google/wiki40b huggingface dataset:
מיכאל וולפה

ביוגרפיה

מיכאל וולפה נולד בתל אביב בשנת 1960, ולמד בין השאר בבית הספר התיכון החקלאי פרדס חנה. את שירותו הצבאי עשה בחטיבת הצנחנים, ולאחר מכן בחיל החינוך והנוער. למד קומפוזיציה באקדמיה למוזיקה בירושלים ובאוניברסיטת קיימברידג' באנגליה. השלים תואר שלישי במוזיקה, בנושא "המוזיקה הסימפונית באנגליה במאה ה-20", בהנחייתו של פרופ' יהואש הירשברג מן האוניברסיטה העברית בירושלים.
בין מוריו היו צבי אבני, חיים אלכסנדר, מרק קופיטמן ואלכסנדר גהר. מיכאל וולפה הוא מורה ומרצה באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים, שם הוא מכהן כראש החוג לקומפוזיציה וניצוח. הוא מייסד המגמה למוזיקה בתיכון הישראלי למדעים ואמנויות בירושלים, אותה ניהל בעבר. בין השנים 2005 ל-2011 היה המנהל האמנותי של חג המוזיקה הישראלית.
מיכאל וולפה הצטרף לקיבוץ שדה בוקר בנגב לפני כעשרים שנה. הוא התמסר לפעילות מוזיקלית אזורית נרחבת, וייסד, בין השאר את הפסטיבל "צלילים במדבר" ברמת הנגב הנערך מדי שנה בחג החנוכה.
ביצירתו של וולפה ניכרת השפעה של חוויות מעצבות בתרבות הישראלית: שירות מילואים פעיל הכולל לחימה במלחמת לבנון הראשונה ואהבתו לזמר העברי. השפעה זו מתבטאת בהשקפת עולם הומניסטית שמטרתה לקרב בין כל חלקי החברה הישראלית ופרויקטים אמנותיים רבים המנציחים יוצרים ישראליים מהעבר ומבליטה יוצרים ומבצעים עכשוויים. השפעה נוספת היא מותה של אימו בהיותו בן 14 ואשר לזכרה כתב סטאבט מאטר. מקום מיוחד ביצירתו תופסות יצירות שכתב לאנסמבל קפריזמה הירושלמי, שהיה בין מייסדיו, יחד עם הגיטריסט חנן פיינשטיין ונגן הויולה גדי עבאדי. וולפה כתב לאנסמבל תשע יצירות רחבות יריעה ("קפריזמה" מספר 1-9), שלושה מחזורי שירים ויצירות נוספות. היצירה האחרונה שהוקדשה לקבוצת "קפריזמה" היא "שנים עשר הירחים" לשלושה עשר נגנים, אשר מתארת את לוח השנה העברי. בנוסף כתב יצירות רבות לחלילית ולנגנית החליליות דרורה ברוק. 
וולפה הוא מלחין פורה ומנצח מוכר. הוא כתב מגוון רחב של יצירות להרכבים שונים, סימפוניים, קאמריים וווקאליים. בולטת ביצירתו הנטייה להשראה הבאה מכתבי הקודש העבריים ומהשירה העברית החדשה. מיכאל וולפה ניצח כמה שנים על מקהלות שונות ועל תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית. יצירותיו מבוצעות על במות חשובות בארץ ובעולם. רבות מיצירותיו הוקלטו והן משודרות בקול המוסיקה ומופצות על גבי תקליטורים. 
בשנת 2008 עיבד וולפה את היצירה "תרועות ושברים" לתזמורת. בהופעת הבכורה עם התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון הייתה הסולנית מרגלית גפני.
במרץ 2009 זכה וולפה בפרס אקו"ם על מפעל חיים במוזיקה. כן זכה פעמיים, ב-1997 וב-2013, בפרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים.
וולפה הוא קרוב משפחה של המלחין שטפן וולפה, שהוא בן דוד של סבו ושל סבתו.
מיכאל וולפה משמש כמלחין כבוד של הסינפונייטה הישראלית באר שבע ובעבר שימש כמלחין ומעבד הבית של התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד.
M25

היסטוריה

הצביר התגלה בשנת 1746 על ידי האסטרונום השווייצרי ז'אן-פיליפ דה שסו שתיאר אותו כעצם מעורפל. שארל מסיה גילה אותו מבלי לדעת על גילויו הקודם ב-20 ביוני 1764 וכלל אותו בשנת בקטלוג מסיה כ"צביר של כוכבים קטנים בסמוך ל-M23 ו-M24". ויליאם הרשל זיהה את הצביר בשנת 1783 וספר בו 70 כוכבים. מסיבה שאינה ידועה, לא כלל ג'ון הרשל את הצביר בקטלוג הכללי של ערפיליות וצבירי כוכבים ולכן הוא גם לא נכלל בקטלוג הכללי החדש ולא ניתן לו מספר NGC.
לצביר דרגת בהירות 4.6 וניתן לראותו ללא ציוד עזר בתנאי תצפית טובים. באמצעות משקפת איכותית ניתן להבחין בעשרות מכוכבי הצביר שהבהירים שבהם מדרגת בהירות 6. הצביר נמצא  כ-4.6 מעלות מצפון-מזרח לכוכב μ (מו) בקשת וכ-3.6 מעלות ממזרח-דרום-מזרח ל-M24.

