הבחינה הפסיכומטרית

מבחן הכניסה הפסיכומטרי לאוניברסיטאות (בראשי תיבות: מכפ"ל, באנגלית: Psychometric Entrance Test ובר"ת PET), הידוע גם בתור הבחינה הפסיכומטרית (ובעגה: הפסיכומטרי) הוא בחינה פסיכומטרית הנערכת בישראל החל משנת 1981 ומשמשת ככלי מיון לכניסה לאוניברסיטאות ולמכללות השונות. את הבחינה עורך המרכז הארצי לבחינות ולהערכה, מיסודן של האוניברסיטאות בישראל. ציון משוקלל המשלב את ציון הבחינה הפסיכומטרית של המועמד עם ציוני הבגרות שלו הוא המנבא הטוב ביותר שנמצא עד כה להצלחת המועמד בשנת הלימודים הראשונה שלו באקדמיה - כלומר, בממוצע, ככל שציוני הפסיכומטרי והבגרויות של המועמד גבוהים יותר, כך הוא ייטה לקבל ציונים גבוהים יותר גם בלימודיו באוניברסיטה.
הבחינה מתקיימת בשפות עברית, ערבית, רוסית, צרפתית, ספרדית ובנוסח משולב של אנגלית ועברית.
בעברית הבחינה מתקיימת ארבע פעמים בשנה, בערבית ארבע פעמים בשנה, ברוסית, צרפתית ובנוסח המשולב פעמיים בשנה, ובספרדית במועד אחד בלבד. עד שנת 2018 קבע המרכז הארצי לבחינות "תקופת צינון", שמשמעותה שנבחן אינו יכול להיבחן בשתי בחינות רצופות, אך משנת 2018 ואילך ניתן לגשת לשני מועדים סמוכים ברצף.

מטרת הבחינה

הבחינה הפסיכומטרית משמשת לסינון מועמדים ללימודים גבוהים. ברוב הפקולטות באוניברסיטאות בארץ ניתן לציון הפסיכומטרי משקל שווה, בקירוב, לזה של בחינת הבגרות, והציון המשוקלל משמש לשתי מטרות: במחלקות שבהן הביקוש ללימודים עולה על ההיצע, בחירת המועמדים בעלי הציון הגבוה יותר, מתוך הנחה שלהם סיכוי טוב יותר להצליח בלימודים; ובכל המחלקות, הצבת רף מינימלי מתוך הנחה שמי שאינו מגיע אליו יתקשה ממילא לסיים את הלימודים.
ההצדקה לשיטה זו נעוצה במתאם הגבוה, יחסית, שיש בין הציון הפסיכומטרי להישגי התלמידים במקצועות הלימוד האקדמיים. אף על פי כן, היא שנויה במחלוקת מסוימת, והוצעו לה כמה תחליפים.
יש מוסדות להשכלה גבוהה, וביניהם האוניברסיטה הפתוחה ומכללות רבות, שאינם דורשים מן המועמדים בחינה פסיכומטרית. אחרים אינם דורשים בחינה זו אם למועמד הישגים גבוהים בבחינות הבגרות.

מבנה הבחינה

הבחינה הפסיכומטרית בודקת את יכולות המועמד בשלושה תחומים: חשיבה מילולית, חשיבה כמותית ואנגלית. היא ממטלת כתיבה שהזמן הקצוב עבורה הוא 30 דקות, ומשישה פרקים - שניים בכל נושא, שלכל אחד מהם מוקצבות 20 דקות - ומשני פרקים נוספים המכונים "פרקי פיילוט", בדרך כלל בנושאים שונים, אשר נראים כפרקי בחינה לכל דבר, אך אינם נכנסים לציון המשוקלל ומשמשים לצורכי מחקר והשוואה סטטיסטית. לנבחן אין כל דרך לדעת מה הם "פרקי הפיילוט", ולכן הוא נדרש להתייחס לכל הפרקים כאל "פרקי אמת" שציונם ייחשב בציון המשוקלל. כל השאלות ניתנות בצורת מבחן רב ברירתי ("שאלות אמריקאיות"). בנוסף, ממועד אוקטובר 2012 נוסף לבחינה פרק החיבור, לו מוקצב זמן של חצי שעה, כאשר הציון עליו מהווה רבע מהציון בתחום המילולי (כלומר 10% מכלל הבחינה).

