שערי דורא

שערי דורא הוא ספר הלכה העוסק בהלכות כשרות המזון ("איסור והיתר") וטהרת המשפחה. נכתב במאה ה-13 על ידי רבי יצחק בן רבי מאיר הלוי מהעיר דורא (דירן (גר')) שבגרמניה. הספר נחשב לספר יסוד בפסיקת ההלכה בנושאים בהם הוא עוסק ואף זכה לפירושים רבים, חלקם נכתבו על ידי פוסקי הלכה בעלי משקל רב.

שם הספר ותוכנו

המחבר קרא לספרו "ספר השערים", ולאחר מכן נקראו "שערי דורא", על שם עירו של המחבר.
הספר עוסק במכלול הנושאים של כשרות המזון: הלכות מליחה, תערובות, תולעים, בשר בחלב, טרפות, ועוד, וכן בהלכות טהרת המשפחה. המחבר חילק את הלכות מליחה, המרובות יחסית, לעשרה שערים ("כנגד עשרת הדברים", כלשונו בהקדמתו) ואילו שאר ההלכות אינן מחולקות לשערים, כנראה משום שהיקף החומר תחת כל כותרת (כמו "דיני דג טמא", "דיני ביטול") מועט יותר. קיימת גם חלוקה משנית של כל הספר לתשעים וששה סימנים (עשרים וששה מתוכם כלולים בעשרת השערים של הלכות מליחה).

תפוצת הספר והשפעתו

הספר התפשט במהירות בין יהודי אשכנז, והיה הספר המוסמך להוראת איסור והיתר במשך דורות, עד הופעת השולחן ערוך. הוא מצוטט פעמים רבות בספרי הדורות הבאים, כגון בכתבי המהרי"ל, בבית יוסף ובהערות הרמ"א על השולחן ערוך. הרמ"א אף מכנה אותו: "איסור והיתר שלנו", כלומר, הספר המרכזי "שלנו" ללימוד הלכות איסור והיתר. הרמ"א אף ערך את ספרו "תורת חטאת", העוסק אף הוא בכשרות המזון, על פי מתכונת השערי דורא ובמקביל לסדר הסימנים בו. עדות לתפוצתו הרבה היא מספרם הרב של כתבי היד שנותרו ממנו עוד מאות בשנים לאחר המצאת הדפוס.
עם התפשטות השולחן ערוך איבד השערי דורא את מעמדו כספר לימוד שימושי להוראת הלכה למעשה להמון. כיום הוא והפירושים המלווים אותו משמשים בעיקר ללימוד מעמיק ובירור מקורות ההלכה.

דפוסים

עד היום (תשע"ו, 2016) נדפס הספר ארבע עשרה פעמים (לא כולל מהדורות צילום), חלקן ללא העתקה מזו לזו, ויש ביניהן הבדלים ניכרים הן בנוסח הספר והן במפרשים הנלווים אליו. כיום נפוצה המהדורה השתים עשרה. אך גם היא נחותה יחסית למהדורה הארבע עשרה. על מנת להתמצא במהדורות השונות יש להבין את השתלשלות הדפסתו של הספר בכל מהדורותיו.
פירוט המהדורות:
א. קרקוב רצ"ד (עם הגהות שערי דורא). 
ב. ונציה שנת שח. 
ג. איסטנבול ("קושטנדינא") שי"ג, עם מעט מהגהות שערי דורא, ומאידך, נוספו בה הגהות רבות מחכמים ספרדיים. מהדורה זו הייתה בשימושו של הש"ך.
ד. ונציה שכ"ד, בדיוק רב יותר מקודמתה בוונציה (ב). 
ה. לובלין של"ה, לראשונה עם פירוש "מבוא שערים". 
ו. בזל ("באסיליה") שנ"ט, עם פירוש "מכונות שלמה", מאת המהרש"ל (הובא לדפוס על ידי תלמידו, ראו לעיל). 
ז. לובלין שנ"ט, עם פירוש דומה, אך לא זהה, בשם "עטרת שלמה", אף הוא מאת המהרש"ל (על ידי תלמיד אחר). 
ח. יסניץ תפ"ד, עם פירושו של רבי מרדכי יפה, בעל ה"לבושים". 
ט. זסלב תקס"ז, על פי מהדורת בזל, אך בהשמטת רבות מהגהות המהרש"ל, והתעלמות מנוסח פירושו במהדורת לובלין. 
י. "שערי דורא השלם", ורנוב ת"ש-תש"א. מהדורה זו יצאה לאור על ידי הרב ישעיהו נתן פרייליך מסובטיצה שבסרביה. במהדורתו שולבו כל המהדורות הקודמות והגהות נוספות על פי כתבי יד רבים, תוך ציון המקורות בדפוס ובכתב יד לכל תוספת. המהדיר הוסיף גם פירוש נרחב משלו, בשם "שערי בינה". המהדורה יצאה לאור בשני חלקים: האחד עד סימן לז, והשני מסימן לח עד צב. במהדורה זו חסרים סימנים צג-צו והלכות נידה ומקוואות, והמהדיר לא השלים את עבודתו, כנראה בעקבות מלחמת העולם השנייה.
קיימות שתי מהדורות צילום נפוצות של מהדורה זו: באחת צולם רק החלק הראשון ממהדורת הרב פרייליך, מאחר שרוב הטפסים מן השני אבדו בשואה, ואילו שאר הספר הוא צילום מהדורת זסלב תקס"ז. בשנייה צולמו שני החלקים, והסימנים החסרים בסוף הספר, כאמור, צולמו ממהדורת זסלב.
יא. "שערי דורא השלם", הוצאת יריד הספרים, ירושלים תשס"ד. מהדורה זו זהה בתוכנה למהדורה העשירית, בסדר חדש. נוסף גם ספר אחר מאת המחבר, על מנהגי אשכנז במועדי השנה.
יב. ירושלים, תשע"ב. מהדורת 'מכון המאור'. מבוססת על מהדורת הרב פרייליך, אבל מוגהת על פי כתבי יד.
יג.  זכרון יעקב תשע"ה מהדורה של הרב מיכאל אונגר. באותו כרך גם איסור והיתר של רש"ל.
יד. בני ברק, תשע"ו, בההדרת הרב דוד דבליצקי. במהדורה זו תוקנו טעויות על פי כתבי יד.