שלמה ריסקין

ביוגרפיה

נולד בברוקלין שבניו יורק. למד בישיבה יוניברסיטי וקיבל הסמכה לרבנות מהרב יוסף דוב סולובייצ'יק. בשנים 1963–1977 לימד תנ"ך ותלמוד בישיבה יוניברסיטי ושימש רב של בית הכנסת לינקולן סקוור, הסמוך למרכז לינקולן שבמנהטן. בשנת 1975, הוא הקים, יחד עם הרב פנחס באק, את הישיבה התיכונית "מתיבתא אור תורה" בריברדייל שבניו יורק.
משנות 1964 היה פעיל במחאה למען יהדות ברית המועצות, לצד יעקב בירנבאום. הוא רתם לעניין את קהילתו. בסתיו 1970 נסע בעקבות בקשה של הרבי מלובביץ' וראש נתיב נחמיה לבנון לברית המועצות, כדי להקים ישיבות ואולפנים מחתרתיים ללימוד עברית. בשהותו שם שמע על משפטי לנינגרד שהתנהלו באותה עת נגד מי שניסו לחטוף מטוס כדי לברוח מברית המועצות. הוא הקליט את דיווחיהם. לאחר ששב לארצות הברית תורגמו ההקלטות ופורסמו. פרשה זו סייעה לדחיפת 'תיקון ג'קסון-ואניק' שהתנה שיפור ביחסים הכלכליים בין ארצות הברית וברית המועצות בהקלת הרדיפות מעל היהודים.
בשנת 1983 עלה ארצה יחד עם מספר משפחות מקהילתו בניו-יורק כדי להקים את היישוב אפרת שבגוש עציון. למן היווסדה ועד היום מכהן הרב ריסקין כרבה של אפרת. ייסד את מוסדות "אור תורה סטון", הכוללים את אולפנת "נווה חנה" שבגוש עציון, הישיבה התיכונית "נווה שמואל", התיכון "דרך אבות" שבאפרת, מדרשת לינדנבאום, עמותת יד לאישה, מכון עמיאל, המכון להכשרת טוענות רבניות, כולל תורת יוסף וישיבת מחנים. הוסמך לרבנות עיר על ידי הרבנים שלמה גורן, אברהם שפירא, שלום משאש, שאול ישראלי ויצחק קוליץ.
בקיץ תשע"ה, כאשר הגיע הרב ריסקין לגיל 75, העמידה מועצת הרבנות הראשית קשיים בפני הארכת כהונתו, לאחר שחלק מחבריה הביעו ביקורת על עמדותיו הליברליות. לאחר שהיועץ המשפטי של הרבנות הבהיר כי הנימוק הרלוונטי היחיד המאפשר סיום כהונה בגיל זה הוא מצבו הבריאותי של הרב, האריכה המועצה את כהונתו תוך שהיא מביעה מורת רוח מעמדותיו.
בשנת 2018 הוענק לו פרס בוני ציון בתחום החינוך. בתחילת חורף ה'תשע"ט פרש מתפקידו כנשיא מוסדות אור תורה סטון ומינה למחליפו את הרב ד"ר קנת ברנדר.

אידאולוגיה

בציבור הדתי-לאומי נחשבת השקפת עולמו של הרב ריסקין פתוחה וחדשנית. הוא מגדיר את עצמו כפמיניסט, "אך עם הגבולות של ההלכה". הרב ריסקין הקים את ארגון יד לאישה המסייע לעגונות ולמסורבות גט ויזם את שילובן של נשים כטוענות רבניות בבתי הדין הרבניים. בשנת 2015 היה הרב האורתודוקסי המקומי הראשון שמינה אישה לתפקיד רבני רשמי למחצה של "מנהיגה רוחנית".
כמה מעמדותיו של הרב ריסקין נחשבות חריגות בציבור האורתודוקסי. הוא מברך על פעילות חברי התנועה הרפורמית בנימוק שהם פועלים לקרב יהודים. הוא העלה הצעה חדשנית בנוגע לברכת "ברוך שלא עשני אישה" שמברכים גברים בברכות השחר, ובמקביל מברכות נשים "ברוך שעשני כרצונו". לפי הצעתו יברך הגבר "ברוך שלא עשני אישה ועשני כרצונו" והאישה תברך "ברוך שעשני כרצונו ולא עשני איש". כך לדבריו יהיו הברכות שיוויוניות, ועם זאת לא ישתנה מטבע הברכה שתיקנו חז"ל.
בשנת ה'תש"ע התפרסם כי בשיחה עם נוצרים קרא לישו "רב". בתגובה אמר שכוונתו הייתה מליצית והוא מודה שהמונח לא היה מתאים, וכן שלעולם לא ישבח את הנרטיב הנוצרי שבשמו נרצחו יהודים.
הרב ריסקין מנהל את המרכז להבנה ושיתוף פעולה יהודי-נוצרי באפרת, בשותפות עם הכומר האוונגליסטי ג'ון הייגי מטקסס. במסגרת פעילות המרכז הושקה במרץ 2015 יוזמת "יום הלל" שבה מוזמן העולם הנוצרי לדקלם את תפילת ההלל (תהילים קי"ג-קי"ח) ביום העצמאות של ישראל, עם העם היהודי.
ב-2019 אמר שלמרות שבעבר תמך בפתרון שתי מדינות, כיום הוא תומך בהחלת ריבונות ישראלית על יהודה ושומרון, למעט שטחים שעליהם יוכיחו ערבים בעלות פרטית. הוא נימק זאת בכך שהפלסטינים אינם מכירים בבעלות יהודית על שום חלק בארץ ישראל ומסירת אדמות לידיהם תסכן יהודים.