מאפייני הצביר

קוטרו של הצביר כ-19 שנות אור ומרחקו ממערכת השמש הוא כ-2,000 שנות אור כך שגודלו הזוויתי הוא כ-32 דקות קשת - דומה לקוטרו של הירח המלא. הצביר מכיל מספר ענקים המלמדים שגילו גדול יחסית, כ-90 מיליוני שנים. אחד מהענקים שבצביר הוא U בקשת, שהוא משתנה קפאידי. הבהירות של כוכב זה משתנה בין דרגה 6.3 לדרגה 7.1 במחזוריות של 6 ימים ו-18 שעות. מכיוון שמרחקו של הצביר ידוע, מאפשר U בקשת לכייל את היחס בין זמן המחזור ובין הבהירות המוחלטת של המשתנים הקפאידיים. מקרה דומה נמצא בצביר הפתוח NGC 6087 שבקבוצת סרגל, שמכיל גם כן כוכב משתנה קפאידי - S בסרגל.
חיים שפירא (מתמטיקאי)

ביוגרפיה

נולד בווילנה, ליטא, ועלה לישראל בגיל 16. בעל תואר ראשון במתמטיקה עיונית ותואר שני בהסתברות וסטטיסטיקה מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1995 קיבל תואר דוקטור למתמטיקה באוניברסיטה זו, על עבודה בהנחיית אילן אשל שכותרתה "דילמת המתנדב כהכללה של מלחמת התשה". קיבל באוניברסיטת תל אביב גם תואר דוקטור בהוראת המדעים.
משנת 1996 מלמד במכללה למינהל. מכהן כראש תוכנית משפטים-כלכלה, ומרצה בכיר בחוגים לכלכלה, משפטים, מנהל עסקים ומדעי המחשב. שפירא מרצה גם במחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן.
בנוסף לפעילותו האקדמית, שפירא הוא מרצה מבוקש בכנסים של חברות וארגונים בישראל, שם הוא מעביר הרצאות וסדנאות בתורת המשחקים וכלכלה מתמטית. שפירא גם מרצה הרצאות לקהל הרחב ולנוער שוחר מדע. הרצאות אלה עוסקות בעיקר בפילוסופיה תוך התבססות על ספרים רבים (בעיקר הספרות הרוסית) ומתובלות בציטוטים שנונים ואמרות כנף של אנשי רוח ידועים. בין סדרות ההרצאות שהוא מעביר נמצאים הנושאים: בעקבות אליס בארץ הפלאות, הפילוסופיה שבספר "הנסיך הקטן", הפילוסופיה שבספרי פו הדוב, אושר ותשוקה, שבעת החטאים, תורת המשחקים ועוד. לעיתים קרובות נוהג שפירא לשלב בהרצאותיו נגינה שלו בפסנתר.
החל מ-2006 החל שפירא בכתיבת ספרים המבוססים על הרצאותיו. ב-2006 פרסם במסגרת האוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל את הספר "בעקבות אליס" העוסק בפרשנות לספרי אליס בארץ הפלאות ומבעד למראה ומה אליס מצאה שם מאת לואיס קרול. ב-2008 הוציא ספר על תורת המשחקים שהתבסס בחלקו על הרצאות שנתן באוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל, אך בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר ולא בהוצאת משרד הביטחון. בהמשך פרסם שני ספרים בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר: ב-2009 הספר "על הדברים החשובים באמת" - ספר המבוסס על הרצאותיו הפופולריות ובו שלושה חלקים: אושר (וחוכמה) לאור ספרי פו הדוב וסרטי וודי אלן, משמעות החיים לאור ספרי אליס של לואיס קרול, ולבסוף ידידות ואהבה לאור הספר הנסיך הקטן. הספר רווי בהומור ושזור באמרות כנף שנונות של אנשי רוח; וב-2010 "אינסוף - המסע שאינו נגמר" העוסק במתמטיקה.
הספר "אינסוף - המסע שאינו נגמר", שכתב ב-2010, עוסק במתמטיקה ונועד להנגיש את המתמטיקה לקהל הרחב. נושאי הספר הם "מבוא למחשבה" ובו מספר חידות מתמטיות (חלק ראשון), תורת המספרים (חלק שני) ותורת הקבוצות הנאיבית ובפרט בעוצמות אינסופיות, המלון של הילברט, הפרדוקסים של זנון ופרקטלים (חלק שלישי). הספר כולל סימונים מתמטיים, הוכחות ואף תרגילי מחשבה מתמטיים לקורא. שפירא מתבל את הספר בהומור, אנקדוטות, אמרות כנף וקריקטורות של המאייר דני קרמן, על מנת להנגיש את המתמטיקה לקהל רחב, ולהפוך את קריאת הספר לקלילה יותר וזורמת.
ב-2011 החל בכתיבת סדרה של ספרי פילוסופיה והגות המנתחים הוגים ופילוסופים לאורך הדורות. הראשון שבהם, שיצא לאור ב-2011, עוסק בספר קהלת. הספר הבא בסדרה זו נקרא "מחשבות לעת לילה", הוא עוסק בעיקר בפילוסופיה של סרן קירקגור, ארתור שופנהאואר ופרידריך ניטשה. הספר יצא לאור בתחילת שנת 2013. ספרים אלה עוסקים לא רק בהגות עצמה של הפילוסופים שעליהם נכתב כל ספר אלא גם בפרשנות של פילוסופים ואנשי רוח אחרים לנושאים בהם דנה הגות זו.
ספריו "שיחות על תורת המשחקים" ו"מחשבות לעת לילה" זכו ב"ספר זהב" וספריו "על הדברים החשובים באמת" ו"קהלת – הפילוסוף המקראי" זכו ל"ספר פלטינה".
Crazy (שיר של פרנקה באטליץ')

