google/wiki40b huggingface dataset:
יעקב לפידות

ביוגרפיה

לפידות נולד ברחובות, התגייס לצה"ל ב-1960 ושירת בחיל השריון. ב-1965 מונה למפקד פלוגת צמ"פ בגדוד 52. במלחמת ששת הימים לחם כמ"פ קמ"ט - פלוגה ס' 
בגדוד 52 בחטיבה 14
לאחר מלחמת ששת הימים מונה לראש לשכת מפקדת גייסות השריון בפיקודו של אברהם אדן. במסגרת זו היה חבר צוות שעסק בפיתוח קו בר-לב כמו כן היה חבר בצוות קליטת טנקי השלל מהמלחמה והסבתם לטנקי טירן. במבצע רביב ב-1969 פיקד על כוח השריון שמנה שישה טנקי שלל מסוג טירן 5. בין 1970 ל 1972 היה מפקד גדוד 79 בחטיבה 401. פיקד על קורס קציני שריון מ-1972 עד לאוקטובר 1973.
עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, מונה למפקד "כוח לפידות", גדוד מוקטן מאולתר שפעל בחזית הדרום. הכוח, שמנה שתי פלוגות טנקים ופלוגת חרמ״ש השתתף במאמצים לחבירה למעוז בודפשט המנותק. בהמשך הלחימה, פיקד לפידות על גדוד 196, גדוד שהורכב משתי פלוגות מקורס קציני שריון והשתייך לחטיבה של גבי עמיר, תחת פיקוד אוגדה 162. הגדוד בפיקודו לחם במבצע אבירי לב באזור צירי "עכביש" ו"טרטור". 
לאחר המלחמה מונה למפקדה של חטיבה 265, חטיבת טנקי טירן. בשנים 1974 עד 1976 שירת כמפקד חטיבה 14, בהמשך שירת כסגן מפקד אוגדה 252 בסיני, כמפקד אוגדה 440 (אוגדת טנקי שלל), כמפקד אוגדה 252 וכראש מטה פיקוד הדרום. באפריל 1984 מונה לסגן מפקד המפח"ש. באוגוסט 1986 קודם לדרגת אלוף ומונה למפקד המכללה לביטחון לאומי, תפקיד בו שירת עד 1990. בתחילת 1990 מונה על ידי הרמטכ"ל דן שומרון, לעמוד בראש וועדה שתחקור הדרכים למניעת תאונות בצה"ל, הייתה זו הוועדה הראשונה שטיפלה בנושא בדרג ובהיקף כזה. במלחמת המפרץ שימש עוזרו של שר הביטחון לענייני העורף.
לאחר שחרורו, מונה ב-1991 למנכ"ל משרד המשטרה (שבתקופתו הפך למשרד לביטחון הפנים) וכיהן בתפקיד עד 1996. 
לפידות בוגר תואר ראשון בגאוגרפיה באוניברסיטת חיפה. ובוגר תואר שני במדעי המדינה באוניברסיטת חיפה. נשוי ואב לשלושה.
אבעבועות הפרות

גילוי תופעת החיסון

ב-1796 הבחין הרופא הכפרי הבריטי אדוארד ג'נר בכך שחולים שחלו והתאוששו מאבעבועות הפרות, נראו כמחוסנים לא רק ממקרים נוספים של אבעבועות הפרות, אלא גם מהמחלה הקשה יותר, האבעבועות השחורות. על ידי גירוד הנוזל מפצעי האבעבועות הפרות לעור של אנשים בריאים, הצליח ג'נר לחסן את האנשים אלו מאבעבועות שחורות.
נגיף אבעבועות הפרות נפוץ באירופה, בעיקר בממלכה המאוחדת. מקרים בהם המחלה פוגעת בבני אדם נדירים מאוד, ובדרך כלל מועברת מחתולים מבויתים. תקופת הדגירה של המחלה היא 9-10 ימים. הנגיף שכיח בקיץ ובסתיו.
אירווינג פישר

השקעות והתנהגות אנשים בבורסה

פישר פיתח תאוריה לגבי השקעות. תאוריה זו משמשת כבסיס לתאוריות השקעה מודרניות. הוא נכשל בחיזוי השפל הגדול של 1929, וגם לאחר תקופה קצרה אל תוך השפל הוא חשב שמדובר ב"תיקון קטן" שיסתדר בתוך זמן קצר כחלק ממחזור עסקים. הוא הפסיד את כל רכושו בשפל, ושרד אותו תודות לתמיכתם של בני משפחה. 
לאחר השפל, פישר פיתח תאוריה שונה לגבי השקעה, אולם זו זכתה להתעלמות מצד רוב הכלכלנים. בניגוד לתאוריה הקודמת שהסתכלה על סוכן ראציונלי שמשווה ביצועים של פירמות שונות, פישר התחשב בכך שהתנודות בבורסה מושפעות לא רק מהתבוננות וניתוח רציונלי של ביצועי הפירמות, אלא התבוננות במעשים ובציפיות של שאר המשקיעים. הכלכלן סטיב קין מתייחס לתאוריה זו בספרו הכלכלה במערומיה.

