פוליטיקה של פולין

החוקה

החוקה של הרפובליקה של פולין (Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej), היא המסמך המשפטי המחייב והגבוה ביותר בחוק של פולין. החוקה מסדירה את היותה של פולין רפובליקה דמוקרטית פרלמנטרית. כמו כן, החוקה מבטיחה מגוון רחב של חירויות פרט, זכויות אדם וזכויות אזרח.
העבודה על הכנת חוקה דמוקרטית לפולין החלה כבר במהלך ימיו האחרונים של המשטר הקומוניסטי בפולין. במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 נעשו מספר ניסיונות לגבש חוקה מוסכמת, כאשר ועדה לכתיבת חוקה החלה בעבודתה. ב-1 באוגוסט 1992 אימצו שני בתי הפרלמנט הפולני "חוקה קטנה" (małej konstytucji) - מסמך ביניים שנועד להוות חוקה זמנית למשטר הפולני עד שתיכתב חוקה סופית וקבועה. החוקה הקטנה נכנסה לתוקף ב-17 באוקטובר אותה השנה. המסמך הגדיר את הסדרי המשטר בפולין פחות או יותר איך שהם היום - נשיא סמלי, ממשלה מבוססת פרלמנט בן שני בתים, מערכת משפט עצמאית, וכו'. ועדת החוקה סיימה את עבודתה בראשית שנת 1997. ב-2 באפריל 1997, לאחר דיון ארוך של האספה הלאומית - מעמד משותף של הסיים והסנאט, אושרה החוקה ברוב גדול של 541 בעד, 40 נגד ו-6 נמנעים. מאוחר יותר, ב-25 במאי אותה השנה נערך משאל עם לאימוץ החוקה. 52.71% הצביעו בעד, כאשר אחוז ההצבעה היה נמוך יחסית: 42.86% מכלל בעלי זכות הבחירה. ב-16 ביולי נכנסה החוקה לתוקפה. מלבד תיקונים לחוקה שנעשו בשנים 2006 ו-2009, החוקה נשארה ללא שיוני.

הממשלה

אחת לארבע שנים, לאחר שנבחר פרלמנט, כאמור, ראש המפלגה שהצליח להרכיב קואליציה וממשלתו זכתה לאמון הפרלמנט ולאישורו הסמלי של הנשיא הופך לראש ממשלת פולין.

ראש הממשלה

ראש הממשלה, או בשמו הרשמי נשיא מועצת השרים (Prezes Rady Ministrów), הוא מי שעומד בפועל בראש הרשות המבצעת, היא ממשלת פולין. אחת לארבע שנים, לאחר שנבחר פרלמנט, ראש המפלגה שהצליח להרכיב קואליציה וממשלתו זכתה לאמון הפרלמנט ולאישורו הסמלי של הנשיא הופך לראש ממשלת פולין. עם מינויו על המועמד לראשות הממשלה להציג תוכנית עבודה לממשלתו. למרות שלנשיא מעמד רשמי גבוה יותר מזה של ראש הממשלה, זה האחרון נחשב בכל זאת לאישיות הפוליטית החשובה ביותר ברפובליקה הפולנית. לראש הממשלה עומדות רובן ככולן של הסמכויות הניהוליות והביצועיות של המדינה, הגם שישנה חפיפה בתחומים מסוימים עם סמכויותיו של הנשיא. ראש הממשלה נושא באחריות מול בתי הפרלמנט, אשר בסמכותן לפטרו כל העת בהצבעת רוב. לנשיא אחריות על שריו הכפופים לו, כאשר מלבד זאת יש לו גם סמכויות פיקוח על השלטון המקומי של פולין, והוא יכול גם לתקן תקנות וצווים ממשלתיים.
האדם שכיהן בתקופת הכהונה הארוכה ביותר בתולדות הרפובליקה השלישית היה דונלד טוסק, אשר שימש בתפקיד כשבע שנים בין 2007 ל-2014. עם מינויו לנשיאות המועצה האירופית ב-30 באוגוסט 2014, התפטר מתפקיד ראש הממשלה ובכירת מפלגתו (המצע האזרחי) אווה קופאץ' מכהנת מאז בתפקיד ראש הממשלה.