וידאו קליפ

הטיזר הראשון של הווידאו קליפ הופץ לראשונה באינטרנט ב-26 בפברואר 2018. לבסוף הועלה הקליפ המלא של השיר לערוץ היוטיוב של פרנקה ב-6 במרץ 2018. הקליפ בוים על ידי סנדרה מיהאלביץ' ואיגור איבנוביץ'.
נכון למאי 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-1.1 מיליון צפיות.
רב אחדבוי בר אמי

רב אחדבוי בר אמי היה אמורא שחי בדור הרביעי לאמוראי בבל.
הוא היה חברו של רב ששת. כאשר פגע פעם בטעות בכבודו של רב ששת, הוא השתתק וכוח הדיבור נלקח ממנו. אמו של רב אחדבוי, שהייתה מניקתו של רב ששת, באה להתחנן לפני רב ששת שירחם עליו, אך הוא לא מחל על כבודו, עד שהראתה לו את דדיה, ואמרה לו: ראה דדים אלו שינקת מהם! כאן לא יכול היה רב ששת להתעלם מחוש הכרת הטובה למניקתו ומחל לרב אחדבוי. מסיבה זו קראו עולא "משגש ארחתיה דאימיה" (גרם לאמו מהומה ושגעון). בפעם אחרת הוא שאל את רב ששת שאלה הלכתית שמעשית לא תיתכן שתקרה (המערה בעצמו מהו) ורב ששת כעס עליו.
רבים מדברי תורתו של רב אחדבוי מופיעים בתלמוד, רובם שאלות הלכתיות "בעי מיניה" או קושיות על אמרה של מישהו אחר "מתקיף לה" או "מתיב" (=קושייא מברייתא). אחת מהם היא שאלתו האם חלה טומאת עבודה זרה על עבודה זרה שקטנה מכזית. שאלתו הייתה, מכיוון שטומאת עבודה זרה הוקשה לשרץ אך גם הוקשה למת (ע"ע טומאת עבודה זרה), האם שיעורה כשרץ שאפילו פחות מכזית מטמא, או דווקא בכזית כמו טומאת מת. לבסוף פשט את שאלתו רב אויא (ולפי גרסה אחרת רבה בר עולא) שהביא ראיה מברייתא שבה כתוב בפירוש "עבודה זרה פחותה מכזית אין לה טומאה כל עיקר".
שאלה אחרת שאל בעניין ההלכה האומרת כי "אין נפרעין מנכסי יתומים אלא מן הזיבורית", האם דין זה אמור גם על יתומים גדולים או רק על קטנים. להלכה מסקנת התלמוד היא שגם על גדולים. במקום אחר הוא שאל את רבא מה דין המבשל בשר בחלב גדי לפני שילדה (קרוב ללידה, שכבר יש לה חלב) האם גם אז עבר על איסור זה או שמא "לא תבשל גדי בחלב אמו" בא ללמד שדווקא בחלב גדי שילדה אסור לבשל. רבא הוכיח לו שגם במקרה כזה קיים איסור.
אייר ויאה

היסטוריה

אייר ויאה הוקמה בשנת 1990 והחלה את פעילותה עם חמישה מטוסי טופולב Tu-154 חדשים.
אחרי הקמתה, מספר משקיעים בולגרים החלו להפעיל את מטוסי החברה ליעדים מכל אירופה אל ערי הנופש של בולגריה, בורגס וורנה. בשנת 2005 החליפה החברה את כל צי המטוסים שלה בעקבות עליית מחירי הנפט בעולם, ובשנת 2006 הפעילה את המטוסים החדישים של איירבס: האיירבוס A320.
החברה נסגרה בשנת 2016.

