מס נסיעות

מס נסיעות או בשמו המלא: מס נסיעות חוץ הוא מס המוטל על כרטיסי נסיעה לחוץ לארץ, עבור אזרחי המדינה המטילה את המס. באופן כללי נחשב מס הנסיעות למס מותרות.
מס נסיעות היה נהוג בשנות ה-60 במדינות רבות. בשנת 1964 החליטה ועידת הספנות העולמית להפריד את מחיר המסע ממחיר השהייה באנייה ולדרוש כי מס הנסיעות יוטל אך ורק על מחיר המסע.

בישראל

בישראל הוטל מס נסיעות לראשונה בחוק של הכנסת שחוקק בנובמבר 1950. החוק קבע שיעור מס נסיעות של עד 50% משווי הכרטיס, עם אפשרות לפטור לנוסעים לצורכי רפואה, לימודים וטובת הכלל. במרץ 1953 נדון בכנסת חוק להגבהת השיעור המקסימלי ל-100% ולאחר קבלת החוק נקבעו ביולי 1953 שיעורי מס של 100% לנוסעים במחלקה ראשונה ו-75% לנוסעים במחלקת תיירים. במאי 1956 נקבעו שיעורים נמוכים בהרבה של עד 25% לכרטיס. בדצמבר 1956 הועלה שיעור המס ל-33%. במרץ 1958 הועלה שיעור המס ל-40%, נוסף עליו היטל יציאה של 20 ל"י, ונקבע מס של 15-20% על כרטיסים הנשלחים חוץ לארץ. הפרוגרסיבים התנגדו להעלאת המס וקיבלו חופש הצבעה על החוק. ביולי 1958 הורד המס על כרטיסי נסיעה ברכבת ל-25% על מנת לעודד קניית הכרטיסים בישראל ותשלום המס, במקום רכישה מחוץ לישראל. בתחילת 1960 הועלה שיעור המס ל-55%, השיעור המקסימלי שלא יגרום למעבר המוני לרכישת כרטיסים בשוק השחור. 
בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 פעל האוצר להטיל מס בסכום קבוע על נסיעות לחוץ לארץ כדי להתמודד עם תופעת ההתחמקות מתשלום המס על ידי נסיעה ליעד קרוב וממנו ליעד יותר מרוחק. לצורך כך נקבע בשינוי לחוק בתחילת 1961 שניתן לגבות את המס כסכום קבוע ולא רק כאחוז ממחיר הכרטיס, ובלבד ששיעור המס לא יעלה על מחיר הכרטיס. הגבלת המס לגובה מחיר הכרטיס נעשה כפשרה של הממשלה כדי להעביר את החוק. באוקטובר 1961 הועלה מס נסיעות בסכום שעד אז נגבה עבור היתר יציאה. לאחר הבחירות לכנסת החמישית, נגשה הממשלה לביטול התקרה, והצליחה להעלות את התקרה ב-150 ל"י. בתחילת 1964 הועלה מס הנסיעות שוב. המס נגבה כ-5% ממחיר הכרטיס בנוסף לסכום קבוע. המעבר למס בשיעור קבוע עורר תרעומת גדולה בקרב מדינות הקרובות לישראל וחברות הספנות שקבלו על כך שהמיסים פוגעים בהן לאחר שהמדינה עודדה אותן לקנות אוניות חדשות. בעקבות זאת הוקמה ועדה לבחינת המס שהמליצה ברוב דעות על הקטנה קטנה בשיעור המס, אך המלצותיה נדחו.
בסוף 1977 עם הליברליזציה במטבע זר שהונהג על ידי ממשלת הליכוד, בוטל מס הנסיעות ובמקומו הוטל מס ערך מוסף על כרטיסי הנסיעה. בשנת 1979 התעוררו קולות שתמכו בהנהגה מחדש של מס נסיעות. מנהל הכנסות המדינה, אוריאל לין הביע התנגדות לרעיון בגלל הרצון לצמצם את מספר המיסים, ריבוי הפטורים מהמס והקושי שבגבייתו כאשר ניתן לרכוש מטבע חוץ ולקנות כרטיסי נסיעה בחוץ לארץ. למרות זאת, באוקטובר 1979 החליטה הממשלה על בדיקת השבת מס נסיעות בסכום קבוע וביוני 1980 החליט האוצר להנהיג מחדש את מס הנסיעות. הרעיון להנהיג את המס בדרך של תקנות שעת חירום נדחתה על ידי היועץ המשפטי לממשלה, יצחק זמיר והמס לא הונהג. במרץ 1983 כדי למצוא מימון להסכם הקואלציוני עם המפלגות הדתיות, הוחלט על הנהגת מס נסיעות בגובה 50 דולר. בספטמבר 1983 בקשה הממשלה להכפיל את שיעור מס הנסיעות ל-100 דולר. לאחר שההצעה נכשלה ביקש שר האוצר להנהיג מס הכולל רכיב יחסי למחיר הכרטיס, אך לחזר בו וביקש להעלות את המס ל-125 דולר. המס הועלה לבסוף ל-100 דולר, ובהמשך הגיע ל-300 דולר. בספטמבר 1985 הוא הורד ל-150 דולר ול-100 דולר בתוספת 20% ממחיר הכרטיס. בינואר 1993 בוטל מס הנסיעות.

פטורים ומעקפים

נסיונות לקבוע מס על כרטיסים שנקנו בחוץ לארץ לא צלחו אל מול מחאות ממדינות אחרות וכרטיסים אלו היו פטורים ממס נסיעות. מקבלי פיצויים מגרמניה קבלו פטור מהמס. פטורים נוספים נתנו לנשיא המדינה, לעובדים בחוץ לארץ ולחילופי סטודנטים. העלאת המס הגבירה את התמריץ לעקוף את המס על ידי קבלת כרטיסים שנקנו בחוץ לארץ על ידי קרובים או ידידים אמיתיים או בדויים. שיטה נוספת לעקוף את המס הייתה לקנות כרטיס רשמי ליעד קרוב ואת שאר הנסיעה לקנות במטבע חוץ מהשוק השחור. שיטה אחרת לעקיפת המס הייתה שינוי סיווג המחלקות באוניות. בעקבות קביעת שיעור מס שונה למחלקה הראשונה, צומצמה המחלקה ראשונה למינימום כדי להוריד את נטל המס. בשנות ה-80 היו שביקשו לותר על האזרחות הישראלית כדי להימנע מתשלום מס נסיעות.
בשנת 1962 ניתן פטור על מס נסיעות לנוסעים לקפריסין בדרכון משותף, כדי להדק את הקשרים עם קפריסין העצמאית. אזרח ישראלי תושב חוץ היה פטור מתשלום המס אם לא ביקר בישראל במשך שנתיים. בשנת 1968 נקבע פטור מהמס לישראלים תושבי חוץ שבאו לישראל לשרת בצה"ל בשעת חירום. בשנת 1974 דנה הכנסת בצמצום הפטורים שהביאו לכך שמעל שליש מהנוסעים לחוץ לארץ שילמו מס מופחת או לא שילמו מס כלל. ביטול הפטור על הכרטיסים שקבלו עובדי אל על בחינם עורר סכסוך עבודה בחברה.