אשליית הכסף

אשליית הכסף היא הנטייה האנושית לחשוב על כסף במושגים נומינליים במקום ריאליים. פישר פיתח את המושג בספרו "אשליית הכסף", אולם מושג זה הוכחש לאחר מכן על ידי כלכלני הזרם הנאו קלאסי, היות שדבר זה מנוגד לתאוריה של רציונליות, היות שסוכן רציונלי יתחשב רק ברמה הראלית, או בכמות המוצרים שהכסף יכול לספק. 
עם זאת מחקרים אמפיריים מסוף המאה ה-20 הראו שאנשים רבים לא מתחשבים ברמה הריאלית, מתעלמים מרכיב האינפלציה ומתייחסים רק לרמה הכספית עצמה (ולא למוצרים שניתן לקנות בכסף זה).

הכנסה ורווחה לפי פישר

בספרו המפורסם "טבעו של ההון וההכנסה" (Nature of Capital and Income. A. M. Kelly, New York, 1906)
, יוצא פישר נגד הרעיון שעומד בבסיס של חישוב התוצר המקומי הגולמי. לפי פישר, הרווחה הלאומית לא מורכבת מהמוצרים שיוצרו באותה שנה, אלא מהשירותים שהצרכנים הסופיים נהנו מהם כתוצאה מסחורות שמקורן אנושי. פישר כינה את השירותים האלה "הכנסה נפשית" (psychic income). רוב הכלכלנים מתייחסים למושג זה כשהם מתייחסים ל"סיפוק תועלת".
היות שהתהליך הכלכלי כולל פעולות טורדניות ומזיקות ניתן להרחיב את המושג כך שיהיה מושג גם של "הוצאה נפשית" של התהליך הכלכלי (לדוגמה העלות של זיהום, רעש, עלות של נסיעות יוממות לעבודה, עלות של פשיעה ושל הרס משפחות). דבר זה מאפשר להשיג את הרעיון התאורטי של "הכנסה נפשית נטו" - סך ההיבטים החיובים פחות סך ההיבטים השליליים. 
פישר טען כי בעוד שהקיום של מוצרים ושירותים פיזיים הוא דבר הכרחי להשגת הנאה פיזית מהחיים, הקצב של הייצור ושל הצריכה של מוצרים פיזיים אלה לא קובע את מידת ההנאה הפיזית. תחת זאת מידת ההנאה הפיזית נקבעת על ידי כמות ההון מעשי ידי אדם (לפחות עד רמה מסוימת), האיכות של מאגרי ההון, והפיזור של הבעלות על ההון - ללא כל צורך להגדיל את הייצור ואת הצריכה. כלומר חתירה לכלכלת מצב יציב ללא צמיחה כלכלית 
כלכלנים אחרים שתומכים ברעיונות אלה הם כוללים את Pigou, דיילי, ג'ורג'סקיו רוגן, מנפרד מקס ניף ואחרים.
ואט פרה טאט דוי סוטפ

ואט פרה טאט דוי סוטפ (בתאית: วัด พระ ธาตุ ดอย สุ เทพ) הוא מקדש בודהיסטי טרוואדי במחוז צ'יאנג מאי בתאילנד. המקדש נקרא לפעמים גם דוי סוטפ על-שם ההר (דוי) סוטפ עליו הוא נמצא. 
לפי המסורת בתוך הצ'אדי שבמקדש נמצא קצת מהאפר של בודהה, מספרים על קבוצת נזירים שרצו לבנות מקדש חדש באזור, רעיונם היה לקשור את האפר לפיל ולשלח אותו בטבע, איפה שהפיל יעצור שם יהיה מקום המקדש וכך היה, הפיל הגיע לפסגת ההר והחל לבכות, שמעו הנזירים את קולות הפיל יוצאים מפסגת ההר ושם בנו את המקדש.
מקדש זה מאופיין בפעמונים הרבים שבתוך המתחם, אנשים רבים כותבים משאלות על ענבל הפעמון ותולים אותו במתחם המקדש, אחת לכמה זמן מתיכים את כל הפעמונים לצלם בודהה חדש

גאוגרפיה

המקדש ממוקם 15 קילומטר (9.3 מייל) מהעיר צ'יאנג מאי, ונחשב כאתר קדוש לרוב תושבי תאילנד. מהמקדש ניתן לראות נופים מרהיבים של העיר צ'יאנג מאי, והוא מהווה יעד פופולרי לתיירים.

מבנה

המקדש נוסד, על פי המסורת, בשנת 1383. בנייתו נמשכה מאות שנים, שבהן נוספו לו תוספות ראווה, פסלים, מקומות קדושים פנימיים ועוד. 
הדרך הסלולה הראשונה אל המקדש נבנתה בשנת 1935. ממנה ניתן לעלות אל המקדש באמצעות מאות מדרגות או ברכבל.
שנות ה-60 של המאה ה-3

אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
צ'יילאר סויונג'ו

אלטינורדו

סויונג'ו גדל במחלקות הנוער של מנמן בלדייספור, של בוג'הספור ושל גומונשורדוספור. בשנת 2013 הגיע לאלטינורדו מליגת המשנה הטורקית. ב-24 בספטמבר 2014 ערך סויונג'ו את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בתחילת המחצית השנייה בניצחון 2-0 על מנמן בלדייספור במסגרת הסיבוב השני של הגביע הטורקי. ב-28 בדצמבר ערך סויונג'ו את הופעת הבכורה שלו בליגה, כששיחק 90 דקות בניצחון 1-0 על מניסהספור במסגרת המחזור ה-15 בליגה. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת ערך סויונג'ו ארבע הופעות ליגה בלבד, והוסיף שש הופעות בגביע.
ב-23 בספטמבר 2015 הבקיע סויונג'ו את שער הבכורה שלו במועדון, שער בתוספת הזמן של המחצית השנייה בתיקו 1-1 נגד בולוספור במסגרת המחזור השני לעונת 2015/2016. בסך הכל ערך סויונג'ו 30 הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע שני שערים.

פרייבורג

ב-24 במאי 2016 חתם סויונג'ו בפרייבורג, שהעפילה לבונדסליגה. ב-14 באוגוסט ערך סויונג'ו את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 2-0 למילאן במשחק ידידות. ב-20 באוגוסט ערך סויונג'ו את הופעת הבכורה הרשמית שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בניצחון 4-0 על באבלסברג במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני. ב-28 באוגוסט ערך סויונג'ו את הופעת הבכורה שלו בליגה, כששיחק 90 דקות בהפסד 2-1 להרטה ברלין במסגרת המחזור הראשון.

לסטר סיטי

ב-9 באוגוסט 2018 חתם סויונג'ו בלסטר סיטי מהפרמייר ליג לחמש שנים.

קריירה בינלאומית

סויונג'ו זומן לראשונה לסגל נבחרת טורקיה על ידי המאמן פתיח טרים לקראת משחק הידידות נגד נבחרת יוון ב-17 בנובמבר 2015 בשל פציעתו של סרדר עזיז. ב-24 במרץ 2016 ערך סויונג'ו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, כשהחליף את אוזאן טופאן בתוספת הזמן של המחצית השנייה בניצחון 2-1 על נבחרת שוודיה במשחק ידידות.
ריר

בעיות רפואיות

בגופם של בעלי חיים, מיקרואורגניזמים פתוגניים (מחוללי מחלות) רבים מצאו דרכים להילחם בריר. רבים מהם מפרישים רעלנים הגורמים להרס התאים המפרישים ריר. חלקם מייצרים אנזים הקרוי מוּצינאז, המפרק את המוצינים שבריר.
בזיהומים רבים של דרכי הנשימה מיוצרות כמויות גדולות מהרגיל של ריר, כמנגנון של הגוף ללחימה בפתוגנים. זוהי הסיבה לגודש באף ולנזלת אותם חווים אנשים מצוננים.
כשהריר מיוצר באופן כרוני בכמויות גדולות מהרגיל, עלול הדבר לגרום נזק חמור לאיברים השונים. תופעה זו מתרחשת בחולי סיסטיק פיברוזיס.
תרופות מסוימות גורמות לפגיעה בתאים מייצרי ריר. אספירין, למשל, פוגע ברירית הקיבה, דבר הגורם לעיתים לכיבי קיבה (אולקוס).
Toolchain

בתוכנה, toolchain הוא סט של כלי תכנות המשמשים לביצוע משימות פיתוח תוכנה מורכבות או ליצור מוצר, אשר הוא בדרך כלל עוד תוכנית מחשב, או ערכה של תוכניות קשורות. באופן כללי, הכלים היוצרים toolchain מופעלים אחד אחרי השני ברצף כך שהפלט או תוצאת הסביבה של כל כלי הופך להיות הקלט או סביבת ההתחלה לבא בתור, אך המונח משמש גם כאשר מדובר בערכה של כלים קשורים אשר לא בהכרח מופעלים אחד אחרי השני ברצף.
toolchain פשוט עשוי להיות מורכב ממהדר ומקשר (ההופכים את קוד המקור לקובץ הרצה), ספריות (המספקות ממשקים למערכת ההפעלה), ומנפה שגיאות (המשמש לבדוק ולנפות שגיאות בתוכניות שנוצרו). מוצר תוכנה מורכב, כגון משחק וידאו, צריך כלים להכנת אפקטים קוליים, מוזיקה, מרקמים, מודלים תלת-ממדיים ואנימציות, יחד עם כלים נוספים לשילוב משאבים אלה במוצר המוגמר.
בית רוק

בית רוק הוא בית באר מהמאה ה-19 המצוי כיום ברחוב השומרון, באזור התחנה המרכזית הישנה של תל אביב.

