עמותת הצבי

רקע

בישראל חיים כ-20,000 ילדים ובני נוער בגילאי 10-19 המשתייכים לקהילה האתיופית. כמחציתם נולדו בישראל וכמחציתם – באתיופיה. למרות השקעת משאבים ניכרת של מדינת ישראל ושל ארגונים מלכ"רים שונים באוכלוסייה זאת, היא ניצבת עדיין בפני בעיות רבות – בעוד שאוכלוסיית הבוגרים, ילידי אתיופיה, סובלת מאבטלה, עוני ומצוקות שונות המלוות את תהליך ההגירה, סובלת אוכלוסיית הילדים והנוער מנשירה ממערכת החינוך, אלימות וניכור. על מנת לסבר את האוזן, הנה כמה נתונים: 
6.5% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בגיל 14-17 נושרים ממערכת החינוך (לעומת 3.5% באוכלוסייה הכללית). 
40% מעבירות הנוער נעשות בידי עולים ו-45% מבני הנוער המשתמשים בסמים הם עולים
63% מיוצאי אתיופיה בחינוך היסודי ו- 74% מיוצאי אתיופיה בחטיבות הביניים נמצאים מתחת לרמה הממוצעת בעברית, מתמטיקה, אנגלית ומדעים.
כ- 40% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בכתות א' - ט' אינם שולטים בקריאה של טקסטים ברמת הכתה.
את רוב הקשיים הללו ניתן לייחס למשבר ההגירה המתמשך בו מצויה קהילת יוצאי אתיופיה. הוריהם של ילדים אלה עלו לישראל כשרובם מתקשים להתמודד עם אתגריה החברתיים והכלכליים. הם מתקשים לתמוך בילדיהם, ככל שמדובר בהקניית עברית, עזרה לימודית ותמיכה במצבי משבר. בין 40%-60% מהילדים (תלוי ביישוב) חיים במשפחות שבהם אף אחד מההורים אינו מועסק, ומכאן שהם אינם רואים לנגד עיניהם דגם חיובי של השתלבות חברתית אליו הם יכולים לשאוף. לכל אלה מתווסף משבר האימון האופייני לנערים בגיל ההתבגרות; שמשבר אימון זה מתעצם על רקע העדר תחושת שייכות ואבדן תחושת הערך העצמי. התוצאות עלולות להיות חמורות. נתוני עבריינות נוער בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה מבטאים קשיים אילו. 
כאמור, נעשית עבודה רבה, הן על ידי המדינה והן מטעם גורמי מגזר שלישי שפיתחו מתודות פעולה שונות בניסיון לסייע לאוכלוסיית עולי אתיופיה ובמיוחד לילדים ולחסוך מהם את "משבר הדור השני" שלא פסח על צאצאי עליות אחרות. אחת המגמות החשובות כיום היא לפעול באמצעות חיזוק נקודות הכוח של הילדים . נמצא כי אם מצליחים לאתר נקודת כוח שכזו – מצוינות בתחום לימוד, יכולת חברתית, כשרון אמנותי וכדומה – ולטפחה, ניתן ולמנף אותה ולהפוך אותה למנוע צמיחה עבור הילד. חיזוק כזה משקם את דימויו של הילד, הן בעיני עצמו והן בעיני סביבתו ומסייע לו להתקדם גם בתחומים אחרים.
לבני הקהילה נכסים רבים, שטרם באו לידי ביטוי. אחד הבולטים שבהם הוא מצוינות ספורטיבית. רבים מבני הקהילה חוננו במבנה גוף אתלטי, יכולת ספורטיבית, משמעת עצמית, סיבולת גבוהה, יכולת התמדה ודבקות במטרה, מוטיבציה ורצון להצליח – החומר ממנו עשויים מנצחים. הוכח פעמים רבות כי הספורט הוא כלי יעיל לשיפור הדימוי העצמי וכי להצלחה בספורט יש השלכות הרחק מעבר לתחומי האצטדיון, החל בחיזוק הלכידות החברתית וכלה בשגשוג כלכלי. הצלחה כזו משפיעה במיוחד (אך לא רק) על ילדים ובני נוער ותורמת להעלאת הישגיהם בכל תחומי החיים.

