכותיו על הכלכלה במדינת ישראל בכלל, ועל הפריפריה הגאוגרפית בפרט, גובש בשנת 2009 מסלול זה שמטרתו לעודד הקמת מפעלים מחוללי שינוי בפריפריה.
מאחר שההיצע והמגוון של מקומות העבודה בפריפריה נמוכים באופן ניכר מאלו שבמרכז הארץ, עובדים המפוטרים מעסקים בפריפריה מתקשים למצוא מקום עבודה אחר וחלקם אף נפלטים לצמיתות משוק העבודה.
מטרת מסלול זה היא ליצור היקף ומגוון רחב של מקומות עבודה יציבים באזור הפריפריה באמצעות הקמה של מפעלים באזור זה (עכו, אשקלון, כנרת, הגולן, הנגב) או העתקה של פעילות תעשייתית לאזור זה.
החלטת ממשלה מס' 604 וסעיף 70(ב) לחוק יישום תוכנית ההתנתקות - מסלול מפונים
מסלול זה נועד לסייע למפעלי תעשייה שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות והקימו את מפעלם מחדש באזור פיתוח א'.
במסגרת מסלולי התעסוקה ניתנות הטבות למעסיקים ע"פ מתווה של השתתפות בעלות העסקת עובדים חדשים באזורי הפריפריה, וכן השתתפות בעלות העסקת עובדים חדשים של אוכלוסיות ששיעור השתתפותן בשוק התעסוקה נמוך בכל רחבי הארץ. להלן המסלולים המרכזיים:
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.18) – תוכנית שכר גבוה
מטרת המסלול היא עידוד ליצירת משרות בשכר גבוה והעלאת שיעור הצמיחה באזורי עדיפות לאומית.
לאחרונה בוצעו בהוראה תיקונים שמהותם הסרת חסמים, שינוי המבנה וקהלי היעד של ההוראה, כך שההוראה במתכונתה החדשה מאפשרת תמהיל של חברות (קטנות, בינוניות וגדולות) אשר יעסיקו עובדים ברמות שכר שונות.
תיקונים חדשים למקצה 2019 - מתן עדיפות לחיילי מילואים, הרחבת הגדרת "מיזם" אשר תנגיש את המסלול ליותר מעסיקים, הכנסת ומתן עדיפות לענף הפוד-טק בצפון, הרחבת ענפים ועוד.
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.17) – קליטת עובדים נוספים ששיעור השתתפותם בשוק העבודה בישראל נמוך.
מסלול זה נועד לסייע בקליטת עובדים ששיעור השתתפותם בשוק העבודה בישראל נמוך, קרי: חרדים, האוכלוסייה הערבית, לרבות דרוזים, בדואים וצ'רקסים, עובדים עם מוגבלויות והורים יחידים. הסיוע ניתן לחברות בכל הארץ שעיסוקן העיקרי הוא באחד מענפי התעשייה או השירותים המפורטים בהוראה.
שינוי עיקרי משנת 2017- החלת תנאי סף לגובה שכר העובדים אשר יעמוד על לא פחות מ-70% מהשכר הממוצע במשק.
שינוי נוסף למקצה 2019 - בנוסף לענפי התעשייה המסורתית נוספו גם ענפים מתגמלים ורווחיים יותר כגון: עיבוד יהלומים, ביטוח ושירותים פיננסיים, התואמים לדרישות הסף החדשות.
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.28) - מסלול סיוע לקליטת עובדים עם מוגבלות בעסקים בישראל
מסלול זה נועד לסייע בקליטת עובדים עם מוגבלויות בעסקים בישראל תוך השתתפות בעלות השכר של העובד. ניתן להגיש בקשות במקביל למסלולים אחרים. עלות השכר החודשית לעובד לא תפחת משכר מינימום מותאם.
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.20) - תוכנית לשילוב מתמחים מהאוכלוסייה הערבית בתעשייה עתירת הידע
מסלול זה מבקש לסייע בהגברת שילוב סטודנטים מהאוכלוסייה הערבית, לרבות דרוזים, בדואים וצ'רקסים, הלומדים מקצועות טכנולוגיים בתעשייה עתירת ידע.
קהל היעד הם תאגידים העוסקים בטכנולוגיות עלית או בטכנולוגיה המעורבת עלית או שירותי מחשב.
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.32) - מסלול סיוע להעסקת סטודנטים המשתתפים בתוכנית "הטובים לתעשייה"
מטרתו של המסלול היא לחזק את מפעלי התעשייה ולקדם את כושר ייצורם יד ביד עם השבחת ההון האנושי, על ידי חיזוק הקשר בין האקדמיה לתעשייה והשארת אוכלוסייה חזקה באזורי עדיפות לאומית ובירושלים.
