google/wiki40b huggingface dataset:
Duets II

הפקה

בעקבות הצלחתו של האלבום הקודם, Duets, הוציא חברת ההקלטות אלבום נוסף של דואטים. כמו באלבום הקודם גם באלבום זה הקליט סינטרה מראש את חלקו בשירים, ההקלטה הושלמה כאשר הזמרים המשתתפים הקליטו את חלקם, בזמנם הפנוי. האלבום נחשב לאיכותי יותר מהראשון, זאת עקב השיפור הטכנולוגי באיחוד שתי ההקלטות לידי שיר אחד. זאת על אף שבאלבום הראשון השתתפו כוכבים מהדרג הראשון: בונו, ברברה סטרייסנד, טוני בנט ועוד. באלבום זה השתתפו כוכבים שהקריירה שלהם כבר דעכה: ניל דיאמונד או ווילי נלסון או כוכבים הנחשבים משניים: לואיס מיגל או לורי מורגן. הביצועים עצמם נחשבים לטובים יותר ומושקעים יותר מבחינת העיבוד והעריכה כמו השיר המשותף עם אנטוניו קרלוס ז'ובים או הדואט עם לנה הורן.
גם אלבום זה הצליח מאוד מבחינה מסחרית והגיע אל המקום התשיעי במצעד האלבומים של מגזין הבילבורד. האלבום מכר מעל למיליון עותקים בארצות הברית.
כמו באלבום הקודם גם באלבום זה היו חילוקי דעות בקרב מבקרי המוזיקה. למרות זאת זכה האלבום בפרס הגראמי בשנת 1995.
אלבום זה מכיל את הקלטות האולפן האחרונות של סינטרה והוא אלבום האולפן האחרון שלו. לאחריו המשיכו חברות ההקלטה בהן עבד לאורך הקריירה שלו, להמשיך ולהוציא אלבומי אוסף או אלבומי הופעות חיות של סינטרה. לאחר מותו בתאריך המציין 90 שנה להולדתו, בשנת 2005 ראה אור אלבום אוסף מיוחד. באוסף זה הופיע ביצוע שלא ראה אור באלבומי הדואט. יחד עם לוצ'אנו פבארוטי בשיר, "My Way".
מעבר ארז

היסטוריה

מחסום ארז הוקם על כביש 4 מתל אביב לעזה בעקבות קביעת קווי שביתת הנשק בעקבות מלחמת העצמאות והיווצרות הגבול בין ישראל למצרים. בעקבות פינוי כוחות צה"ל מרצועת עזה לאחר מלחמת סיני, הוקם ליד המחסום הישראלי מחסום של כוחות האו"ם. המחסום שימש לקשרים בין צה"ל לרצועת עזה, כמו לצורך החזרת מסתננים, מצרים אחרים שהגיעו לישראל וכן ישראלים שהגיעו למצרים. לאחר מלחמת ששת הימים פורק המחסום והתאפשרה תנועה חופשית לאורך כביש 4 לתוך רצועת עזה והלאה לסיני. אולם בעקבות התגברות הפיגועים ברצועת עזה, הוסטה התנועה הישראלית לסיני לכביש 232, ועל כביש 4 הוצב מחסום להפנות את התנועה ולמנוע כניסה ישראלית לרצועה. מששב השקט לרצועת עזה הוסר המחסום, והוא הושב לאחר פרשת קו 300, עת הגיע האוטובוס החטוף לקרבת דיר אל בלח.
עם פרוץ מבצע צוק איתן ברצועת עזה ביולי 2014 נכנסו כוחות צה"ל ללחימה דרך אזור ארז שבצפון הרצועה.
הכניסה הקרקעית הראשונה והדחופה ביותר הייתה זו של חטיבת הנח"ל דרך ארז שכן כוחות הנח"ל נטרלו את ירי הרקטות המסיבי מצפון הרצועה אל עבר דרום הארץ.