היסטוריה

משפחת רוק הייתה משפחה ערבית-נוצרית אמידה שהגיעה ליפו מעין כרם. הם הקימו את הבית בלב הפרדסים של המשפחה. בדומה לבתי באר אחרים שנבנו בהדרגה, קומת הקרקע, שנועדה לשרת את עבודת הבאר, הייתה פשוטה יחסית, וקורתה בקמרונות צולבים. קומת המגורים השנייה, שנוספה בהמשך, הייתה מפוארת וכללה תקרה גבוהה, רצפת שיש, חלונות מקומרים בחזיתות המזרחית והמערבית וגג רעפים. הבאר הופעלה בתחילה באמצעות אנטיליה, ומאוחר יותר באמצעות מנוע דיזל.
בשנת 1902 רצח בן המשפחה, אלפרד רוק, את יעקב אברמוביץ, איכר יהודי מראשון לציון. זאת לאחר שאברמוביץ דרש ממנו להפסיק ולהציק לבנות המושבה. כדי להיחלץ מעונש מוות, אלפרד נמלט מהארץ. משפחתו הגיעה להסדר של פיצוי כספי עם אנשי ראשון לציון. על פי גרסה אחת, מכרה המשפחה לאיכרים את אחד מפרדסיה. על פי גרסה אחרת, הוצע לפרנסי ראשון לציון פיצוי בסך 10 אלפים פרנק. הכספים הושקעו בקרן לטובת בתו של אברמוביץ', ולאחר שזו מתה, הושקעו לצורך הקמת מרפאה. מאוחר יותר, חזר אלפרד רוק לארץ ישראל. הוא כיהן כסגן נשיא המפלגה הערבית הפלסטינית וכחבר הוועד הערבי העליון.
בשנות ה-20 מכרה משפחתו של אלפרד את הבית והפרדס. לפי גרסה אחת, מכר אותה למשפחות יהודיות משכונת נווה שאנן, אף על פי שהתנגד למכירת בתים ליהודים. לפי גרסה אחרת, בתחילה התגוררו בבית מיסיונרים פרוטסטנטים, ומהם עבר לידיים יהודיות. הפרדס נעקר ובשנים 1927, 1929 ו-1932 נערך יריד המזרח על אדמותו.
ב-1937 תרמו המשפחות את הקרקע לעיריית תל אביב, לשם בניית התחנה המרכזית, מתוך מחשבה שהתחנה תעלה את ערכיהם של נכסים נוספים בהן החזיקו. לאחר הקמת התחנה התגוררו בבית משפחות יהודיות בדמי מפתח. בקומת קרקע פעלו בעלי מלאכה שונים. הבאר נאטמה בידי הדיירים, אך שרידיה עדיין קיימים. במרוצת השנים עזבו את הבית הדיירים שהתגוררו בו. עקב ההזנחה, קירות הבית נסדקו, חלקם סובלים מרטיבות, ותוספות בנייה שונות שנועדו לשרת את בתי העסק פגעו במראהו. עם זאת, המבנה בעל גג הרעפים עדיין שונה במראהו ביחס לבנייה העירונית בסביבתו.
משפחת רוק המשיכה להתגורר ביפו עד 1948. לאחר מכן. רוב בני המשפחה עזבו את הארץ והתפזרו בעולם, בעיקר באירופה, ירדן ולבנון.
אדוארד לי תורנדייק

ביוגרפיה

תורנדייק נולד במסצ'וסטס, ארצות הברית. הוא בנם השני של אדוארד רוברטס תורנדייק ואביגיל לאד תורנדייק ואחיו הגדול של היסטוריון המדע לין תורנדייק. בשנת 1900 נישא לאליזבת מולטון, ולהם חמישה ילדים.
תורנדייק למד באוניברסיטת הרווארד, והיה תלמידו של ויליאם ג'יימס, מראשי הפונקציונליסטים. עבודת הדוקטורט שלו משנת 1898 הייתה בנושא האינטליגנציה של בעלי חיים, ונכתבה בהנחייתו של ג'יימס קאטל מאוניברסיטת קולומביה. עבודה זו נחשבת לראשיתו של המחקר המדעי בתחום התנהגות בעלי חיים.
אדוארד לי תורנדייק פרסם למעלה מ-500 ספרים וחיבורים במהלך חייו. ב-1912 כיהן כנשיא האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה.

מחקרים

תורנדייק עסק כל חייו המקצועיים בחקר התנהגות בעלי חיים ובני אדם, באוניברסיטת קולומביה. אחד ממחקריו המפורסמים הוא מחקר התנהגות אצל חתולים, לפי רעיון ההתניה האופרנטית. הוא בנה קופסה בשם "תיבת חידה" - קופסה סגורה עם דלת וידית. הוא הכניס לקופסה חתול רעב, ושם מחוץ לקופסה צלחת עם מזון. החתול היה צריך ללחוץ על דוושה שנמצאת בתוך הקופסה כדי לפתוח את הדלת. החתול שוטט והשתולל בקופסה, ואז לפתע במקרה לחץ על הדוושה ופתח את הדלת. לאחר מכן הוא הכניס את החתול שוב לתוך הקופסה וגילה שהזמן שנדרש לחתול לצאת התקצר. לאחר מספר פעמים למד החתול ללחוץ מיד על הדוושה וכך לצאת מהקופסה. 
מסקנותיו היו כי למידה היא למעשה למידת הקשר בין גירוי לתגובה - החתול למד לקשר בין רעב (גירוי) לבין לחיצה על הדוושה (תגובה). הוא למד קשר זה על פי "חוק התוצאה", לפיו תוצאות התגובה הן שיקבעו אם הקשר בין הגירוי לתגובה יתחזק או ייחלש. אם בעקבות התוצאה יש תגמול חיובי (מזון) - הקשר יתחזק. אם לא יופיע גמול בכלל או שהגמול יהיה שלילי - הקשר בין הגמול לתגובה ייחלש, והאדם או החיה לא יחזרו על אותה תגובה.
החוקר פרדריק סקינר אימץ את חוק התוצאה של תורנדייק ואת רעיון הגמול, וכינה אותו בשם חיזוק. הגמול מחזק את הקשר בין הגירוי שרואים לבין לחיצה על הדוושה. אצל סקינר הגמול (החיזוק) מקושר לתגובה שאחריה הוא הגיע, ולפיכך מחזק ומגביר את התגובה.
ברייק