פעילות החברה בישראל

החברה הפעילה 16 טיסות שבועיות לישראל (בחודשי הקיץ) מן הערים ורנה ובורגס.
רנו 5

רנו 5 (בצרפתית: Renault 5) היא מכונית סופרמיני שהושקה ב-28 בינואר 1972 מתוצרת יצרנית הרכב ההצרפתית רנו אשר יוצרה בין השנים 1972–1996. 
יוצרו מהדגם 5,580,626 יחידות, כשמחירה של הרנו 5 בצרפת, בתחילת שנת 1972, עמד על כ-10,000 פרנק צרפתי.
בצרפת יוצרו 5,276,630 יחידות, באיראן יוצרו 49,270 יחידות ובספרד יוצרו 30,790 יחידות.
דגם הרנו 7 אשר יוצר על ידי חברת ״FASA-Renault״ בספרד (חברת בת של רנו), היה מבוסס מכנית על ה-5. גם העיצוב דמה ל-5 מלבד תא המטען המרובע במקום הדלת החמישית.
ממשיך דרכו של הרנו 5 כיום הוא הקליאו.
גוף דגם ה-P.K אשר יוצר באיראן על ידי יצרנית הרכב "Pars Khodro"  התבסס על ה"רנו 5".
אלברט היל

ביוגרפיה

היל נולד וגדל בלונדון.
באליפות בריטניה שנערכה בשנת 1910 זכה היל במדליית זהב בריצת 4 מייל בתוצאה של 20:00.6 דקות.
במלחמת העולם הראשונה לחם היל בצרפת כקשר בחיל האוויר המלכותי. בהדרכתו של סם מוסביני שאימן את האלוף האולימפי רג'י ווקר (לונדון 1908) מי שלימים יאמן את האלוף האולימפי הרולד אברהמס.
באליפות בריטניה שנערכה בשנת 1919 זכה היל בשתי מדליות זהב, בריצת 880 יארד ובריצת מייל והשווה את השיא הלאומי בריצת מייל 4:16.8 דקות.

אלוף אולימפי

באולימפיאדת אנטוורפן (1920) זכה היל ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, בריצת 800 מטר בשיא לאומי חדש של 1:53.4 דקות, לפני ארל איבי מארצות הברית (1:53.6 דקות) ובוויל ראד מדרום אפריקה (1:54.0 דקות) ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.8 דקות, לפני חברו לנבחרת פיליפ נואל-בייקר (4:02.3 דקות) שבכה בשנת 1959 בפרס נובל לשלום ולורנס שילדס מארצות הברית (4:03.0 דקות). מדליית כסף, בריצה הקבוצתית ל-3000 מטר, אחרי ארצות הברית ולפני שוודיה.
באליפות בריטניה שנערכה בשנת 1921 זכה היל במדליית זהב בריצת מייל בשיא לאומי חדש של 4:13.8 דקות, באותה העת התוצאה השנייה בטיבה בעולם אחרי שיא העולם של נורמן טייבר מארצות הברית (4:12.6 דקות).
לאחר מכן החל היל לעבוד כמאמן. לאחר תום מלחמת העולם השנייה היגר לקנדה ושם עבד כמאמן.
בליח

גאוגרפיה

מקור המים העיקרי של הנהר הוא במעיין הקארסטי עין אל-ערוס. המעיין שוכן בצמוד ומדרום לגבול הסורי-טורקי. מקורות מים נוספים של הנהר הם ואדיות המנקזים מים רק בתקופות גשומות ממישור חרן שבצפון וממישורים ממערב וממזרח לעמק הנהר. 
מספר קילומטר מדרום לעין אל-ערוס מצטרף אל הבליח נהר ג'ולאב (Jullab). נהר זה מתחיל במעיינות הנמצאים מצפון לאורפה שבטורקיה, אבל הופך יבש כבר בהגיעו לעיר חרן בטורקיה ובהצטרפו לבליח הוא יבש. בעיר העתיקה של חרן נמצאות בארות מים שעתה הן יבשות, וייתכן ובעבר מפלס מי התהום היה גבוה יותר.