אזור התעשייה ארז

בשנת 1970 הוקם ליד המעבר אזור התעשייה ארז, שבו הועסקו פועלים ישראלים ופלסטינים. בשנת 1972 היו באזור 11 מפעלים שבהם הועסקו כ-200 פועלים. לאחר תחילת האינתיפאדה השנייה החלו הפלסטינים בהתקפות טרור על אזור התעשייה, שהתבטאו בירי תלול מסלול, פיגועי חדירה ופועלים שתקפו את מעסיקיהם. בעקבות התקפות טרור אלה נסגרו מפעלים רבים ובסופו של דבר אזור התעשייה ננטש. 
בצד הפלסטיני של המעבר היו חנויות ודוכני מסחר פלסטינים, אך אלה נהרסו אחרי שבחסותם נחפרה מנהרת טרור ששימשה לפיגוע חדירה לאזור התעשייה. תוכנית ההתנתקות הביאה לסגירתו הסופית של אזור התעשייה.
טיירון שרי

קריירת מועדונים

שרי התחיל את הקריירה שלו בקבוצות הנוער של UDI אנסחדה, ויקטוריה'28. בגיל 14 הצטרף לטוונטה, והיה שותף לזכייה של קבוצת הנוער באליפות בעונת 2007/2008, כאשר הוא שימש כקפטן. ב-26 באוקטובר 2008, שרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד ויטסה ארנהם. בינואר 2009, שרי הושאל לקמבור, וב-16 בינואר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד הארלם.
בקיץ 2009 שרי הושאל ל-RBC. ב-8 במרץ 201, שרי הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד אמן.
ב-29 ביולי 2010, שרי חתם באמן. ב-13 באוגוסט 2010, שרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 3-0 לזוולה. שבועיים לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 3-2 למאסטריכט. את העונה, שרי סיים עם 9 שערים ב-33 הופעות.
ב-6 ביוני 2011, שרי חזר לליגה הראשונה כאשר חתם לשנתיים בדן האג, עם אופציה לשנתיים נוספות. ב-14 ביולי 2011, שרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 2-3 נגד טאוראס טאורגה. שבוע לאחר מכן, כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הגומלין, בו ניצחה דן האג 0-2. ב-1 בדצמבר 2012, הורחק בהפסד 2-0 לטוונטה. בנוסף להרחקה, הושעה לשלושה משחקים נוספים ולאחר מכן עונשו הומתק במשחק אחד פחות.
ב-23 ביולי 2013 שרי הושאל לחרונינגן עד לסיום העונה. ב-3 באוגוסט 2013, שרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד נאק ברדה, בו כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת. במהלך העונה, שרי חתם על חוזה בקבוצה. עונת 2014/2015, הייתה עונת השיא של שרי שכבש 17 שערים ונבחר לשחקן המצטיין של העונה במועדון.
ב-20 ביולי 2015 שרי חתם לשלוש שנים בקווינס פארק ריינג'רס מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. שרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-0 לצ'רלטון את'לטיק במחזור הראשון של עונת 2015/2016. ב-22 באוגוסט 2015, שרי הבקיע את שתי שערי הבכורה שלו בקבוצה בניצחון נגד האדרספילד טאון.
ב-13 בינואר 2017, שרי חתם בגוויג'ואו ז'ינצ'נג מליגת העל הסינית. ב-3 במרץ 2017, שרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד ליאונינג.
ב-28 ביולי 2018, שרי הושאל לקייסריספור מליגת העל הטורקית. בעונתו היחידה בקבוצה, שרי רשם 33 הופעות וכבש 9 שערים.
ב-12 באוגוסט 2019 חתם שרי במכבי חיפה מליגת העל. ב-18 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 2–1 נגד מכבי נתניה. ב-21 באוקטובר הבקיע את שערו הראשון בקבוצה, בתיקו 1-1 מול בני יהודה תל אביב.