במוזיקה, ברייק (Break) מתאר מצב שבו המוזיקה לוקחת הפסקה, נחלשת ואז מתעצמת מחדש במכה אחת. ברוב השירים הברייק מתקיים בין אזורי השני שלישים לשלושה רבעים מאורכם.

התמוטטות

ההתמוטטות בדרך כלל מתרחשת בהדרגתיות, ההתמוטטות "ממוטטת" את הארגון של השיר, מה שעוזר ליצור ניגוד מוחלט בין הסגנון שניגנה הלהקה לפני ההתמוטטות לסגנון שאחריה, מה שבדרך כלל בא לפני השיא המוזיקלי בשיר. ההתמוטטות שונה מן השבירה, בכך שבשבירה המוזיקה נחלשת אך עדיין שומרת על הסגנון, בעוד שההתמוטטות בעצם מחליפה את הסגנון, ונמצאת בעיקר בשילוב בין ז'אנרים.

פאנק/מטאל

התמוטטות בפאנק ובמטאל מתחילה כאשר הלהקה מנגנת לאט יותר באמצע השיר, ונותנת תחושה של קצב איטי יותר. אלמנט זה נמצא בשימוש אצל להקות אשר נמנעות מסדר השירים המסורתי בית-פזמון-בית. הקהל בסגנונות אלה מגיב בדרך כלל להתמוטטויות בעזרת ריקודים אלימים כגון "הארדקור דאנסינג (hardcore dancing)" ופוגו.
הגלריה הלאומית החדשה (ברלין)

תיאור המבנה

כל שטחי התצוגה של המוזיאונים נמצאים מתחת לפני הקרקע. מעל לפני הקרקע נמצאת קומת הכניסה של המוזיאון המשמשת אך ורק כאולם כניסה. קופות מכירת הכרטיסים נמצאות בביתן שנמצא בסמוך למבנה.
אולם המבואה הוא המרשים שבאולמות המבנה. כל קירות האולם עשויות זכוכית, והאור החודר דרך קירות אלה משתקף מהרצפה המבריקה והשחורה של המבנה. תקרת המבנה עשויה ממוטות מתכת שחורה המעוטרות בתאורת LCD אדומה - התאורה היחידה באולם הכניסה.
האולם עצמו לא נועד להציג יצירות אמנות (אף שלעיתים מוצגים בו פסלים), והוא משמש בעצמו יצירת אמנות אדריכלית שנועדה להפתיע את המתבונן (המצפה למבנה מסוג אחר בבואו למוזיאון) בהיעדר הקירות, המוצגים, ואמצעי התאורה.
חיים שאול הכהן דוויק

ביוגרפיה

נולד בחלב לאסתר ולרב אליהו, בנו של הרב שאול עזרא הכהן דוויק, רבה הראשי של ארם צובא ומחבר הספר "אמת מאר"ץ". בצעירותו למד אצל הרב מרדכי עבאדי, הרב אליהו משען ועוד.
בשנת 1887 (ה'תרמ"ז) החל לשמש כרבה של חלב. באגרות בכתב ידו הוא כותב שנפשו נכספה לעלות לירושלים וללמוד בישיבת המקובלים בית אל].
בסיועו של תלמידו, הרב עזרא הררי רפול, עלה לישראל בשנת 1890 (ה'תר"ן) עם קבוצת רבנים מחלב, בהם הרב יום טוב ידיד הלוי והרב שאול קצין, והשתכן בירושלים. במשך שש שנים נמנה עם ראשי ישיבת בית אל שבעיר העתיקה ובה כתב את רוב חיבוריו. עם הקמתה של ישיבת רחובות הנהר בשכונת הבוכרים בשנת ה'תרנ"ו (1896) מונה לעמוד בראשה. בסוף ימיו התעוור, דבר שהקשה עליו את השלמת חיבוריו. 
נקבר בהר הזיתים. במהלך הלוויתו ניסו קנאים ירושלמים להפריע לראי"ה קוק להספידו. מצבתו נעלמה לאחר כיבוש הירדנים והרס הקברות בהר הזיתים בשנת 1947 (ה'תש"ח), ונמצאה בשנת ה'תש"ע.
משפך ביכנר

משפך ביכנר (Büchner) הוא כלי מעבדה לסינון אבקות ותמיסות. הוא משמש בעיקר במעבדות העוסקות בכימיה.

היסטוריה

הכלי נכנס לשימוש מ-1888 על ידי ארנסט ביכנר . במקור נעשה מחרסינה אך כעת מיוצר גם מזכוכית ומפלסטיק.

