אשרף גאני אחמדזאי

ילדותו וצעירותו

אשרף גאני נולד בשנת 1949 במחוז לוגר של אפגניסטן. הוא בן לשבט הפאשטוני אחמדזאי, אחד משבטי הנוודים הקוצ'ים, מוסלמים סונים. את לימודיו היסודיים והתיכוניים עשה בבית הספר "חביביה" בקאבול. אחר כך למד באוניברסיטת קאבול ובאוניברסיטה האמריקאית בביירות, בה סיים תואר ראשון בשנת 1973. שם פגש את אשתו לעתיד, רולה, לבנונית נוצריה.

המשך הקריירה האקדמית

בשנים 1977-1973 חזר לאפגניסטן כדי ללמד אנתרופולוגיה באוניברסיטת קאבול. ב-1977 עזב ולימד זמן קצר באוניברסיטת אורהוס בדנמרק. קיבל מלגה על מנת ללמוד לתואר השני ואחר כך שלישי באנתרופולוגיה תרבותית באוניברסיטת קולומביה בניו יורק. עבודת הדוקטורט שלו באוניברסיטת קולומביה הייתה בשנת 1982 בנושא "ייצור ושליטה:אפגניסטן 1901-1747". ב- 1983 לימד גאני אנתרופולוגיה ומדעי המדינה באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה ואחר כך בשנים 1991-1983 באוניברסיטת ג'ונס הופקינס. היה בתקופה זו פרשן מבוקש בשידורי BBC בשפות פרסית ופשטו שנועדו לאפגניסטן. בעבודה המחקרית התעניין בתהליכים של כינון מדינה ושינויים חברתיים.

בבנק העולמי

בשנת 1991 הצטרף למשך מספר שנים לבנק העולמי במיזמים במזרח אסיה ובדרום אסיה. סייע להליכי התמורה הכלכלית-פוליטית ברוסיה, סין והודו. 
עשה עבודות חלוציות בתחום יישום האנליזה הארגונית והמוסדית בתהליכי מקרו של תמורה ורפורמה. בין השאר עסק בתוכנית להתאמת תעשיית הפחם של רוסיה לתנאים הסוציו-כלכליים החדשים בארץ זו. בימי מלחמת המפרץ עסק במקביל בפרשנות פוליטית ברדיו ובטלוויזיה והתראיין בעיתונים.

אחרי פיגועי 11 בספטמבר 2001

אחרי פיגועי 11 בספטמבר בארצות הברית בשנת 2001, עזב גאני את עבודתו בבנק העולמי ועסק בפעילות אינטנסיבית באמצעי התקשורת עם הופעות סדירות בתוכניות החדשות של רשתות NPR, BBC, CNN, PBS ותחנות טלוויזיה ורדיו אחרות וכתב מאמרים לעיתונים. בנובמבר 2002 הסכים להתמנות יועץ מיוחד של האו"ם והתלווה ללחדר ברהימי, הנציג המיוחד של המזכיר הכללי של האו"ם באפגניסטן, על מנת להכין את הסכם בון בנוגע למולדתו, תהליך ומסמך שהכינו את התשתית להעברת השלטון לידי העם באפגניסטן ובחירות בשנת 2004.

שובו לאפגניסטן

בדצמבר 2001 חזר גאני אחמדזאי לאפגניסטן אחרי העדרות בת 24 שנה. ב-1 בפברואר 2002 התמנה ליועץ ראשי ללא משכורת של הנשיא חאמיד כרזאי. פעל להכנת הלויה ג'ירגה ולפי בקשתו התמנה בראש אוניברסיטת קאבול. באוניברסיטה הנהיג הנהלה שיתופית, בהשתתפות הסגל והסטודנטים, אימן גברים ונשים בנושאי ארגון וניהול.
אחרי שעזב את האוניברסיטה הקים עם קלייר לוקהארט "מכון ליעילות ממלכתית" ועמד בראשו. המכון הציע מסגרת עבודה לפיה על המדינה לבצע 10 תפקידים עיקריים על מנת לשרת את אזרחיה. מסגרת זו נדונה על ידי מנהיגים ודיפלומטים במפגש בספטמבר 2005 שהתקיים תחת חסות האו"ם והבנק העולמי. הוא הציע מערכת של הסכמים הדדיים בין הקהילה הבינלאומית, ממשלת המדינה והאזרחים כבסיס לארגון סיוע והתערבויות אחרות. הוצע גם אינדקס סוברניות שנועד למדוד כל שנה את יעילות תפקוד המדינה.
ב-2005 נאם גאני אחמדזאי נאומים מרכזיים בפני פורומים שונים כמו בכנס על שלטון החוק הבינלאומי של לשכת עורכי הדין האמריקאים, הרשת למדיניות טראנסאטלנטית, המפגש השנתי של צוות הפיתוח של ממשלת נורווגיה, מפגש המרכז ללימודים אסטרטגיים ובילאומיים בנוגע לרופרמת האו"ם, כנס של הבנק העולמי, האו"ם וה-OECD בנוגע למדינות החלשות וועידת ה-TEDGlobal. כתב מאמרים שפורסמו ב"פייננשל טיימס", אינטרניישנל הרלאד טריביון", לוס אנג'לס טיימס, ניו יורק טיימס, וול סטריט ג'ורנל "וושינגטון פוסט".
בסוף שנת 2006 הועלתה הצעה למועמדותו של אשרף גאני לתפקיד המזכיר הכללי של האו"ם אחרי סיום תפקידו של קופי אנאן.

