ישיבת איתרי

רקע

ראשיתה של הישיבה בכולל שהקים הרב אליפנט בירושלים בתחילת שנות השישים בשם "תפארת אברהם - איתרי" (על שם סבה של רעייתו). לאחר גלגולים שונים עבר הכולל לבית נוסבאום שבשכונת רוממה בירושלים, והחלו להצטרף אליו קבוצות של בחורים צעירים שלמדו בחברותא עם אברכי הכולל. בשנת ה'תשכ"ח 1968 נפתחה רשמית ישיבת איתרי בשם "ישיבת מדרש התלמוד תפארת אברהם - איתרי", והכולל השתלב בתוך הישיבה. בין תלמידי הישיבה היו תלמידים מישראל ומארצות הברית. למשך מספר חודשים שכנה הישיבה בבית מלון במזרח ירושלים, בבניין שנודע לימים כאוריינט האוס. לאחר מכן, תוך שימוש בקשריו עם שר הביטחון משה דיין ועם ראש עיריית ירושלים טדי קולק, השיג הרב אליפנט שטח קרקע בדרום מזרח העיר, ליד הכפר בית צפאפא, ובו מבנה ישן של בית חולים מנדטורי שאליו עברה הישיבה.

מוסדות איתרי

בשנות השבעים שופצו והורחבו מבני הישיבה, והובאו ללמד בה הרב שלמה פישר, הרב שמואל אוירבך, הרב מיכל זילבר, הרב יוסף ציינווירט, הרב חיים ברנד, הרב דב בער אייכינשטיין והרב נתן קמינצקי (בנו של הרב יעקב קמינצקי). בשיאה, מנתה הישיבה מאות תלמידים.
באותן שנים, הקים הרב אליפנט מוסדות תורניים נוספים שנכללו גם הם ב"רשת מוסדות איתרי", בהם: ישיבת איתרי חדרה, ישיבה לצעירים בירושלים (במבנה סמוך לישיבה הגדולה, נפתחה בזמן אלול ה'תשל"א), רשת תלמודי תורה בירושלים (רוממה, רמות והר נוף), מכון ללימודים תורניים לסטודנטים מארצות הברית על שם דויד שפל ("ישיבת דרכי נועם") בשכונת בית הכרם, מכללה מקבילה לנשים על שם פלה שפל, ישיבת "נווה יהושע" לצעירים מארצות הברית מבתים מסורתיים על יד בית יהושע, ישיבות לבני עדות המזרח בשכונת בקעה בירושלים, בבית שמש ובנתניה, וישיבות לבעלי תשובה מקרב עולי ברית המועצות. בנוסף הקים גני ילדים ומרכז קהילתי לנוער בעיר יפו. כמו כן, יזם הקמת מבני מגורים לשיכון חלק מתלמידיו ומשפחותיהם במחירים מוזלים. חלק ממוסדות איתרי נעשו עם הזמן למוסדות עצמאיים.
בשנת ה'תשמ"ה (1985), ביקש הרב אליפנט למנות את הרב אלעזר מנחם מן שך כראש מוסדות איתרי, אולם הדבר לא יצא לפועל.
בשלהי שנות התשעים, נקלעו מוסדות הישיבה למצב כלכלי קשה ושמם נקשר לחקירות משטרה בפרשיות פליליות.
לאחר פטירת מייסדה הרב מרדכי אליפנט בשנת ה'תש"ע 2009 עומדים בראשות הישיבה הרב שלמה פישר והרב יצחק ברטלר. במלאת השבעה לפטירתו של הרב אליפנט הכריז הרב פישר על שינוי שם הישיבה ל"ישיבת זהב מרדכי - איתרי".
לאחר מכן מונה גם הרב אריאב עוזר לראש הישיבה, והוא כיום הדמות הדומיננטית בה.
מנהל הישיבה הוא יצחק שכטר.

מאפייני הישיבה

הרמי"ם בישיבה: הרב עמיהוד קליין (מחבר סדרת הספרים "עמודי הוד"), הרב מרדכי גלוסקנוס והרב אליהו הילדסהיימר. המשגיחים הרב מאיר שפיצר והרב זאב גצל. פעמיים בשבוע מתקיים שיעור הלכה על ידי הרב שלום גלבר, המוסר גם שיחה על פרשת השבוע.
נכון לשנת ה'תשע"ו, בישיבה כ-130 בחורים ועוד כשלושים אברכים, רובם בוגרי ישיבות תיכוניות חרדיות, כגון ישיבת היישוב החדש וישיבת מערבא. הישיבה עברה לבעלות עמותה המנוהלת על ידי כמה מבוגריה.

השיעורים בישיבה

מלבד שיעורים יומיים, מתקיימים ארבעה שיעורים כלליים. שניים מהם נמסרים על ידי הרב עוזר, בעיון ובבקיאות, והם נמשכים כשעתיים. שיעור נוסף נמסר על ידי הרב יצחק ברטלר. שיעוריו נדפסים בדרך כלל בספריו "בית יצחק".
שיעור רביעי נמסר לסירוגין על ידי הרב שמחה שיף או הרב שלמה פישר. בדרך כלל שיעורי הרב פישר אינם קשורים למסכת הנלמדת בישיבה.
מדי יום ראשון מתקיים שיעור בספר משלי על פי ביאור הגר"א על ידי הרב עמיהוד קליין וועד לשיעור א' בענייני תפילה ומוסר על ידי הרב שלמה בן פזי. מדי מוצאי שבת מוסר ראש הישיבה הרב אריאב עוזר שיחה לבחורי הישיבה בהשקפה במשך כשעתיים.
החל משנת תשע"ו החלו למסור שיעורים יומיים בישיבה גם בימי שישי. הרב עוזר מוסר ביום זה חבורה בענייני קדשים במשך כשעתיים, שאליה מגיעים גם עשרות בחורים מישיבת חברון, ישיבת וולפסון ועוד.

מבוגרי הישיבה

רשימת בוגרים שיש עליהם ערך בוויקיפדיה