היסטוריה

עמק נהר הבליח שימש כבר בעת בעתיקה כמקום בעל תרבות עשירה בו צמחו והתפתחו יישובים רבים. משני צדי גדות הנהר אפשר לראות תלים ותלוליות יישובים רבים, שחלקם מתוארך לתקופה הנאוליתית המאוחרת לאלף ה-6 לפנה"ס. בתקופת הברונזה, האלף השלישי לפנה"ס, שכנה בדלתה של הבליח, העיר העתיקה תותול (היום ליד העיר המודרנית א-רקה). אתר חשוב נוסף בצפון בצמוד לבליח הוא תל חוארה (Tell Chuera), שהייתה עיר גדולה בסוף האלף השלישי לפנה"ס. לאורך 1000 שנים של האלף השלישי, באזור זה היו מאבקי שליטה בין שבטים נוודים כגון בני ימין ובין אוכלוסיות שהתיישבו ביישובים מאורגנים.
עיר חשובה נוספת בעמק הנהר היא חרן שהייתה עיר חשובה באלף השני והראשון לפנה"ס. על פי המקרא, עיר זאת הייתה העיר אליה הגיע תרח אבי אברהם אבינו. בתחילת האלף השני לפנה"ס בתקופת אשור הקדומה, התקיים סחר בין אשור עם המושבות האשוריות באנטוליה. הנתיב הדרומי של הסחר עבר דרך עמק נהר הבליח.
בתקופה הקלאסית בין המאה ה-2 לפנה"ס למאה ה-3 לספירה, שכנה באזור ממלכת אוסרואנה, שבירתה הייתה אדסה (Edessa). לאחר הכיבוש המוסלמי במאה ה-7 לספירה, נקרא האזור על שם השבט הערבי דיאר מודר (Diyar Mudar), כלומר ארץ מודר. בשנת 762 בנה הח'ליפה אל-מנצור עיר לחיל המצב שלו בשפך הבליח לפרת. עיר זאת נקראה אר-רפיקה (Ar-Rafiqa), שהתמזגה עם העיר ההלניסטית קלינקוס וביחד הפכו עם הזמן לעיר א-רקה.

מחקרים ארכאולוגים בעמק נהר הבליח

במאה ה-19 סיירו נוסעים אירופאים בעמק הנהר, הם ציינו שראו שרידים של אתרים ארכאולוגים. המחקר הראשון של האזור נעשה על ידי הארכאולוג הבריטי מקס מלוואן. הוא הגיע ב-1938 לאזור ובילה 6 שבועות במקום, בחוקרו חמישה אתרים ארכאולוגים מהאלף השביעי ועד השני לפנה"ס. ב-1969 הגיעה לאזור משלחת צרפתית שחפרה באזור. חפירות נוספות התקיימו בין השנים 1986-1981, על ידי משלחת של אוניברסיטת אמסטרדם באתר תל חמאם אל טורקמן. אתר זה נחפר בהמשך על ידי משלחת של אוניברסיטת ליידן ההולנדית, בין השנים 2001-1988. באתר זה נמצאו ממצאים בחפירה סטרטיגרפית מסודרת, שמאפשרת לנתח את היסטוריית ההתיישבות בעמק נהר הבליח. חפירות מאוחרות יותר אפשרו את המשך ההבנה של ההתיישבות בעמק הנהר. אחד התלים העתיקים הוא תל סבי אבייד, שנחפר על ידי משלחת גרמנית בניהולו של הארכאולוגי פיטר אקרמנס (Peter Akkermans) עד שנת 2011. 
האתר הארכאולוגי גבקליטפה בטורקיה שוכן על גבעות בצפון המשקיפות על מישור חרן, המזין את נהר הבליח.
In the Zone

רקע האלבום

אלבום זה נחשב לאלבום הכי אישי של ספירס, וכביכול מספר את חייה בשנים 2002-2003 וגם אם לא שמים לב לדבר במספר הפעמים הראשונות בהן מאזינים לאלבום, הוא עוסק ונוגע בדברים אשר עשתה, עברה ונאלצה להתמודד מרגע הפרידה מג'סטין טימברלייק (אשר היה בן זוגה עד אותה תקופה) ועד לצאת האלבום.
באותה התקופה ספירס החלה לצאת למועדונים יותר, וסיפרה באחד מראיונותיה כי השיר "Me Against the Music" מדבר על מצב בו היא נמצאת במועדון, ובעצם מתחרה במוזיקה, מנסה לעמוד בקצב של זו. "I Got That) Boom Boom)" מדבר על טיזים בינה לבין גבר מסוים, מצב של השתחררות (בין היתר ממערכת היחסים בה הייתה 3 שנים). "Early Mornin'", מסכם בצורה כיפית וקלילה את תקופת החגיגות והיציאות של ספירס.
באותה התקופה החל הקרקס התקשורתי המאסיבי יותר סביב ספירס, עליו מדבר השיר "Outrageous", כאשר אחריו מגיע השיר "Touch of My Hand" שבעצם עוסק, מעבר לאוננות, בהכרת האדם את עצמו, דבר אשר התאפשר לה לעשות בצורה טובה יותר לאחר הפרידה מג'סטין. זו הייתה תקופה מאוד קשה עבורה (הפרידה מג'סטין, הוריה התגרשו, החלו להיווצר מתחים בינה לבין צלמי הפפראצי הרבים וכיוצא בזה), על כך מדבר השיר "Brave New Girl", והשיר הסוגר את האלבום, "Everytime", שיר סליחה המדבר על הפרידה מג'סטין. זה האלבום הראשון שספירס הייתה שותפה להפקתו ובכתיבת רוב השירים מהאלבום.