קריירה בינלאומית

בדצמבר 2016, זומן לסגל נבחרת סורינאם, אך חרונינגן, שבמדייה שיחק אז, לא אישרה לו לצאת לאימוני הנבחרת. במאי 2015, שרי זומן לראשונה לסגל נבחרת הולנד, אך טרם רשם הופעה בנבחרת.
Memorial Address

רשימת השירים

ANGEL'S SONG – 4:57 .1
Greatful days – 4:42 .2
Because of You – 5:23 .3
ourselves – 4:33 .4
HANABI ~episode II~ – 4:54 .5
No way to say – 4:46 .6
forgiveness – 5:53 .7
8. 3:56 - Memorial address (take 2 version)‎ [בונוס]

דיוידי

ANGEL'S SONG .1
Greatful days .2
Because of You .3
ourselves .4
HANABI ~episode II~ .5
No way to say .6
forgiveness .7
Special Digest from A museum ~30th collection live~ .8
מיכאל קורינאלדי

ביוגרפיה

קורינאלדי נולד באיטליה וגדל בתל אביב. למד בבית הספר התיכון הדתי צייטלין ושירת בצבא כמדריך בקורס מ"כים. 
הוא למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים לתואר בוגר ומוסמך. בשנים 1961–1964 למד לימודים שלא לתואר בחוג לתלמוד באוניברסיטה העברית. הוא הוסמך כעורך דין ב-1965. את התמחותו עשה אצל השופטת מרים בן-פורת בבית המשפט המחוזי בירושלים. הוא כתב באוניברסיטה העברית עבודת דוקטורט בנושא: "יסודות בדיני פיקדון במשפט העברי". בין השנים 1963–1970 שימש אסיסטנט ומתרגל של פרופ' מנחם אלון וכן חוקר במכון למשפט עברי באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1992 הוא התמנה לפרופסור חבר (מומחה) באוניברסיטת חיפה בשנת 2009 התמנה לפרופסור חבר על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
בנוסף לתחום המשפטים קורינאלדי עוסק בחקר וקידום העלייה והקליטה של כיתות ועדות בעם ישראל (יהודים קראים, יהודי אתיופיה, השומרונים, הסובוטניקים, צאצאי האנוסים). קורינאלדי פעל במאבק לעליית יהודי אתיופיה לישראל וסייע במאמצי השכנוע בשנות ה-70 המאוחרות ותחילת שנות ה-80 להכיר בעדה ולנקוט בפעולה מאורגנת לעליה במסגרת חוק השבות. הוא יזם הקמת ועד בינלאומי בראשותו ומועצה ציבורית מטעם הכנסת למען יהדות אתיופיה ומיסוד חגיגות הסיגד. משנת 2001 מכהן כיו"ר המכון למורשת יהדות אתיופיה.
בשנת 1963 פתח משרד עורכי דין "קורינאלדי ושות' - עורכי דין". בין השאר, עסק קורינאלדי בייצוג אנשים שמעמדם היהודי מוטל בספק, כמו אשה שעברה גיור רפורמי וטענה שאינה יהודייה  ויהודי קראי בדרישה שהמדינה תכיר בחופש הדת שלהם. 
בבחירות לכנסת העשירית עמד בראש רשימת שורשים שפרשה מן ההשתתפות בבחירות.
קורינאלדי הוא הזוכה בפרס נשיא המדינה וראש הממשלה בעבור הנצחת זכרו של נשיא המדינה יצחק בן-צבי לשנת 2010.
בבחירות לרשויות המקומיות 2018 הוצב במקום השמיני והסמלי ברשימת "ירושלים שלנו" למועצת העיר, בהנהגת משה ליאון אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת במרץ 2019 רשם קורינאלדי מפלגה בשם "כל ישראל אחים לשוויון חברתי". המפלגה הצטרפה בבחירות לרשימה משותפת עם מפלגת פעולה לישראל וקורינאלדי הוצב במקום השלישי ברשימה המשותפת "כל ישראל אחים ופעולה לישראל". לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים בספטמבר של אותה שנה התמודדה מפלגתו באופן עצמאי והוא הוצב שני ברשימתה לכנסת, אך התפטר מהרשימה לפני יום הבחירות. יתר הרשימה התפטרה יומיים לפני הבחירות.
נשוי לרחלה ואב לארבעה.
אמבר רוז ריווה