מבנה

הכלי מורכב מחלק עליון גלילי עם תחתית מחוררת. כמו כן קיים משפך הירש - קטן יותר עם דפנות מתרחבות כלפי מעלה.
נייר פילטר בדרך כלל מורכב מעל התחתית ומורטב עם ממס על מנת למנוע בריחה של החומר. הנוזל מוכנס מלמעלה והסינון נעשה בעזרת בקבוק ביכנר וואקום. בכך מתיעל זמן הסינון ביחס לסינון על ידי כוח הכבידה. על מנת שהחומר מלמעלה לא יגיע לחלק המסומן, חשוב לא להגיע לקצוות העליונים של המשפך.
רוסטוב על הדון (צוללת)

שירות

בינואר 2015 הצוללת הועברה להכנות לקראת העברתה לשירות בצי הצפוני ובמאי 2015 הועברה לקרונשטדט ולבסוף הגיעה לבסיס הצי בפוליארני שבקוטב הצפוני.
באוקטובר 2015 נטלה חלק בתרגיל צבאי שבמסגרתו ביצעה ירי מוצלח של טילים בליסטיים ביניבשתיים בים ברנץ. באותו החודש הוחלט להשיב את הצוללת לשירות בצי הים השחור ונשלחה ליטול חלק במבצע הרוסי בסוריה.
בדצמבר 2015 הצוללת שיגרה מאזור הים התיכון טילי שיוט מדגם "קליבר" אל 2 מטרות של המדינה האסלאמית.
מצוות התלויות בארץ

מצוות התלויות בארץ הן שורה של מצוות הקשורות לעבודת הקרקע. מצוות אלה נוהגות לרוב רק בארץ ישראל, ורובן קשורות לתמיכה סוציאלית הן כלפי העניים והן כלפי שבט לוי המנועים מעבודה. ככלל, המצוות התלויות בארץ אינן נוהגות בחו"ל, אלא רק בארץ ישראל. כמו כן, לדעת רוב הפוסקים, בימינו אין חייבים בהם מדאורייתא אפילו בארץ ישראל, מאחר שדרוש רוב ישראל היושב על אדמתו, וחיובם כיום הוא רק מדרבנן. 
בניגוד למצוות התלויות בארץ, שאר המצוות הן 'חובת הגוף', זאת אומרת שאין חיובים תלוי כלל במקומו של האדם, וחיובים הוא בכל מקום שנמצא.
כל סדר זרעים שבמשנה ובתלמוד ירושלמי, מלבד מסכת ברכות, מוקדש למצוות אלו.

מקור המצוות

מקורן של המצוות במקרא מוזכר פעמים רבות כך למשל בספר דברים פרק כד:
(יט) כִּי תִקְצֹר קְצִירְךָ בְשָׂדֶךָ וְשָׁכַחְתָּ עֹמֶר בַּשָּׂדֶה לֹא תָשׁוּב לְקַחְתּוֹ לַגֵּר לַיָּתוֹם וְלָאַלְמָנָה יִהְיֶה לְמַעַן יְבָרֶכְךָ ה' אֱלֹהֶיךָ בְּכֹל מַעֲשֵׂה יָדֶיךָ:
(כ) כִּי תַחְבֹּט זֵיתְךָ לֹא תְפַאֵר אַחֲרֶיךָ לַגֵּר לַיָּתוֹם וְלָאַלְמָנָה יִהְיֶה:
(כא) כִּי תִבְצֹר כַּרְמְךָ לֹא תְעוֹלֵל אַחֲרֶיךָ לַגֵּר לַיָּתוֹם וְלָאַלְמָנָה יִהְיֶה:
מלאכים על סוסים

היסטוריה

מקורו של מאכל זה במטבח האנגלי, אולם הוא מבוסס על מאכל בשם זה מהמטבח הצרפתי: anges à cheval. אזכורו הראשון של המאכל מופיע בספר הוויקטוריאני "ספרה של גברת ביטון על ניהול הבית" משנת 1888. בעוד שמטבח הצרפתי מדובר היה בבשר חלזונות, המטבח האנגלי הפך מאכל יוקרה זה למאכל עבור אוכלוסייה ברמה כלכלית נמוכה יותר, באמצעות החלפת המרכיב היקר (שאינו מקובל במטבח האנגלי) במרכיב זול ומקובל (בשר צדפות).
המאכל זכה במהירה לפופולריות באנגליה, והפך לחלק מסורתי מארוחות חגיגיות, ובייחוד נאכל בתום ארוחת חג המולד. כעשור לאחר הגעתו לאנגליה, בשנות ה-90 של המאה ה-19 הגיע המאכל לארצות הברית (המאכל מאוזכר במאמר של "ניו יורק טיימס" משנת 1896). המאכל הגיע לשיא פופולריותו בארצות הברית בשנות ה-60 של המאה ה-20.
קראוות בני זייד

אטימולוגיה

קראוות בני זייד קרוי על שמו של השבט הערבי בני זייד, שהשתקע בעיר לאחר הניצחון האיובי המוסלמי, נגד הצלבנים בשנת 1187. המילה "קראוות" בשם בכפר מקורה מהמילה הערבית "קרן", שפירושה "נקודה מרכזית", ומתייחסת לכך ששהכפר ממוקם בין הערים הגדולות שכם, יריחו וירושלים.ייתכן כי מקור השם "קראוות" בשם האזור המכונה במשנה "קרותים", ומקובל שמשמעותה "קרותיים" כלומר בין שתי הקריות, כלומר ערים. יש גם דעות כי המילה "קראוות" מקורה במילה "קירה", שפירושה "מקום שמכבד אורחים". לדברי פלמר, השם הוא "העיירות של בני זייד, במחוז בני זייד".