ביקורות

אלבומה הפרובוקטיבי ביותר של ספירס, In the Zone, היה גם לאלבום המגוון והאמנותי ביותר אשר הוציאה לאור, וכלל מפיקים כמו אר קלי, בלודשי ואוונט, מובי ועוד. לאחר יציאת האלבום, התרכזו המבקרים בעיקר בתוכן השירים "Breathe on Me" ו- "Touch of My Hand" אשר שניהם בעלי אופי מיני.
האלבום קיבל ביקורות חלשות בעיקרו. Stylus Magazine נתנו לאלבום ציון D, וכתבו "האלבום סובל מהניסיון של ספירס להפוך מילדת פופ לאשה בוגרת. אם ספירס הייתה אחראית לקריירה שלה, אולי היא הייתה יכולה ליצור משהו מוזיקלי". לעומת זאת, The Guardian, נתנו לאלבום ציון 4 מתוך חמישה כוכבים, וכתבו "לא כמו באלבומים הראשונים, בIn the Zone אין שירים 'סתמיים' שנועדו למלא מקום. האלבום הוא 50 דקות של להיטי פופ טראשיים המכילים אלמנטים של היפ הופ ורית'ם אנד בלוז".
האלבום הנפיק את הלהיט "Toxic" אשר נכנס לעשרת המובילים במצעד הבילבורד בארצות הברית, וזיכה את ספירס בפרס הגראמי הראשון שלה בקטגוריית "Best Dance Recording".

הצלחה

In the Zone נכנס אל המקום הראשון במצעד המכירות האמריקאי בשל מכירות של יותר מ-609,000+ עותקים בשבוע הראשון ליציאת האלבום. לאחר שיחרור הסינגל "Toxic" מכירות האלבום עלו שוב. עד היום מכר האלבום יותר מ-3,000,000+מיליון עותקים בארצות הברית. בזכות אלבום זה שברה ספירס את שיאה האישי כשהצליחה להיכנס בפעם הרביעית ברציפות למקום הראשון במצעד הבילבורד האמריקאי. בקנדה נכנס האלבום אל המקום הראשון וקיבל מעמד של אלבום פלטינה משולשת. בצרפת נכנס אל המקום הראשון גם כן, ומכר 225,000+ עותקים והפך לאלבום מעמד זהב כפול. באפריל 2004 קיבל האלבום מעמד פלטינה באירופה לאור מכירות של יותר מ-1,000,000+ עותקים. האלבום הגיע לעשרות המובילים ב-14 מצעדים בעולם ונמכר כיום על סך של יותר מ-10,000,000+ מיליון עותקים.

סיבוב הופעות The Onyx Hotel Tour

ב-2 במרץ 2004 יצאה ספירס לסיבוב הופעות הרביעי, ששמו The Onyx Hotel Tour שנושא את שם האלבום In the Zone. בסיבוב ההופעות ביצעה ספירס כ-54 הופעות, 29 באירופה, 25 בצפון אמריקה והצליח להשיג כ-63.5 מיליון דולר.
זכוכית בורוסיליקט

זכוכיות בורוסיליקטיות הן זכוכיות המכילות בורון ומשמשות לייצור כלי בית, כלי מעבדה ורכיבים אופטיים (כדוגמת עדשות). יתרונן של זכוכיות אלו הוא ביציבותן לחום ובעמידותן המכנית והכימית. הידועה שבהן נקראת פיירקס (Corning 7740) ומיוצרת על ידי חברת "קורנינג".
זכוכית בורו-סיליקאט פותחה בסוף המאה ה-19 על ידי היצרן הגרמני Otto Schott ושווקה בשם במסחרי Duran . ב-1915 החלה חברת קורנינג לייצר זכוכיות בורוסילקאט בשם המסחרי פיירקס שהפך למילה נרדפת לזכוכיות אלו בארצות דוברות אנגלית.

הרכב

בנוסף לסיליקה (צורן דו-חמצני) ולתחמוצות נתרן, אשלגן וסידן (המרכיבים של זכוכיות Soda Lime רגילות) מכילה הזכוכית גם תחמוצת בורון, B₂O₃.
מבוא מודיעים

הקמת היישוב

המושב הוקם בשנת 1964 ונחנך בטקס חגיגי ב-29 בנובמבר 1964. הוא הוקם על ידי גרעין נח"ל שהשתייך לתנועת הנוער "עזרא" ואוזרח ב-28 באוגוסט 1967. בשנת 1970 הגרעין המיישב עבר למקום הקבע מבוא חורון.
חלק קטן מהתושבים נשארו במקום והתאגדו למושב שיתופי. לצורך פרנסתם הקימו מפעל אלקטרוניקה, אבל תוך שנים מעטות נטשו כל חברי האגודה השיתופית וב-1974 פורקה האגודה. על אף פרוק האגודה התיישבו במקום קבוצה של עולים מארצות הברית וכמה משפחות עולים ממדינות אחרות.
בסוף שנת 1975 הונחה אבן פינה ליישוב הקבע מבוא מודיעין.