ביוגרפיה

ריווה נולדה בלונדון. אמה היא ממוצא יהודי פולני ואביה הוא ממוצא קנייתי-הודי. במקור הורי אמה גורשו מקרקוב בתקופת המלחמה ובסופו של דבר התיישבו בממלכה המאוחדת. יש לה אחות שעובדת בבית החולים "גרייט אורמונד סטריט" שבלונדון. ואח שמתגורר בשווייץ ועובד כמדריך סקי.
ריווה החלה לשחק בגיל 17 כשלמדה באוניברסיטת ברונל. היא הצטרפה ללהקת הצעירים של RADA ולקחה לעצמה סוכן. ב-2011 כיכבה ריווה בסרט הדרמה הבריטי "Everywhere and Nowher", שם הכירה את השחקן ניט מוהן, הארוס שלה לעתיד. ב-2013 גילמה את וידיה קאהן, צעירה פקיסטנית, במיני-סדרה של ה-BBC "מה שנשאר" לצדם של דייוויד תרלפול וראסל טובי.
אלכסנדר מאכט

חייו

מאכט נולד בשנת 1892 בקובנה שבליטא, אז חלק מהאימפריה הרוסית. היה מראשי הקהילה היהודית בעיר ומנהל הבנק הגדול בה. התפרסם ברחבי המדינה דווקא כמי שהיה לאלוף ליטא בשחמט.
זכה באליפות ליטא בשחמט 7 פעמים, יותר מכל שחמטאי אחר בהיסטוריה של ליטא העצמאית על שתי התקופות שלה.
זכה באליפות ברציפות בשנים :
1923,1924,1926,1927,1928 
ולאחר מכן שוב בשנים :
1931,1932
השתתף פעמיים באולימפיאדת השחמט כחבר הנבחרת הליטאית: בשנת 1930 בהמבורג ובשנת 1935 בוורשה.
השחמטאי הליטאי הראשון שייצג את ליטא בשולחן הראשון (מדורג ראשון) באולימפיאדות השחמט.
השחמטאי הליטאי הראשון ששיחק משחק רשמי מול אלוף עולם מכהן.
בשנת 1936 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. הפך לאחד מפרנסי העיר וניהל במשך שנים רבות את "בנק התעשייה" של התאחדות התעשיינים בישראל ששכן ברחוב מונטיפיורי, אשר היווה גורם מכריע בכלכלת העיר ובתנופת הבנייה והפיתוח שלה באותן השנים. כמו כן נודע כאחד הבניינים הראשונים בעיר שבהם ניתן היה למצוא מעלית.
אחד מהפקידים הבכירים בבנק הפך במרוצת השנים למפורסם הרבה יותר ממנהלו הישיר. הכוונה היא למלחין חתן פרס ישראל סשה ארגוב, שבמהלך שני העשורים שבהם עבד בבנק התעשייה הפך הבנק למוקד עלייה לרגל של רבים מחשובי הכותבים כמו חיים גורי וחיים חפר, שהביאו את כתביהם להלחנתו של פקיד הבנק. בעידודו של מאכט יצאו מבין כותלי הבנק רבים מנכסי צאן ברזל בזמר העברי בשנות ה-40 וה-50.
לאחר פרישתו של מאכט בראשית שנות ה-60 הועמו זוהרו וחשיבותו של הבנק, ושנים מעטות לאחר מכן הוא התאחד עם מספר בנקים נוספים והפך לבנק הבינלאומי הראשון. מאכט נפטר בשנת 1973 בתל אביב.
בנו, יעקב מאכט, היה ממקימי קיבוץ נגבה, פקיד בכיר במשרד האוצר ומנכ"ל בנק לאומי.
מהאטלס (ים המלח)