שר האוצר של אפגניסטן

בשנים 2004-2002 כיהן גאני אחמדזאי כשר האוצר של ארצו. הוא הוכר כשר האוצר הטוב ביותר באסיה על ידי כתב העת "Emerging Markets Review". הוא ביצע רפורמות נרחבות, כולל הקמת מטבע חדש, מחשוב עבודת האוצר, הנהגת חשבון יחיד לאוצר, אימוץ מדיניות של תקציבים מאוזנים ושימוש בתקציבים ככלי מרכזי של מדיניות, ריכוז איסוף ההכנסות, רפורמת תעריפים ושיקום המכס.
הנהיג נוהל של דיווחים שבועיים לממשלה, לציבור ולבעלי העניין הבינלאומיים ככלי לשקיפות ולאחריות ופנה לתורמים למקד את התערבויותיהם בשלושת מגזרים: גאני שיפר את אחריות הפקידות במשרדי הממשלה והכין אסטרטגיית פיתוח שהטילה על האפגנים אחריות על התפתחות העתידה.
ב-31 במרץ 2004 בפני ועידה בינלאומית בברלין שבה השתתפו 65 שיר אוצר ושרי חוץ, הציג גאני אחמדזאי תוכנית לשבע שנים להשקעות ציבוריות שנקראה "אבטחת עתידה של אפגניסטן". היא תוארה כתוכנית המקיפה ביותר שנהגתה והוצגה אי פעם על ידי מדינה ענייה בפני הקהילה הבינלאומית. התוכנית הוכנה על ידי צוות של 100 מומחים ובראשו ועד בראשות גאני אחמדזאי. ביסוד תוכנית ההשקעות עמד המושג double-compact בין התורמים לממשלת אפגניסטן מחד ובין הממשלה לעם של אפגניסטן מאידך. 
בוועדה התחייבו התורמים ל 8.2 מיליארד דולר בשלוש השנים הראשונות ליישום התוכנית, בדיוק הסכום שנקבה הממשלה האפגנית. הם קיבלו את צידוק דרישת הממשלה האפגנית לחבילת סיוע בשווי סך הכל של 27.5 מיליארד דולר לשבע שנים. 
בלב גישת הפיתוח של גאני אחמדזאי עמד חיסול העוני במדינה באמצעות יצירת רווחה וכינונן של זכויות אזרחים. באפגניסטן מייחסים לו את ההקמה בשנת 2003 של תוכנית הסולידריות הלאומית המעניקה סיבסוד לכפרים בעלי עדיפויות ודרכי יישום מוגדרות על ידי מועצות הכפרים הנבחרות. התוכנית כללה 13,000 מתוך כ-20,000 הכפרים באפגניסטן. הוא יצר שיתוף עם משרד התקשורת כדי להבטיח רישיונות לתקשורת טלפונית מסובסדת על בסיס של שקיפות מלאה. כתוצאה מכך קפץ מספר 
הטלפונים הסלולרים במדינה למעל מיליון עד סוף שנת 2005. ההשקעות הפרטיות בתחום זה עלו למעל 200 מיליון דולר ומגזר הטלתקשורת הפך לאחד מהספקים החשובים ביותר למס הכנסה.