מסלול זה, המנוהל בשיתוף מנהל תעשיות, מיועד לסטודנטים. בקשות לתוכנית זו מוגשות בשנת הלימודים האחרונה של הסטודנט. כבר בעת הגשת הבקשה על הסטודנט לציין באיזה מפעל תעשייתי הוא מתכוון לבצע את פרויקט הגמר / ההתמחות שלו (ולעמוד ביתר התנאים של מבחן התמיכות).
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.42) - תוכנית "תנופה בתעסוקה" - התוכנית לקידום ושדרוג תעסוקתי של יוצאי אתיופיה
תוכנית זו שמה לה למטרה לקדם תעסוקה איכותית בקרב עובדים יוצאי אתיופיה ולמצב אותם כמועמדים איכותיים ומובילים להשתלבות בשוק התעסוקה. עלות השכר החודשית לעובד לכל תקופת התוכנית לא תפחת מעלות שכר של 10,500 ₪.
מסלול תעסוקה (הוראת מנכ"ל 4.43) – תוכנית לשילוב מתמחים יוצאי אתיופיה בתעשייה עתירת הידע
מסלול זה מבקש לסייע בהגברת שילוב סטודנטים יוצאי אתיופיה הלומדים מקצועות טכנולוגיים בתעשייה עתירת ידע. קהל היעד הוא תאגיד העוסק בטכנולוגיות עלית או בטכנולוגיה המעורבת עלית או שירותי מחשב.
הוראת מנכ"ל 4.1 - תוכנית להגדלת תעסוקה - אזור תעשייה נע"מ
ההוראה באה לעודד מפעלים לעבור ממרכז הארץ או להקים מפעלים חדשים באזור התעשייה נע"ם ליד נתיבות. המפעלים מקבלים מענקים עבור עלות ההעתקה או ההקמה, השתתפות בארנונה, כיסוי עלות הקרקע ונסיעות לעובדים. במסגרת התוכנית הועתקו או הוקמו בפועל יותר מ-10 מפעלים.
מסלולים ירוקים
מסלול לחיסכון אנרגטי והקטנת פליטות (הוראת מנכ"ל 4.41)
בהמשך להחלטת ממשלה מס' 1403 מתאריך 10/04/2016 בדבר תוכנית לאומית ליישום היעדים להפחתת פליטות גזי חממה ולהתייעלות אנרגטית, הוחלט על פרסום מסלול סיוע להשקעות בפרויקטים להפחתת פליטות גזי חממה והתייעלות אנרגטית, תוך מתן תיעדוף לרשויות מקומיות חלשות ועסקים קטנים ובינוניים, עידוד הפחתת זיהום אוויר מהתעשייה ועידוד השקעות אשר ישלבו התקנות של טכנולוגיות חדשניות ישראליות.
מסלול סיוע במימון חיבור למערכת חלוקת גז טבעי (הוראת מנכ"ל 4.5)
המסלול מיועד לעודד ולתמרץ צרכני גז גדולים להתחבר לרשת הגז הטבעי. התמרוץ יהיה באמצעות השתתפות בעלויות חיבור למערכת החלוקה של הגז הטבעי ובעלויות הסבת מערכות פנימיות של מתקני הלקוח לשימוש בגז טבעי. המסלול בוצע בשיתוף הרשות לגז טבעי במשרד האנרגיה. מסלול זה אינו פעיל בשנת 2019 בשל החלטת אגף התקציבים שלא לתקצבו בטרם תיבחן יעילותו ומידת השפעתו על קידום חיבורי המפעלים לגז טבעי.
מסלולים מיוחדים
מסלול לעידוד תחרות והורדת יוקר מחיה -
במסגרת מסלול זה הופעלו מסלולים לעידוד תחרות בענף החלב, בשוק בשר בקר טרי כשר מפורק ובשוק המזון ללא גלוטן.
מסלול לעידוד תיעוש הבנייה-
תיעוש הבניה הוא שם כולל לבנייה שבה נעשה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, בשיטות עבודה, בציוד בניה משוכלל ובמוצרי חרושת המיוצרים מחוץ לאתר, בהשוואה לבניה הקונבנציונלית, שבה נעשה שימוש בטכנולוגיות עתירות עבודה המבוצעות ברובן באופן ידני באתר הבניה עצמו.
מדובר במסלול משותף לרשות להשקעות ולמשרד השיכון והבינוי.
מסלול סייבר –
לאור הגידול בהיקפים ובעוצמות של התקפות סייבר על ארגונים במשק הישראלי, נדרש להגן על מרחב הסייבר ולהעלות את רמת המוכנות לאיומים, תוך שמירה על חיוניותו כמנוע צמיחה וכמאפשר זרימה חופשית של מידע, שירותים ומסחר. לאור האמור יצא מסלול בשיתוף עם המטה הקיברנטי במשרד רוה"מ, להעלאת רמת ההגנה של מפעלים תעשייתיים חיוניים.