תיאור

העבודה "מהאטלס (ים המלח)" היא סדרה של שישה תצלומים שיצרה דגנית ברסט בשנת 1976. בשנים 1976-1975 הרבתה ברסט להשתמש בדימוי המפה ביצירותיה. בין היתר יצרה את "אטלס פיזי, מדיני וכלכלי בעריכת ד"ר משה ברור, מהדורה שישית (אטלס ישראל)", המקבילה לעבודה זו, ואת "מפת ארץ ישראל עם גבול מעוין". 
ששת התצלומים בסדרה מציגים דימוי זהה של ים המלח, שנלקח מתוך מהדורת שנת 1963 של האטלס שיצר משה ברור. אולם, בכל תצלום השתמשה ברסט בתיאור של ים המלח מתוך מפה אחרת בו. השימוש בקנה מידה שונה של כל מפה והדפסת התצלומים בגודל אחיד של גובה של 60 ס"מ וברוחב של 43 ס"מ הצריך שימוש בתקריב (זום) הולך וגדל שיצר טשטוש של הדימוי. בתצלום האחרון בסדרה, לדוגמה, מופיע ים המלח כסימן מטושטש הדומה למספר 8 או לסמל האינסוף (). 
רועי רוזן תיאר את העבודה כמבטאת את קריסת הדימוי אל תוך כתם מטושטש וחסר משמעות, בו בעת שהיא מבטאת השהיה של האמון בתרבות ובמדע ובכלים שהם מספקים לאדם המודרני. ניתוח זה התבסס על הפילוסופיה של ז'אן בודריאר אודות הסימולאקרה. 
דוד גינתון (2013) ראה בפעולה זו כייצוג של דחף אל אינסוף מתמטי. דחף זה עשוי להוליך "אל קצה ההכרה, אל אבדנה ואולי גם אל המוות".
העבודה הוצגה בתערוכת היחיד "דגנית ברסט: חקירת לוך נס" (1989) במוזיאון ישראל, בתערוכה "גבולות השפה" (1998) ובתערוכת היחיד הרטרוספקטיבית של ברסט "דגנית ברסט: המזימה של הטבע, עבודות, 2013-1973" (2013) במוזאון תל אביב לאמנות ונמצאת כיום באוסף מוזיאון זה.
ח'ירבת סמארה (שומרון)

ח'ירבת סמארה הוא אתר ארכאולוגי המצוי בשוליו המערביים של השומרון, 9 ק"מ מזרחית לטייבה, מדרום מערב ובסמוך ליישוב עינב. באתר התקיים יישוב שומרוני מהמאה ה-4 לספירה שישב על שרידי יישוב מהתקופה הרומית. 
האתר נסקר לראשונה על ידי הקרן לחקר ארץ ישראל בסוף המאה ה-19, וזוהה אז, בטעות, ככנסייה. בחפירותיו של ידי יצחק מגן בשנים 1992-1991, זוהה המבנה שבשוליו המזרחיים של האתר כבית כנסת שומרוני מפואר. בנוסף נמצאו באתר בור מים ומקווה, שער בעל קשת, מערות קבורה ומבני ציבור.

בית הכנסת השומרוני

מידותיו הפנימיות של בית הכנסת הן 15 מ' אורך ו-8.4 מ' רוחב ושטחו 126 מ"ר. הוא מבנה מפואר שנבנה בכיוון מזרח-מערב, ופונה לכיוון הר גריזים. למבנה חמישה חלקים: אולם מרכזי שהיה מכוסה פסיפס, נארטקס, אטריום מעוגל, חצר בצפונו וחדרים בדרום ובמזרח. האולם מוקף בשתי שורות של ספסלי ישיבה. שני עמודים עומדים על תילם בכניסה למבנה. בבית הכנסת נמצא פסיפס מן האיכותיים ביותר שהתגלו בארץ ישראל.