הבחירות לנשיאות בשנת 2009

בינואר מאמר של אחמד מג'ידיאר בכתב העת של המכון האמריקאי לעסקים (American Enterprise Institute) כלל את גאני אחמדזאי בתוך רשימה של 15 מועמדים פוטנציאליים לנשיאות בבחירות בשנת 2009, באותה תקופה הפך גאני למבקר חריף של ממשל כרזאי. 
הוא נרשם כמועמד לבחירות הנשיאותיות ב-7 במאי 2009. במערכת הבחירות הדגיש הקמפיין שלו את חשיבותו של מנהל ייצוגי, ניהול טוב, כלכלה דינמית והזדמנויות תעסוקה לאזרחי אפגניסטן. להבדיל ממועמדים אחרים, פנה גאני לפזורה האפגנית לתמוך בקמפיין שלו ולסייע לו מבחינה כספית. העלה את שמו של מוחמד איוב ראפיקי כמועמד לאחד התפקידים של סגן נשיא, והעסיק את ג'יימס קארוויל, שהיה בעבר היועץ האסטרטגי הראשי בקמפיין של ביל קלינטון. בבחירות זכה גאני בכ-3% מן הקולות והוצב במקום הרביעי בין המועמדים.

שיקום המדינה

ב-28 בינואר 2010 השתתף גאני אחמדזאי בוועידה הבינלאומית על אפגניסטן שהתקיימה בלונדון, בה התחייב לתמוך בבנייה מחדש של אפגניסטן. הדגיש את חשיבות שיתוף הפעולה בין האפגנים לבין עצמם וביניהם לקהילה הבינלאומית ותמך באסטרטגיית הפיוס הלאומי של כרזאי. לדבריו השתכנע מהנאום הנשיאותי של כרזאי בנובמבר 2009 שבו התחייב הנשיא להיאבק בשחיתות, לקדם את הפיוס ולהחליף את כוחות הביטחון הבינלאומיים בכוחות מקומיים.

הבחירות לנשיאות 2014

אחרי שהודיע על מועמדותו לנשיאות בבחירות ב-2014, העמיד גאני אחמדזאי את הגנרל עבדול ראשיד דוסטום, מנהיג ואיש צבא אוזבקי למוד מלחמות שהשתתף בממשלת כרזאי, ואת סרוואר דאניש, שר המשפטים לשעבר בממשלת כרזאי, ממוצא חזארה כמועמדיו לתפקידים של סגני נשיא. בבחירות הקודמות כינה גאני את דוסטום "רוצח"
והוקיע את כרזאי בגין קריאתו לדוסטום לשוב לאפגניסטן מגלותו בטורקיה. הפעם זה היה גאני עצמו שקרא לדוסטום להיות שותפו מתוך תקווה שברית זו תחזק את סיכוייו בבחירות. אחרי שאיש מהמועמדים לא הצליח לזכות ביותר מ-50% מהקולות בסיבוב הראשון, גאני אחמדזאי וד"ר עבדאללה עבדאללה שנבחרו במקומות הראשונים, השתתפו בסיבוב השני ב-14 ביוני 2014.
התוצאות הראשונות בסיבוב השני הראו כי גאני מוביל במירוץ. אולם טענות להונאה מן המחנה השני הובילו למבוי סתום, איומים באלימות ובהרכבת ממשלה מקבילה על ידי המחנה היריב בראשות עבדאללה עבדאללה. ב-7 באוגוסט 2014 הגיע לקאבול מזכיר המדינה של ארצות הברית, ג'ון קרי, תיווך הרכבתה של ממשלת אחדות לאומית אחרי ספירת קולות שנמשכה 3 חדשים בפיקוח האו"ם ובמימון אמריקאי, ועדת בחירות עצמאית הכריזה את גאני אחמדזאי כנשיא של הרפובליקה האסלאמית, אחרי שהוא הסכים לעסקת האחדות הלאומית. לפי הוועדה הצליח גאני לזכות ב-55.4% מן הקולות בעוד עבדאללה עבדאללה - ב-43.5%.

חיים פרטיים

דווח כי אשתו של אשרף גאני, רולה לבית סעדה, ממוצא לבנוני נוצרי, שקיבלה את השם האפגני ביבי גול, מדברת בצורה שוטפת אנגלית, ערבית, צרפתית, פאשטו, פרסית ואורדו.
לגאני ולאשתו, רולה, נולדו שני ילדים: טארק ומרים, שהיא אמנית החיה בברוקלין. שני הילדים הם ילידי ארצות הברית ואזרחים אמריקאים.