מטלת כתיבה

המבחן הפסיכומטרי מתחיל עם מטלת כתיבה שעבורה מוקצות 30 דקות. לנבחנים מוצג נושא למטלה, על פי רוב עם שתי עמדות שעליהם לבחור באחת מהן. ציון מטלת הכתיבה מהווה 25% מהציון הכללי והוא מתפצל לשני ממדים - לשון ותוכן; טווחו של כל אחד מהם נע בין 1 ל-6. כל מטלה נבדקת על ידי שני בודקים כשכל אחד מהם נותן ציון תוכן וציון לשון. בעוד ציון הלשון מתייחס למשלב הלשוני ולתאימותו לכתיבה עיונית, לשימוש סמנטי נכון במילים ולשגיאות לשוניות אם ישנן, ציון התוכן מתייחס לזיקת התוכן לנושא המטלה, לפיתוח הרעיונות, למיקוד התוכן ולכידותו ואחידותו ולרמת החשיבה הביקורתית. ציון המטלה הסופי הוא שקלול של ארבעת הציונים שניתנו על ידי שני הבודקים. עם זאת, בפועל, בתוצאות שמקבלים הנבחנים משוקלל ציון מטלת הכתיבה כחלק מהציון המילולי הכללי, ולרוב אין הם יכולים לדעת מהו הציון שניתן להם עבור המטלה.

חשיבה כמותית

פרק החשיבה הכמותית מכיל 20 שאלות המכסות בעיות מתמטיות בתחומים שונים, כמו גאומטריה, אלגברה, אחוזים, ממוצעים, שאלות יחס, הסקת מסקנות מתוך גרף וכדומה. על פי רוב, רמת השאלות בפרק עולה – בתחילתו מופיעות השאלות הקלות ובסופו השאלות הקשות. רמת הידע המתמטי הנדרשת מנבחן היא של עד כ־3 יח"ל בבחינת הבגרות. הסיבה לכך שהרמה נמוכה יחסית היא כי מטרת המבחן הפסיכומטרי והפרק הכמותי בפרט, היא לבדוק חשיבה ולא ידע. כלומר, נבחן לא נדרש להוכיח את ידיעתו המתמטית אלא את היכולת להשתמש בידע זה לטובת פתרון שאלות לא שגרתיות.

הציון בבחינה

הציונים בבחינה הפסיכומטרית נעים בין 200 ל-800, והם מהווים שקלול של הציונים בכל אחד מהתחומים, כאשר התחום הכמותי והתחום המילולי מקבלים 40% מהציון כל אחד, ותחום האנגלית מקבל 20% מהציון. הציונים בכל תחום נעים בין 50 ל-150, ותלויים במספר הטעויות של הנבחן באותו תחום, וכן בחישובים סטטיסטיים נוספים. מטרתם של חישובים אלו לדאוג לכך שציונו של נבחן לא יושפע ממועד הבחינה.

החל ממועד אוקטובר 2012 מקבל כל נבחן שני ציונים נוספים, מלבד הציון שהיה נהוג עד כה.
ציון בדגש כמותי – ציון זה מחושב בדרך הבאה: 60% לחלק הכמותי, ואילו החלק המילולי והאנגלית בעלי משקל של 20% כל אחד.
ציון בדגש מילולי – ציון זה מחושב בדרך הבאה: 60% לחלק המילולי, ואילו החלק הכמותי והאנגלית בעלי משקל של 20% כל אחד.