מינהל היהלומים, אבני חן ותכשיטים

פעילות המינהל היא במימוש של הכלים העומדים לרשות המשרד לקידום ופיתוח התעשיות והסחר בענפי היהלומים, אבני חן ותכשיטים. המינהל מסייע להנהלת המשרד בגיבוש ותכנון המדיניות התעשייתית לענפים אלה תוך שימוש בידע המצוי והיכרות עם הצרכים והיעדים של ענפים אלה בתחומי ההשקעות, הטכנולוגיה, המחקר ופיתוח, התעסוקה ושיווק בחו"ל.
במסגרת מינהל יהלומים אבני חן ותכשיטים פועלים משרדי המפקח על היהלומים, הפועל מתוקף "צו הפיקוח על היהלומים יבואם ויצואם 1979".
בנוסף לסמכויותיו למתן רישיונות עיסוק ביהלומים ליצרנים, סוחרים וצורפים, מפעיל המפקח על היהלומים תחנת מכס בלעדית בארץ ליבוא ויצוא יהלומים ואבנים יקרות.
המינהל בוחן וממליץ במסגרת החוק לעידוד השקעות הון על תוכניות השקעה להקמה והרחבה של מלטשות ושל מפעלי תכשיטים, ומעביר המלצותיו לרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה.
המינהל מסייע ליצרנים בארץ לחדור לשוקי חוץ וממליץ על סיוע כספי במסגרת הקרן לעידוד השיווק לחו"ל. כמו כן מעודד המינהל, בשיתוף עם מכון היהלומים ומכון היצוא, השתתפות של חברות ומפעלים בתערוכות וירידים מקצועיים בתחומי היהלומים והתכשיטים. המינהל בשיתוף עם מכון התקנים ממונה על תקינה של תכשיטי זהב וכסף. לשם ביצוע כל המטלות והיעדים מקיים המינהל קשר הדוק עם מוסדות וארגונים ענפיים בארץ ובחו"ל. עובדי המינהל חברים בוועדות ציבוריות שמטרתן קידום ענף היהלומים וענף התכשיטים. כמו כן מייצגים את עמדת הממשלה בתהליך קימברלי שמטרתו למנוע סחר ביהלומי קונפליקט.

מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא

מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא הוקם בשנת 2009 על בסיס מינהל כימיה וסביבה. המינהל משמש גוף המקשר בין פעילויות המשרד לתעשייה בתחומי אחריותו, והוא מהווה כתובות לפניות התעשייה בכל נושא שבו עוסק משרד הכלכלה. התעשייה שבאחריות המינהל כוללת מגוון רב של עסקים, הן עתירי מו"פ והן מסורתיות, החל בכימיה בסיסית, חומרי ביניים, ייצור בשיטות ביוטכנולוגיות, מוצרים שונים ובהם תרופות, חומרי הדברה, דשנים, קוסמטיקה ועוד. תחומי תעשייה נוספים כוללים פלסטיק וגומי על מוצריהם השונים וכן מוצרי בנייה ותעשיית העץ, הנייר והדפוס.
המינהל מרכז את ההיבטים של איכות הסביבה בקשר לתעשייה, מטפל באמנות סביבתיות בינלאומיות, משתתף בחקיקה מקומית הנובעת מדרישות סביבתיות וכן מבטיח שזרועות הסיוע השונות של המשרד יתחשבו, בין השאר, בגורמי הסביבה.
פעילות המינהל כוללת חוות דעת והמלצות בנושאי הסיוע השונים של המשרד: השקעות, סיוע שיווקי, הקצאת קרקע, טיפול בנושאי מכסים והגנה על תוצרת הארץ. המינהל הוא כתובת למידע כללי לגבי התעשיות בתחום טיפולו ולמידע ספציפי לגבי מפעלים, חומרי גלם, יבוא ויצוא. ממוני המינהל הם הרשות המוסמכת ליבוא ויצוא, של מוצרים החייבים ברישוי.

הרשות לשת"פ תעשייתי וקידום השקעות זרות

הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי (רשפ"ת) מופקדת על ניהול רכש הגומלין של מדינת ישראל, משיכה וטיפול בהשקעות זרות ישירות לישראל. בהתאם לכך פועלת רשפ"ת לייזום, מעקב, בקרה ותיאום פעילויות של שיתוף פעולה תעשייתי הנובעות מהתחייבויותיהן של חברות זרות לרכש גומלין בישראל. הרשפ"ת מוסמכת לדרוש מחברות זרות שזכו במכרזים ממשלתיים וציבוריים לבצע רכש גומלין בארץ בהיקף של 35% לפחות מערך העסקה (או 20% למדינות החברות בהסכם ה-GPA). מטרת פעילותה של רשפ"ת היא מינוף ההוצאה הממשלתית ליצירת הזדמנויות עסקיות ותעסוקתיות, להבאת טכנולוגיות חדישות מחו"ל, להגברת השקעות זרות במחקר ופיתוח, להגברת היצוא ולפתיחת שווקים חדשים. כמו כן, פועלת רשפ"ת באמצעות הכלים שבידיה לחיזוק תעשיות ועסקים בפריפריה ובאזורי עדיפות לאומית ול"פתיחת הדלת" לתעשיות בינוניות וקטנות ליהנות מרכש גומלין.
שיתוף הפעולה התעשייתי מבוצע באופנים שונים ובהם: יחד עם התאחדות התעשיינים בישראל המקדמת את קניית מוצרים ושירותים כחול-לבן, קבלנות משנה מקומית, שתוף פעולה במו"פ, השקעות וסיוע שיווקי של החברה המחויבת ליצואן הישראלי בחו"ל. הרשות קשורה בהסכמי שיתוף פעולה תעשייתי עם כ-200 חברות ותאגידים זרים, בתחומי הביטחון, תעופה, אנרגיה ואקולוגיה, חשמל ואלקטרוניקה, מחשבים, ציוד רפואי, רכב ותחבורה ועוד. לרשפ"ת קשר ישיר למקבלי ההחלטות ואנשי הרכש באותן החברות והתאגידים.
הרשות מקיימת באופן שוטף מפגשים בין התעשיות הזרות והישראליות, מקבלת דרישות טכניות והצעות לשיתוף פעולה מהחברות הזרות, מקשרת מפעלים ישראלים עם אנשי הקשר שמונו לצורך ביצוע רכש גומלין מטעם החברות הזרות ומקיימת מעקב ובקרה אחר ביצוע ההתחייבויות לרכש גומלין. הרכש מהמפעלים הישראלים מבוצע על בסיס תחרותי במחיר, בכושר הייצור והאספקה, ובאיכות בהתאם לדרישת החברות הזרות.

