ישיבת עתניאל

רקע רעיוני והיסטורי

תחילתה של ישיבת עתניאל ככולל להכשרת רבנים שנפתח בשנת 1987 על ידי תלמידיו של הרב שג"ר, הרב בנימין קלמנזון והרב עמי עולמי, והתבססה בעיקרה על פורשי הישיבה הגבוהה מקור חיים. בתחילת שנות ה-90 התפתח הכולל לישיבה גבוהה וישיבת הסדר.
ישיבת עתניאל הייתה בשנותיה הראשונות חממת גידול לתפיסות רוחניות רדיקליות, בקו המושפע מגישתו של הרב שג"ר, והייתה אחד הגורמים הבולטים במגמה "הנאו-חסידית" בציבור הדתי. נעשה בה שימוש בשיטות לימוד חדשניות בגמרא, תנ"ך, מחשבת ישראל, חסידות וקבלה. הישיבה מעודדת את תלמידיה לעסוק בתחומי תרבות, כתיבה (חלקם קשורים היום לחבורת השירה הדתית "משיב הרוח") ומוזיקה. עקב כך, בהיווסדה ספגה הישיבה ביקורת מגורמים שמרנים יותר בעולם הישיבות (בעיקר מחוגי ישיבות הקו). בין היתר ספגה הישיבה ביקורת על כך שנלמדת בה גמרא בשיטת הרבדים באופן חלקי, בפתיחות יתר כלפי העולם האקדמי, הן בלימודי תנ"ך והן בלימודי גמרא, וכלפי מגמות רוחניות ניו אייג'יות. עם השנים התמתנו המגמות הרדיקליות בישיבה והביקורת פחתה.
ב-1993 הוזמן הרב רא"ם הכהן לכהן כראש ישיבה עם הרב קלמנזון. ב-1994 נרצח הרב עולמי והישיבה ספגה מכה קשה עד כדי סכנת סגירה. עם השנים הישיבה התאוששה והפכה לאחת מישיבות ההסדר הגדולות. לומדים בה כ-300 תלמידים, מהם כ-30 אברכים.
בשנת תש"ס (2000) עברה הישיבה למבנה הקבע שלה, הכולל בית מדרש גדול, כיתות וחדר אוכל, ומשקיף אל נוף הר חברון. את המבנה תכנן האדריכל ישעיהו אילן. כ-15 שנים לאחר מכן נחנך מבנה הקבע למגורי התלמידים.
הישיבה מתאפיינת בגישה פתוחה לתרבות הכללית, לשיטות לימוד חדשות המשתלבות עם הלימוד המסורתי ולדעות שונות בתוכה. קיימת בה "ספריית מחקר" שבה ספרי פילוסופיה והגות יהודית וכללית. בין השאר לימדו ומלמדים בה: הרב ד"ר יעקב נגן, הרב מנחם פרומן, הרב שמואל אריאל (שפרש ממנה על רקע ויכוח בתחום עיקרי האמונה), הרב חיים כפרי, הרב יהושע אנגלמן, הרב שג"ר, הרב אמנון בזק, הרב יואל בן נון, הרב פדיה נגר, הרב אמנון דוקוב, פרופסור אלחנן מאיר, פרופסור אוריאל סימון, הרב מאיר ליכטנשטיין, הרב נריה מנצור, חבר הכנסת יהודה גליק, המשורר יונדב קפלון והמוזיקאי גבריאל חסון.
מדי שנה, מאות אנשים נוהגים להגיע לעתניאל לתפילות יום הכיפורים בישיבה.

חללי הישיבה

במהלך השנים נרצחו על ידי מחבלים מספר תלמידים, בוגרים ורבנים מהישיבה והם מונצחים בה בלוח זיכרון במבואת הישיבה. בכל שנה, בכ"ד בכסלו - יום הירצחו של הרב עמירם עולמי, מראשי ומייסדי הישיבה, הישיבה מקיימת אזכרה לחלליה בהשתתפות משפחות החללים. חלק מחללי הישיבה היו אזרחים כשנרצחו וחלק מהם, כמו נועם בהגון, נהרגו במהלך שירותם הצבאי. מנהל הישיבה מיכאל מרק נרצח ביולי 2016 בפיגוע ירי בדרום הר חברון.

הישיבה התיכונית "אור עתניאל"

ב-2004 הקימו אברכים מישיבת ההסדר את הישיבה התיכונית "אור עתניאל". ראש הישיבה הוא הרב חברון שילה, בנו של הרב דניאל שילה. בישיבה לומדים כ-100 תלמידים. היא מאופיינת באמון בתלמידים, המחונכים לקבלת אחריות וחשיבה עצמית, ולקיום מצוות מתוך הזדהות ולא מתוך כפייה. בשנת 2010 הפכה הישיבה התיכונית לעמותה עצמאית.
הישיבה מעודדת את תלמידיה לפעילות גם מחוץ לישיבה, כגון בהדרכה בסניפי תנועת הנוער, בהתנדבות למגן דוד אדום ולכיבוי-אש, ובפעילות התנדבותית בעיר ערד.

הוצאת הישיבה

במשך השנים הוציאה הישיבה כמה ספרים, ועם הגידול בכמותם ובגיוונם הוקמה בשנת תשס"ז (2007) הוצאת הספרים "גילוי". ההוצאה, המאגדת תחתיה את הפצת תורות הישיבה, מתמקדת בספרים המנסים לחבר בין הטקסטים העתיקים (מקרא, משנה ותפילות) לבין נפש הקורא המודרני.
בשנת 2013 חתמה הישיבה הסכם עם הוצאת קורן להפצת ספרי הישיבה, מאז ההסכם מודפסים ספרי הישיבה עם הסמלילים של שתי ההוצאות.
בין השאר הוציאה הישיבה: שנתון בשם גֻּלֹּת, הכולל מאמרים הלכתיים והגותיים ויצירות ספרותיות. ספריו של הרב רא"ם הכהן: "העלם וגילוי", "דרך שער העליון", "בדי הארון", ו"קול דממה". ספריו של הרב ד"ר יעקב נגן: "נשמת המשנה" ו"מים בריאה והתגלות". ספרים נוספים: "אדם מן האדמה" - מסע רוחני הלכתי של תלמידי הישיבה בהנחיית הרב פדיה נגר; "על מה אבדה הארץ" מאת הרב בני קלמנזון; "שבת וינפש" על פרשת השבוע מאת פרופסור אלחנן מאיר וספרים נוספים.