קבוצת הרב קרליבך

ב-1976 התיישבו במקום הרב שלמה קרליבך וחסידיו, רובם עולים מארצות הברית. הם החליפו את שמו של המושב מ"מבוא מודיעים" ל"מאור מודיעים" לציון שמו של רבי מאיר קאליש, האדמו"ר מאמשינוב, שהרב קרליבך ואחרים בגרעין המייסד היו מקורבים אליו, אך שם זה לא התקבל בוועדת השמות הממשלתית.
הרב קרליבך שהה רוב השנה בארצות הברית, אך החזיק בית במושב ושהה בו תקופה מסוימת כל שנה. בתקופה זו היו עולים לרגל אלפי מעריציו בעיקר לשבתות. רבים היו ישנים בשקי שינה בכיכר המרכזית של המושב. הרב קרליבך היה עורך לימוד ותפילת "קבלת שבת" במשך מספר שעות, ולאחריה סעודת שבת עוד כמה שעות עד לפנות בוקר, וכך במשך כל השבת מלווה בשירה משולבת בהרצאות וסיפורי חסידים.
בחצר בית הכנסת הציורי ניצב עדיין כיסא חצוב בסלע, סמוך למקום בו ישב קרליבך בשבת בין תפילת שחרית למוסף. רבים ממעריצי קרליבך באים למושב לחזות בבית הכנסת שלו, ובממשיכי דרכו החיים במושב.

תעסוקה ותרבות

המלחין והמעבד בן ציון סלומון, תלמידו של קרליבך, מפיק (על פי צוואתו של קרליבך) באולפן שלו שבמושב את שיריו של קרליבך שלא הוקלטו בחייו. המושב משמש כבסיס ללהקות "רבע לשבע" ו"להקת המושב" ועוד. חלק מהתושבים עוסקים במטעים ובבית חרושת לפלסטיק ועוד.
בשנים הראשונות לאחר פטירתו של קרליבך התקיים במושב פסטיבל מוזיקה ואמנות על שם הרב שלמה קרליבך - בכל שנה בחול המועד סוכות, שעבר במשך הזמן ל"בנייני האומה" בירושלים. ביום השנה למותו של הרב נערכת במקום אזכרה אמנותית המושכת קהל רב מכל רחבי הארץ, ומדי פעם אירועים נוספים בסגנון זה.

אתרים

במרכז היישוב ישנה גבעה לא מיושבת ועליה שרידים מיישוב קדום. רצפת פסיפס שנשתמרה כמעט בשלמותה. הדעות חלוקות אם היישוב היה יהודי או נוצרי. כמו כן, נמצאו שרידי מנזר מהתקופה הביזנטית.
במקום הוקמה פינת מרגוע לזכרו של אש קודש גילמור, מבני המושב, שנרצח בפיגוע.
עבר-קולי

עבר־קולי (באנגלית, "Transonic") הוא ביטוי באווירונאוטיקה המתאר טיסה הקרובה למהירות הקול, העומדת על 343 מטר לשנייה (1,235 קמ"ש בגובה פני הים בתנאים אטמוספיריים), המיוחסת לאוויר בו כלי הטיס נע.
בדרך־כלל תחום זה של מספר מאך הוא בין 0.72 ל־1.0 (965-1,235 קמ"ש בגובה פני הים).
תנאי זה תלוי לא רק במהירות תנועת כלי הטיס, אלא גם בטמפרטורה של זרימת האוויר בסביבה המקומית שלו. בצורה רשמית תחום זה מוגדר בין מספר המאך הקריטי, כאשר חלק מזרימת האוויר על כלי הטיס הוא על־קולי, ומהירות גבוהה יותר, בדרך כלל מספר מאך של הזרימה הוא 1.2, כאשר רוב זרימת האוויר היא מהירות על־קולית. בין מהירויות אלו חלק מזרימות האוויר הן על־קוליות, אך חלק שלא ניתן להזניח אינו על־קולי.
רוב המטוסים המודרניים המונעים על ידי מנוע סילון יכולים לנוע במהירויות עבר־קוליות. עבור מהירויות אלו ישנה עלייה בגרר עבור מספר מאך בקרבת 0.8, ובדרך כלל עלויות הדלק עקב הגרר מגבילות את מהירות הטיסה. ישנם ניסיונות להוריד את הגרר עבור כלי טיס מהירים - המוכרים מבניהם הם השימוש בכנפי היסט וחוק השטח של ווייטקומב.
אי יציבות חמורה יכולה להיווצר בעקבות מהירות עבר־קולית. גלי הלם נעים דרך האוויר במהירות הקול. כאשר כלי טיס נע במהירות הקול, גלי ההלם הנוצרים לפניו הופכים לגל הלם גדול מאוד. בטיסה עבר־קולית, כלי הטיס חייב לעבור דרך גל ההלם הזה, ובנוסף להתמודד עם אי־היציבות הנוצרת על ידי האוויר, הנע מעל מהירות הקול, מעל חלקים מהכנף המאטים את שאר חלקיה.
מהירויות על־קוליות יכולות להתרחש בקצה להבי המסוק ושל כלי טיס אחרים. דבר זה גורם למאמצים לא שווים וחמורים על הלהבים, ועלול לגרום לתאונות, המגביל את גודל הלהבים בכלי טיס ובמהירויות הטיסה לפנים של מסוקים (כאשר המהירות הזו מתווספת הצד הקדמי של הלהב, וכביכול יוצרת מהירויות עבר־קוליות מקומיות).