מינהל הייבוא

מינהל היבוא הוקם בשנת 2015 ומופקד על קידום פעילות הסברה, הכרה והטמעה של מדיניות היבוא מול הגורמים העסקיים במשק, הפחתת רגולציה בהליכי היבוא ובמתן אישורי יבוא, וכן על מניעת יבוא בהיצף על פי חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה, תשנ״א-1991 להגנה מפני יבוא בהיצף, יבוא מסובסד וסחר לא הוגן.

החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע"מ

החברה לביטוח סיכוני סחר חוץ הוקמה על ידי הממשלה, כדי לתת ליצואן שירותי ביטוח וערובת חיוניים ולסייע לו לבצע באופן יעיל ותקין את עסקאות היצוא שלו. המטרה העיקרית של שירותים אלו היא אבטחת היצואן כנגד סיכון של אי-קבלת התמורה מהלקוחות בחו"ל. החברה מספקת ליצואן מידע מקצועי על אודות האשראי של לקוחותיו בחו"ל וסיוע בקבלת המימון הדרוש לביצוע עסקאותיו על ידי העברת זכויות הפוליסה לטובת הבנק המממן או על ידי מתן ערבויות ישירות לבנקים.
הסיכונים המכוסים על ידי החברה כוללים שישה סיכונים מסחריים הנובעים מפשיטת רגל של הקונה או מאי-תשלום התמורה בעד הסחורה תוך חודשים ממועד הפירעון המוסכם ולאחר שהקונה אישר את קבלת הסחורה ללא השגות.
סיכונים מדיניים-כלכליים הנובעים ממלחמה, מלחמת אזרחים, מהפכה והתפרעויות בארצו של הקונה, מאיחור או מאי-העברתה של התמורה הנובעים ממחסור במטבע חוץ או מהגבלות אחרות בארצו של הקונה וביטול רישיון היבוא של הקונה או הטלת הגבלות יבוא אחרות לאחר משלוח הסחורה.
נוסף לפוליסות ביטוח האשראי למיניהן מספקת החברה גם פוליסות לביטוח אספקת נכסי השקעה, שירותים, עבודות קבלניות, ציוד קבלני והשקעות בארצות חוץ.

הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים

הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים נועדה לרכז את פעילות הממשלה בתחום עסקים קטנים ובינוניים, לגבש מדיניות ולתאם את פעולתם של הגופים השונים העוסקים בתחום זה. הסוכנות מציעה מגוון כלי סיוע, ומייצגת את העסקים הקטנים בפני הממשלה והכנסת. המטרה העיקרית של הסוכנות היא לסייע ליזם ולבעל העסק להתגבר על מכלול החסמים והקשיים העומדים בדרכו.
הסוכנות פועלת בכמה מישורים שבאים לתת מענה לשלושה כשלי שוק שמאפיינים מגזר זה: רמת נגישות נמוכה למימון, ידע חסר ונטל ביורוקרטי.
בתחום המימון מפעילה הסוכנות כלים כמו הקרן לעסקים קטנים ובינוניים בערבות מדינה, שמופעלת בשיתוף עם החשב הכללי במשרד האוצר; קרן לעידוד השיווק לחו"ל, קרן לנשים ממגזר המיעוטים בשיתוף משרד ראש הממשלה וקרנות קורת; קרן לפיתוח מוצרים עתירי עיצוב ועוד.
על מנת להתגבר על מחסור בידע עסקי בקרב עסקים קטנים, מפעילה הסוכנות תוכנית ייעוץ עסקי לעסקים וליזמים, וכן מספקת מדריכים מקצועיים באתר האינטרנט שלה. תוכניות נוספות של הסוכנות מתקיימות ברמה האזורית באמצעות מוקדי שטח, שהם עמותות שמהוות זרוע מבצעת של הסוכנות וממומנות על ידה. מגוון הכלים המוצעים במוקדי השטח כוללים: קורסים והדרכות, ליווי יזמים בצעדיהם הראשונים, סיוע בהכנת תוכנית עסקית ובמציאת מקורות מימון. וכן תוכניות מיוחדות כמו סיוע בכניסה למעגל התעסוקה באמצעות יזמות, העמדת חממות עסקיות לעסקים צעירים, סיוע בהרחבת מעגלי השיווק וההפצה של עסקים בפריפריה.
לצד כלי הסיוע פועלת הסוכנות גם בתחום המדיניות, ומסייעת לעסקים קטנים ובינוניים להתגבר על הנטל הביורוקרטי. הסוכנות מבצעת ניטור של חקיקה ורגולציה, ובוחנת את השפעתה על מגזר העסקים הקטנים. הסוכנות נותנת המלצות להתאמת המדיניות או החקיקה ליכולותיהם של עסקים קטנים, ומציגה את עמדה בוועדות הכנסת. הסוכנות מקדמת נושאי מדיניות גם באופן יזום, ועמדה מאחורי תיקון חוק מס ערך מוסף שהרחיב את מעגל העסקים הזכאים לדווח מע"מ על בסיס מזומן, והפך אותו לחובה.

הממונה על התקינה

מינהל הממונה על התקינה אחראי על ביצוע מדיניות תקינה לאומית להבטחת ייצור ושווק מוצרים בריאותיים ואיכותיים, להגברת כושר התחרות של התעשייה המקומית והבטחת עמידתה של מדינת ישראל בהתחייבויותיה הבינלאומיות, כולל פרק TBT בהסכמי GATT . נוסף לכך, אחראי המינהל על הסיוע ובקרה על פעולות התקינה במכון התקנים ועל פעולות ההסמכה ברשות הסמכת המעבדות, וכמו כן על גיבוש ויישום מדיניות התקינה של המשרד.
הממונה על התקינה מונה על ידי המנכ"ל כאחראי לעדכון השוטף של התוספת השנייה לצו ייבוא חופשי. במסגרת העדכון השוטף משמש הממונה על התקינה מתאם בין-משרדי להכללת דרישות תקינה רשמית ודרישות טכניות אחרות בתוספת השנייה, ואחראי על הפעילות המשרדית בנושא זה.
בתחומי אחריותו נמצאים, בין היתר:
ייזום וביצוע שינויים במעמד סטטוטורי של התקנים: הכרזת הרשמיות או הסרת הרשמיות של התקנים.
אישור רוויזיות בתקנים רשמיים, קבלת פניות בנושא הנ"ל מגורמים בתעשייה, בממשלה, מהצרכנים, מהיבואנים וכו'.
ביצוע התייעצויות טרם השינוי של המעמד הסטטוטורי של התקן.
הכנת פטורים זמניים מדרישות התקן - לחתימת השר.
מתן המלצות למינהלים המקצועיים במשרד לגבי מתן פטור -2ד' מדרישות העמידה בבדיקות ההתאמה לתקנים.
אכיפת תקנים רשמיים וביצוע נטילות המוצרים לצורך כך.
מתן כתבי הסמכה לאנשי המשרד ומחוצה לו.
מתן אישורים למעבדות - על פי חוק התקנים.
רשות מינהלת תו תקן.

תעסוקה ופיתוח הון אנושי

בשנת 2003 הועברו לסמכות המשרד נושאי התעסוקה, שהיו במסגרת משרד העבודה והרווחה. בעקבות החלטת הממשלה מ-31 ביולי 2016 הועברו הסמכויות בנושאי התעסוקה למשרד הרווחה והשירותים החברתיים.