פסיפס בית הכנסת

פסיפס האולם המרכזי של בית הכנסת מתוארך למאה הרביעית לספירה. צבעי אבני הפסיפס הם לבן, שחור, אפור, אדום, ארגמן, ורוד, חום, כתום, חרדל, צהוב, תכלת, טורקיז (זכוכית?), אפור-ירקרק ובז'. צפיפותן הנדירה של האבנים מפסיפס סמארה העומדת על 400 אבנים בדצמ"ר, היא מן הגבוהות מבין פסיפסי ארץ ישראל, ומדרגת את הפסיפס בין הפסיפסים האיכותיים ביותר שנוצרו בארץ ישראל בתקופה הביזנטית. שטיח האולם המרכזי של בית הכנסת מחולק לשני פנלים רבועים המוקפים במסגרות של מדליונים מעלי קוציץ. מדליוני הקוציץ מאוכלסים בעיצובים של גידולים חקלאיים, כלים וחפצים. עיצוב הפריטים הוא ייחודי נטורליסטי ומדויק מאוד. בשורה הצפונית עוטרו ענף נושא שקדים, אלומות חיטה, שריגי גפן המודלים על חצובה, ענף נושא רימונים, ענפי זית, פגות שקמה על ענף, כד המוזג יין אדום אל צלוחית וענפים נושאי ורדים אדומים סביבו. בשורת המדליונים האמצעית שבין שני השטיחים עוצבו מכבד תמרים, עצי תמר ומגל לגדיד. במדליונים שבשורה הדרומית עוצבו ענף נושא משמשים, ענף נושא אפרסקים וענף של אורן הצנובר הנושא אצטרובלים.
לצורכי שימור והצגה לקהל, נלקח הפסיפס מאתרו והוא מוצג כיום במוזיאון השומרוני הטוב.
נוירופסיכולוג

נוירופסיכולוג הוא אדם העוסק בנוירופסיכולוגיה.
בפועל עוסקים נוירופסיכולוגים (באקדמיה) בחקר תהליכי עיבוד מידע במוח האנושי בבריאים ובחולים, אבחון, טיפול ושיקום חולים עם אבדנים קוגניטיביים נרכשים וכשלים קוגניטיביים התפתחותיים (נוירופסיכולוגיה קלינית) ומעורבים בתכנון סביבות אינטראקטיביות אדם - מכונה עתירות מידע.

נוירופסיכולוגים בישראל

למרות ההתפתחות המואצת בתחום בעשורים האחרונים, אין עדיין בישראל חקיקה או חקיקת משנה המסדירה את הרישוי לעיסוק קליני ויישומי בנוירופסיכולוגיה. יש הגורסים כי הנוירופסיכולוגיה היא ענף של מקצוע הפסיכולוגיה וכי יש להגדירה כהתמחות פסיכולוגית דוגמת התמחויות קיימות (קלינית, שיקומית, חינוכית וכדומה) ובמסגרת חוק הפסיכולוגים. אחרים מציעים חקיקה רחבה יותר אשר תאפשר הכרה כנוירופסיכולוגים גם בבוגרי תוכניות לימודי המוח או לימודי התנהגות לתארים מתקדמים גם ממסלולים שאינם שייכים למחלקות לפסיכולוגיה. כך או כך, בהיעדר חקיקה כלשהי אין כיום דרך להגדיר נוירופסיכולוג על בסיס רישיון/הליכי רישוי מעוגנים בחוק אלא על פי השכלה ורקע מקצועי כפי שנעשה הדבר על ידי האקדמיה הלאומית של ארצות הברית לנוירופסיכולוגיה.