היסטוריה

הארכאולוג ישראל פינקלשטיין פרסם כי בכפר התגלו שברי חרסים מן תקופת הברזל בארץ ישראל, התקופה הפרסית בארץ ישראל, התקופה ההלניסטית, התקופה הרומית, התקופה הביזנטית, והתקופה הצלבנית/איובית והתקופה הממלוכית.
החוקר צרפתי ויקטור גרן ביקר בכפר ב-1869 וכתב: "כפר קטן בו פזורים שרידים עתיקים... בכפר כ-300 תושבים.
במפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה אוכלוסיית הכפר 274 מוסלמים, ובמפקד 1931 היא גדלה ל-394 מוסלמים אשר שכנו ב-88 בתים.
בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 500 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 5,100 דונם, מתוכם 3,421 שימושו לחקלאות.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עברה קראוות בני זייד משליטה בריטית לירדנית.

לאחר 1967

בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, עברה קראוות בני זייד משליטה ירדנית לישראלית.
ביוני 1989 קבוצה של 11 מתנחלים נכנסה לכפר והחל עימות עם התושבים, במהלכו נורה בראשו למוות חמיס עראר בן 16 תושב הכפר. מאיר ברג תושב פסגות נעצר בחשד שביצע את הירי.
לאחר הסכמי אוסלו, 99% מאדמות הכפר מוגדרות כשטח A‏ ו-1% הם שטח B.

כלכלה

הענפים הכלכליים העיקריים בקראוות בני זייד הם חקלאות ותעשיות מסורתיות. שטח אדמות הכפר הוא כ-8,000 דונם, 30% מתוכם שטח בנוי, 30% נוספים מכוסים בגידולים או בוסתנים, וה -40% הנותרים הם כבישים או קרקע שאינה בשימוש. הגידולים העיקריים הם עדשים, ירקות, טימין (זעתר) ומרווה, ומלבדם קיימים גם גידולי ענבים זיתים ותאנים. התעשיות המסורתיות כוללות קליעת סלים מעץ זית, צמר ועור, וכן ייצור מזון, בעיקר גבינות.
כ -60% מאוכלוסיית העובדים בכפר מובטלים. 40% המועסקים עובדים בעיקר בחקלאות, במסחר פשוט או בהוראה, וחלק מהתושבים עובדים במשרדי הממשלה הפלסטינית ברמאללה. בכפר ישנם שני מסגדים, חמאם, ספריה, מועדון חברתי לבני נוער, ומועדון נשים.

מנהל

קראוות בני זייד נשלטת על ידי מועצת הכפר. הבחירות אינן מתקיימות, אלא המועצה, שיש לה נציגים מהמשפחות הבולטות של הכפר, בוחרת ראש עיר. הסיעה הפוליטית העיקרית היא מפלגת העם הפלסטינית (PPP) ולפת"ח, חמאס והחזית העממית לשחרור פלסטין יש השפעה קטנה על הכפר.
פה זה לא אירופה

רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי דורון מדלי שגם הלחין אותו. במקור נכתב השיר לזמרת דנה אינטרנשיונל, אך לבסוף הוקלט על ידי מרגלית צנעני.
שיר זה הוא שיר בסגנון הפופ, אשר משלב בתוכו בית מהפזמון הידוע "אני מאמין", אשר אותו שרים כמה זמרי ליווי שהתנדבו לשיר זאת בקליפ, ובאודיו של השיר.
מדלי אף היה אחראי לכתיבת והלחנת הלהיט הנוסף של אריסה, "תל אביב", אשר אותו שר עומר אדם שנה לפני כן. שנה לאחר מכן, הוציאו אריסה ביחד עם שרית חדד את השיר "קרקס", אשר הפך ללהיט גם כן.
שיר זה נחשב לשיר מחאה, ווואלה! NEWS אף אמרו כי: "מרגול החליטה לצאת בשיר מחאה ציני ומשעשע כנגד כל אותם אנשים שחושבים שהעיר הגדולה היא אירופה, כשהיא שרה לגייז "גברת היפסטר, נו איך בברלין? את משתלבת יפה עם גרמנים?" וממשיכה בפזמון "פה זה לא אירופה, פה זה ישראל - תתחיל להתרגל".

וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שיצא עבור השיר, בוים על ידי עומר טובי, והועלה לערוצם של אריסה ב-21 באוקטובר 2014, בסמוך לצאתו כסינגל. בקליפ משתתף אוריאל יקותיאל, אשר לאורכו לובש שמלה, ופניו מאופרות.
בין לבין ניתן לראותו רוכב על קרוסלה, ויושב ברכב כשגברים רבים מסביבו. הקליפ של השיר קוצר לאורך של כדקה וחצי, כאשר אורכו המקורי הוא שלוש וחצי דקות.