עקרונות העבודה של העמותה

שילוב פעילות בשני מישורים: הספורטיבי והלימודי. משום כך מעניקה העמותה הזדמנות שווה לא רק למצטיינים בספורט אלא גם לחלשים (מבחינה גופנית).
עבודה עם מאמנים/מדריכים יוצא אתיופיה המכירים היטב את התרבות והמנטאליות ויכולים לדבר עם הספורטאים בגובה העיניים.
ליווי בתגבור לימודי למצטיינים בספורט ( כיתת מצטיינים).
שיתוף מלא של ההורים בכל התהליך והקפדה על קבלת תמיכתם ועידודם לפני תחילת העבודה. 
שילוב בוגרים כמודל לחיקוי ולשילוב בחברה.

מטרות העמותה

בניית תשתית למיצוי הכישרונות בספורט ובלימודים 
הבאת הילד לרמה הגבוהה בספורט ובהשכלה
מניעת נשירה מלימודים ושיקום נערים שנשרו ממסגרת חינוכית

יעדים והישגים

יעדים:
להכין אתלטים צעירים מצטיינים לאליפויות אירופה ולאליפויות העולם ואולימפיאדת 2016. 
איתור ובניית תשתית וטיפוחם 
תוכנית מעטפת ( סיוע לימודי בערבים, פעילות הורים וילדים, הדרכה על תזונה נכונה ושמירת הבריאות- מניעת מחלות זיהומיות) כ- 500 הורים וילדים תוכנית אזורית
אוכלוסיית יעד - נערים ונערות בני הקהילה האתיופית ואחרים - גילאי 18-13+
הישגים
העמותה כקבוצה מתחרה ברמות הבכירות של ליגות האתלטיקה הישראליות בכל הגילאים – ילדים, נוער, קדטים ובוגרים - וזוכה להישגים לא מבוטלים. 
ספורטאי 'הצבי', ילדים, נוער וגם בוגרים, זוכים מדי שנה במקומות ראשונים באליפויות ישראל לריצה למרחקים בינוניים וארוכים, אישי וקבוצתי. 
העמותה בליגת: על בוגרים ונוער ובליגה לאומית ראשונה קדטים. בתוך הקבוצה אתלטים ברמה בינלאומית באירופה. 
פועל יוצא של הפעילות הספורטיבית המתמדת הוא, הצלחה לא רק בספורט אלא גם בתחום החינוך וההשתלבות החברתית - אתלטים שחונכו במסגרת העמותה השיגו תעודת בגרות מלאה ושירתו שירות מלא בצה"ל בחיילים שונים וממשיכים לימודיהם בהשכלה גבוה.
העמותה מהווה, מודל לשילוב חברתי- באמצעות הספורט. כיום רשומים מספר אתלטים אצנים שאינם מקרב העדה האתיופית בעמותה, וזאת בזכות השם המכובד והרצון להיות שותפים בעמותה ייחודית זו. בהצעה זו מועלית תוכנית, על בסיס ידע וניסיון שנרכש בעשור האחרון, בעת פעילות העמותה. לאתר ילדים יוצאי אתיופיה שנקודת הכוח שלהם היא מצוינות ספורטיבית, לטפח את יכולותיהם האתלטיות וכך לקדם אותם ולהוציאם מהמשבר בו הם שרוים כעת. 
כוחה של פעילות בחינוך גופני היא בחיזוק היחיד מחד וביצירת מסגרת חברתית תומכת ומלכדת. מסגרת זו, תעניק לילדים יוצאי אתיופיה תחושת שייכות וגאווה שכה חסרה להם.

דרכי פעולה

ארגון וריכוז הקבוצות על ידי המאמן המקומי לקבוצה
קיום תחרויות ומשחקים אזוריים וארציים של מרכזי פעילות 
שיתוף פעולה עם גופים תומכים תקציבית ומקצועית
הפעלת מרכזי אימונים בשיתוף גופים תומכים תקציבית
3 מרכזי אימונים ראשיים ( תל אביב, קריית גת, אשקלון ובאר שבע
הרכז יפעל בכל היישובים הפעילים על 150 ויותר אתלטים
כל קבוצה עד- 15-20 נערים ונערות מדריך אחד. 
תדירות הפעילות 3 פעמים בשבוע ונסיעה אחת בחודש לאחד ממרכזי האימונים שנקבעו
יעד עתידי
קיום פעילות חברתית ומשחקים הורים וילדים 
טיול לימודי וגיבוש
מחנות אימונים ומרתון לימודים בסופי שבוע או בחופשות
התוכניות יפעלו בשלב הראשון במספר מרכזיים ו- 15-20 נערים במרכז אימון .
מקומות פעילות כקבוצות: א. באר שבע ב. ק-גת ג. אשקלון ד. אשדוד ה. ראשון לציון ו. גדרה ואתלטים בודדים מהמרכז ועד הדרום