הקבינט

הקבינט, או בשמו הרשמי מועצת השרים (Rada Ministrów), הוא הגוף הכולל את נשיא מועצת השרים (ראש הממשלה), סגן נשיא מועצת השרים, והשרים. שרי הממשלה מופקדים כל אחד על משרדו שלו, והם חייבים באחריות כלפי ראש הממשלה. כמו ראש הממשלה, כך גם כל ממשלתו צריכה להיות מאושרת על ידי הסיים הפולני ובכפוף לאישור סמלי של הנשיא. השרים בדרך כלל מהווים את ראשי המפלגות החברות בקואליציה, אך לעיתים כמה מהם גם אנשי מקצוע מחוץ למערכת הפוליטית.

מערכת המשפט

הרשות השופטת ממלאת תפקיד חשוב בתהליך קבלת ההחלטות בפולין. המוסדות העיקריים שלה כוללים את בית המשפט העליון (Sąd Najwyższy), בית המשפט העליון המנהלי (Naczelny Sąd Administracyjny), בית הדין לחוקה (Trybunał Konstytucyjny), ובית הדין המדינתי (Trybunał Stanu).
בית המשפט העליון הוא הערכאה העליונה של המשפט הפולני, ובמקרה של ערעור על פסיקותיהן של ערכאות נמוכות יותר, בתי המשפט המחוזיים והאזוריים, הערעור מובא לבית המשפט העליון. שופטי בית המשפט העליון מתמנים על ידי המועצה לבחירת שפוטים (Krajowa Rada Sądownictwa) ומתמנים לכל ימי חייהם. בית המשפט העליון המנהלי מהווה את הערכאה העליונה בענייני משפט אזרחי, ובמקרה של ערעור על פסיקותיהן של ערכאות נמוכות יותר, בתי המשפט המחוזיים והאזוריים המנהליים, הערעור מובא לבית המשפט העליון המנהלי. בית הדין לחוקה הוא הסמכות הראשית בפרשנות החוקה, ותפקידו לוודא שחוקי בתי הפרלמנט אינם סותרים את החוקה, ואם הם כאלו, בסמכותו לבטל חוקים סותרים אלו. שופטי בית הדין לחוקה נבחרים על ידי הסיים לכהונה בת תשע שנים. בית הדין המדינתי הוא מוסד משפטי ייחודי יחסית. תפקידו המרכזי הוא לשפוט את הנהגת המדינה ואישים בכירים בה במקרה ועברו על החוק. מדובר באנשים כמו הנשיא, חברי הממשלה, אנשי הבנק המרכזי, ועוד. מלבד שפיטה וענישה פלילית, לבית הדין סמכויות מיוחדות: ביכולתו לקדם הליך הדחה לבעל התפקיד, לשלול פרסים ואותות רשמיים שקיבל הפושע, ועוד. סמכויות מיוחדות אלו נועדו לבצע מעין "הרשעה ציבורית" לפושע.

צבא וביטחון

הכוחות המזוינים של פולין מורכבים מארבע זרועות: כוחות היבשה (Wojska Lądowe), הצי (Marynarka Wojenna), חיל האוויר (Siły Powietrzne) וזרוע הכוחות המיוחדים (Wojska Specjalne). הכוחות המזוינים כפופים לשר ההגנה בממשלת פולין, אך פורמלית המפקד העליון של הצבא הוא נשיא פולין. החוקה מגדירה את המשימה החשובה ביותר של הכוחות המזוינים: הגנה ושמירה על שלמותה הטריטוריאלית של פולין והבטחה של האינטרסים הפולניים מחוץ לגבולותיה. הכוחות המזוינים מורכבים מ-65,000 חיילים בסדיר ועוד 14,000 חיילים במילואים. מאז הפלת המשטר הקומוניסטי והקמת הרפובליקה השלישית, עוברות זרועות הצבא מודרניזציה וחימוש בנשק אמריקני חדיש. הצי הפולני הוא אחד הציים הגדולים בים הבלטי והוא ממלא תפקיד חשוב גם בעניינים אזרחיים, לרבות משימות חיפוש והצלה ומחקר הידרוגרפי.
החל משנת 1999, פולין חברה בברית הצבאית נאט"ו. במסגרת זאת הצבא הפולני משתתף לעיתים קרובות בתרגילים צבאיים רב-צדדיים, וכן במשימות צבאיות שונות מעבר לים. בעשור הראשון של המאה ה-21, עם ראשיתה של המלחמה העולמית בטרור, לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה חזר הצבא הפולני לפעילות צבאית. אלפי חיילים הוצבו באפגניסטן ובעיראק, עשרות מטוסי קרב נשלחו לחזית, וגם הצי הפולני מילא תפקיד משמעותי.