תחנת הרדיו

באותו הזמן שבו יצא השיר, עלתה תוכנית ברדיו לב המדינה, בשם "פה זה לא אירופה!", בהגשת הני זובידה ומרגול, אשר נתמכה על גבי השיר הזה.
אצטדיון שיניק

היסטוריה

האצטדיון נפתח בשנת 1957.
בשנת 2002 הוצב באצטדיון מסך וידאו שהיה הגדול ביותר באותו הזמן ברוסיה.
ביוני 2008, תוכנן לבצע שיפוץ, אשר צפוי היה להסתיים ב-2010, עבור חגיגות האלף לעיר ירוסלבל. תוכנית האב כללה תוכנית להוספת גג מעל כל היציעים, כל היציעים תוכננו להיות דו-קומתיים, למעט היציע המזרחי. מסלולי האתלטיקה שסביב לדשא תוכננו להישמר. אך עד סתיו 2010 שופץ רק היציע הדרומי. ב-22 מאי 2011 האצטדיון אירח את גמר הגביע הרוסי בכדורגל 2011.
בשנת 2012 עיריית יארוסלבל התמודדה על מכרז לארח חלק מהמשחקים בגביע העולם 2018; תוך תכנון להשלמת שיפוץ מחדש של האצטדיון, אך לבסוף יארוסלבל לא נכללה ברשימה הסופית של הערים המארחות.
בקיץ 2017, האצטדיון נסגר לצורך שיפוצים לקראת מונדיאל 2018 על מנת שישמש כבסיס אימונים עבור אחת הנבחרות. עד להשלמת השיפוץ שיניק אירחה את משחקיה באצטדיון "יבולים" שבכפר קרבאייבו שבמחוז קוסטרומה.
יעקב מלוצין

רבי יעקב זאב מלוצין מחכמי ירושלים יליד העיירה לוצין שבלטביה, תלמיד ישיבת וולוז'ין ומראשי עליית תלמידי הגר"א לארץ ישראל בתחילת המאה ה-19. מעסקניה הבולטים של עדת הפרושים בירושלים וממקימי היישוב העברי בארץ ישראל. נפטר בי"ט טבת תרל"ה ונקבר בבית העלמין העתיק בחברון.
אביו רבי מנדל זאב תאומים מתלמידי הגר"א היה גם בין העולים לארץ ישראל בתחילת הקיץ של שנת תקס"ט (1809).

מפעליו

היה מהמובילים בהשגת הרישיונות לחידוש בנית בית הכנסת חורבת רבי יהודה החסיד ומגבאי בית הכנסת,, ושומר 'חותם חצק"מ' אשר על פי המסורת נחקק על ידי הגר"א ונמסר לתלמדיו בעליתם לארץ ישראל. היה ממקימי ת"ת הכללי וישיבת עץ חיים וחתום בספר התקנות של הת"ת. בשנת תרכ"ג יצא בשליחות כשד"ר לארצות ארופה לטובת בית החולים ביקור חולים.
נחשב כבעל ידיעות רבות בדקדוק ובמסורה ובשל כך נשלח על ידי חכמי ירושלים לארם צובא לבדוק את כתב היד של ה'כתר'.

משפחתו

בנו רבי יהושע שאימץ את שם המשפחה יעקבזון על שם אביו (הוא אבי משפחת יעקבזון הירושלמית), היה מבוני ירושלים מחוץ לחומות ונמנה עם ראשי "חברת בוני ירושלים". שייסדה את שכונות נחלת שבעה בית דוד ומאה שערים. היה אחד המלמדים הוותיקים בת"ת עץ חיים והמלמד הראשון בשכונת נחלת שבעה בהווסדה, ראש גבאי שכונת "בית יעקב". שמבניו ידועים רבי אברהם דוד יעקבזון "העילוי מלוצין" מתלמידיו המובהקים של המהרי"ל דיסקין שהיה מרביץ תורה ומגיד שיעור בבתי מדרש רבים בירושלים. וכן יעקב זאב יעקבזון מבוני פתח תקווה שעסק בהוראה בבית ספר נצח ישראל ומייסד אגודת המלמדים בארץ ישראל.
יחסי כווית–ערב הסעודית

היסטוריה

שתי המדינות חברות במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ מאז הקמתה. בעבר היה בין שתי המדינות אזור הפרדה רחב ידיים שנבע מסכסוך בין משפחות המלוכה. הסכסוך נפתר בהסכם שנתחם בשנת 1969, כשמונה שנים לאחר קבלת עצמאותה של כווית. בשנת 1970 בוטל האזור לגמרי.
בשנת 1990 לקחה ערב הסעודית חלק פעיל מאוד במהלך מלחמת המפרץ נגד כוחותיו של סדאם חוסיין. היחסים בין שתי המדינות נפגעו לאחר שערב הסעודית תבעה מספר איים כוויתים (קרוח ואום אל-מרדה). שתי המדינות הן מדינות משפיעות מאוד בארגון המדינות מייצאות הנפט - אופ"ק.