עד כה לא ידוע באיזה מן הציונים יתחשבו המוסדות האקדמאיים בתהליך הקבלה לכל מקצוע.
הציון הסופי הוא יחסי, כלומר משקף את מיקומו של הנבחן ביחס ליתר הנבחנים. התפלגות הציונים היא התפלגות נורמלית, בעלת ממוצע 533, וסטיית תקן 109.1 (כך ב-2013) כרגיל בהתפלגות נורמלית, ככל שמתרחקים מן הממוצע, הציון נעשה פחות שכיח: על פי נתוני המרכז הארצי לבחינות ולהערכה, בשנת 2013, רק כ-5.6% מהנבחנים צברו 701 נקודות או יותר ורק 8 נבחנים מתוכם קבלו 791 ומעלה. באותו אופן, באותה שנה, כ-4.9% מהנבחנים קבלו 350 או פחות. 
הציון הממוצע של הנבחנים בשפה העברית עמד בשנת 2014 על 570 לעומת ציון ממוצע של 472 בקרב הנבחנים בשפה הערבית. פערים נמצאו גם בהשוואה בין דתיים לחילונים: בעוד הציון הממוצע של בוגרי החינוך הממלכתי לאורך השנים עומד על 577, הציון הממוצע של בוגרי החינוך הממלכתי-דתי עומד על 554.

הכנה לבחינה

ידוע שחוסר היכרות עם מבנה הבחינה ואופי השאלות עשוי להיות בעוכריו של הנבחן. לכן ממליץ המרכז הארצי לבחינות, לכל הנבחנים, לתרגל בעצמם בחינה לדוגמה מבעוד מועד, ובארץ פועלים מכונים רבים המספקים קורסי הכנה ותרגול לקראת הבחינה. על פי מחקר שערך המרכז הארצי לבחינות, נבחנים שהתכוננו לבחינה בעזרת קורסי הכנה, שיפרו את ציונם בנקודות בודדות בלבד מעבר לשיפור ששיפרו נבחנים שלמדו ללא קורס.
ציוניהם של אלו הניגשים לבחינה פעמיים ויותר גבוהים מעט משל אלו שניגשו בפעם הראשונה, אך לתופעה זו יש כמה הסברים אפשריים, והיא אינה מוכיחה שהבחינה החוזרת משפרת את ציוניו של נבחן מסוים.
החל ממועד פברואר 2009 המרכז הארצי מחויב לפרסם את אחד מנוסחי הבחינה יחד עם פרסום הציונים.

טענות נגד הבחינה

נגד הבחינה הפסיכומטרית (כמו נגד מבחני משכל אחרים) נטען שאנשים בעלי רקע תרבותי מסוים נוטים להצליח בה יותר מאחרים.
קיימים שירותי הכנה לבחינה במסגרת מאורגנת תמורת תשלום. אם ההשתתפות בהכנה כזו מניבה תועלת משמעותית לנבחנים ואינה משפרת את הכישורים הנחוצים להצלחה בלימודים אקדמיים, פירושו של דבר הוא שהבחינה אינה מודדת מה שהיא אמורה למדוד. סוגיית תרומתה של ההכנה בתשלום להצלחה בבחינה שנויה במחלוקת. לדברי המרכז הארצי לבחינות ולהערכה תרומה זו קטנה מאוד.
בינואר 2014 הצהיר שר החינוך שי פירון על כוונתו לבטל את הבחינה הפסיכומטרית, כך שניתן יהיה להתקבל ללימודים במוסד להשכלה גבוהה על בסיס תעודת בגרות בלבד; אך בשל התנגדות ראשי האוניברסיטאות (בשל ספקות לגבי טוהר בחינות הבגרות ורמתן) נראה כי הבחינה תמשיך לשמש כלי מיון מרכזי בקבלה ללימודים, ורק מועמדים עם תוצאות יוצאות דופן בבחינות הבגרות יוכלו להתקבל ללא בחינה פסיכומטרית.