הכשרה אקדמית

למרות שיסודות הנוירופסיכולוגיה המודרנית הונחו לפני למעלה מ-120 שנה, התפתחות ההכשרה האקדמית בתחום זה, כתחום אשר יוחדה לו תוכנית לימודים והכשרה משל עצמו, התנהלה בעצלתיים.
בארצות הברית, שבה ההתפתחות בתחום היא המהירה ביותר, לא ניתן היה למצוא ולו תוכנית הכשרה אקדמית ייעודית אחת עד סוף שנות ה-60 של המאה ה-20. בשנות ה-70 נפתחו בארצות הברית מספר תוכניות לימוד בתחום זה, ובישראל נפתחה באותה עת תוכנית בפקולטה לרפואה הטכניון. אם כי לתוכנית זו לא היו ייעודים קליניים מובהקים, זו הייתה התוכנית היחידה שמוקדה היה נוירופסיכולוגי.
מאז ועד היום חל גידול מהיר במספר תוכניות ההכשרה לתארים מתקדמים ופוסט דוקטורט. בארצות הברית קיימים כיום כמה עשרות מסלולי הכשרה ובישראל שלושה. מסלולים ייעודיים אלה נפתחו בסוף שנות ה-90.
היקיקומורי

היקיקומורי (יפנית: ひきこもり או 引き籠もり, בתרגום חופשי: מתחבא, מסתגר) הוא המושג היפני לתופעה בה אדם מבודד את עצמו מהחברה באופן קיצוני, בעקבות גורמים אישיים וסביבתיים שונים. המונח היקיקומורי מתייחס גם לתופעה הסוציולוגית וגם לאנשים המשתייכים אליה.
פסיכולוגים מערביים משווים את ההיקיקומורי עם חרדה חברתית ואגורפוביה, אך הגישה התרבותית היפנית מתייחסת לתופעה כאל סטייה חברתית.

הגדרה

משרד הבריאות היפני הגדיר היקיקומורי כאדם שמסרב לצאת מביתו, ומתבודד למשך תקופה של לפחות שישה חודשים. בעוד רמת התופעה מגוונת אצל אנשים שונים, במקרים חמורים ההיקיקומורי מתבודד למשך שנים. לעיתים קרובות, התופעה מתחילה כסרבנות בית ספר, הכוונה היא לאנשים שמסרבים להגיע לבית הספר מסיבות דיכאוניות או חרדתיות (ולא מסיבות שכיחות, כמו שעמום או עצלנות). בשנת 2010, העריך משרד הבריאות היפני שכ-700,000 היקיקומורי מתגוררים ביפן, ושגילם הממוצע הוא 31. עם זאת, יש המעריכים את מספרם במיליון איש ויותר.

סיבות משוערות לתופעה

לתופעה, אשר נחשבת בעיה תרבותית מהותית ביפן, יכולות להיות מספר סיבות. הדרישות והלחצים של החברה היפנית יכולים להיות משתקים עבור בני נוער רגישים. חלקם מרגישים כי אינם יכולים לעמוד בציפיות מהם שכן טרם גיבשו זהות עצמית (הונְנֶה, 本音) וחזות ציבורית (טאטֶמַאֶה, 建前) החיוניים לחיים הבוגרים ביפן. בשיח אודות התופעה רווחת הדעה כי החברה היפנית הפוסט-תעשייתית אינה מספקת למתבגרים טקסי חניכה משמעותיים החיוניים לעיצוב תפקידם כבוגרים אחראיים בחברה.