התעבות עננים

במהירויות עבר־קוליות גלי ההתפשטות יוצרים אזורים מרוכזים של טמפרטורה ולחץ נמוכים במספר נקודות בכלי הטיס. אם הטמפרטורה יורדת מתחת לנקודת הטל, עשויים להיווצר עננים. עננים אלו נעים עם כלי הטיס. זה לא הכרחי עבור כל כלי הטיס להגיע למהירות על־קולית כדי שעננים אלו יווצרו. בדרך כלל זנב המטוס יגיע למהירות על־קולית בזמן שאף המטוס עדיין יהיה במהירות תת־קולית. במצב זה, "בועת" גלי התפשטות מקיפה את זנב המטוס. כאשר המטוס ממשיך להאיץ, גלי ההתפשטות ימשיכו להתעצם ולגדול עד שיגיעו לאינסוף, שם גלי ההלם הקשתיים יווצרו. זהו מספר מאך השווה ל־1 וסינגולריות פראנטל-גלאוארט.

זרימות עבר־קוליות באסטרונומיה ואסטרופיזיקה

באסטרופיזיקה, כאשר ניתן להבחין בגלי הלם (עומדים או נעים), הזרימה באזור הגלים חייבת להיות עבר־קולית, מכיוון שרק זרימות על־קוליות יוצרות גלי הלם.
כל החורים השחורים הגדלים הם עבר־קוליים. לזרימות רבות ישנן גלי הלם הקרובים מאוד לחורים השחורים.
הזרימה היוצאת מגרמים שמימיים או הדיסקות מסביב לחורים שחורים גם יכולים להיות עבר־קוליים, מכיוון שהם מתחילים ממהירות תת־קולית, ובמרחק גדול מנקודות אלו הם על־קוליים.
אל סופרנובה מתלווים זרימות על־קוליות וגלי הלם.
גלי הלם הנוצרים ברוחות השמש הם תוצאה ישירה של רוחות הנעות במהירויות עבר־קוליות מכוכבים.
הייתה הנחה כי ישנו גל הלם מסביב להליוספרה של מערכת השמש שלנו. הנחה זו הופרכה לפי המידע של אייביאקס.
טיטוס פומפוניוס באסוס

תולדות חייו

טיטוס פומפוניוס באסוס היה האיש הראשון מהמשפחה שלו שנכנס לסנאט. בשנת 80 היה הלאגט של המושל (פרו-קונסול) של אסיה, מרקוס אולפיוס טראיאנוס, אביו של הקיסר לעתיד טראיאנוס. כלאגט של הפרו-קונסול של פרובינקית אסיה, באסוס היה ככל הנראה ממעמד הפריאטורים. עברו 10 שנים בין קבלת מעמד פרייטור ועד להגיעו פרובינקית יהודה. למרות שלא ידוע אילו תפקידים הוא עבר, הוא היה חייב לפחות לפקד על לגיון או למשול בפרובינקיה פרייטורית.
משנת 90 עד 93 לספירה שימש כנציב יהודה ומפקד הלגיון העשירי פרטנסיס. לאחר שירותו בפרובינקית יהודה, בשנת 94 לספירה נתמנה לתפקיד של קונסול ביחד עם לוקיוס סיליוס דקינוס מ-1 בספטמבר 94 עד לסוף דצמבר 94. לרוב בזמן הקונסולט, הקונסולים שירתו ברומא עצמה לכל התקופה, אולם באסוס הוצב כמושל של גלטיה-קפדוקיה במרכז אנטוליה לפני אוקטובר 94, כנראה בגלל מות המושל לוקיוס אנטיסיטוס רוסיקוס. באסוס נשאר בפרובינקיה אחרי המוות של דומיטיאנוס בספטמבר 96, ואף אחרי מותו של נרווה בסוף ינואר 98, רק בשנת 100 תחת טראיאנוס הוא חזר לרומא. השירות הארוך בקפדוקיה (6 שנים, בעוד ששירות נורמלי אורך בין שנתיים לשלוש שנים), מצוי כנראה בהסבר פוליטי. מיד לאחר חזרתו לרומא, טראיאנוס מינה את באסוס כאחראי על אספקת התבואה לרומא, תפקיד חשוב בשלטון האימפרילי הרומאי. באסוס פרש מחיים פוליטיים בשנת 104 לספירה. אין מידע על שארית חייו.