היקיקומורי ב-PDD


במקרים מסוימים, גם נערים מקבוצת ה-PDD עלולים להימצא במצב זה.
בית וסקס

אילן יוחסין

     מלכי וסקס או אנגליה         שליטים זרים
הערה: בתרשים מוצגים רק אישים בעלי חשיבות היסטורית, לרבות כלל המלכים לבית וסקס, כמו גם דמויות אחרות בעלות חשיבות בהבנת תולדות המשפחה.
מקורות: Royal Family History, "House of Wessex Family Tree"‎; The History of England, "Family Trees: 500-1066"‎
ישראל פוגל

קריירה

פוגל החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל פתח תקווה, ובהמשך עבר לקבוצת הנערים של הפועל כפר סבא, בה שיחק כחלוץ. פציעת שוער הקבוצה הובילה את המאמן שלמה טננבאום להסב את פוגל לתפקיד זה, ובחמשת המשחקים האחרונים של העונה, בהם עמד בין הקורות, שמר על רשת נקייה. בעקבות זאת זומן כשוער לנבחרת הנוער. בעונת 1966/1968 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת, ועלה עמה לליגה הבכירה.
בשנת 1970 היה אמור לעבור לקבוצת מכבי תל אביב, אך הפועל כפר סבא סבלה ממכת פציעות, ולכן נשאר בקבוצה ועבר לשחק כחלוץ. במשחק הראשון מול בית"ר תל אביב הבקיע צמד שערים. במחצית הראשונה של המחזור העשירי של עונת 1970/1971 הבקיע שלושער לרשתה של קבוצת הפועל תל אביב, ולקראת סוף המשחק החליף את השוער יאיר נוסובסקי שנפצע. בינואר 1973 הבקיע שלישייה נוספת במסגרת משחק הגביע נגד הפועל טירת כרמל, על אף שנפגע בתחילת המשחק בהיתקלות עם שוער היריבה. לאחר המשחק נלקח לבית חולים ואושפז, לאחר שהתברר כי הוא סובל מקרע בכליה.
בעונת 1974/1975 היה פוגל שותף לזכייתה הראשונה של הפועל כפר סבא בגביע המדינה, ובעונה שלאחר מכן זומן לראשונה לנבחרת ישראל וערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ידידות מול מקסיקו. בסיום עונת 1967/1977 ירד עם הקבוצה לליגה הארצית, והיה שותף לחזרתה לליגה הבכירה עונה לאחר מכן. בעונת 1979/1980 הבקיע שלושער במסגרת רבע גמר גביע המדינה, בניצחון 5–2 על מכבי פתח תקווה. במשחק הגמר כבש צמד בניצחון 4–1 על מכבי רמת עמידר והניף את הגביע כקפטן הקבוצה. בעונת 1981/1982 היה שותף לזכייתה של הקבוצה באליפות בפעם היחידה בתולדותיה. בעונה לאחר מכן ירד עם הקבוצה לליגה הארצית, ושב עמה לליגה הבכירה כעבור עונה אחת.
בסיום עונת 1984/1985 עזב פוגל את הפועל כפר סבא, והצטרף לקבוצת בית"ר נתניה מהליגה הארצית. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע 17 שערים, סיים כמלך השערים של הליגה, וסייע להעפלתה לליגה הבכירה. במחזור ה-11 של עונת 1986/1987 ערך את הופעתו האחרונה בליגה הבכירה, ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל.
פנחס צינוביץ

חייו

צינוביץ נולד בקיבוץ דפנה בגליל העליון ב-13 בספטמבר 1943. בוגר בצלאל (1967 - 1970), ב-1967 למד עיצוב גרפי באולפן בתל חי, ב-1989 זכה בפרס בנק דיסקונט לאמן ישראלי מטעם מוזיאון ישראל בירושלים, וב-2002 זכה בפרס שר התרבות לאמן ישראלי.
בשנת 1965, בזמן שירותו הצבאי נפגע קשה. פציעתו השפיעה על דרך חיו ויצירתו, תוך כדי השיקום הגופני והנפשי חזר לצייר והחליט להפוך את התחביב למקצוע. שלוש שנים אחר כך עבר להתגורר בקיבוץ צובה בהרי ירושלים והקים שם סטודיו לציור. בין השנים 1972–1979 עסק בעיקר בתחריט והדפס אמנותי ובין השנים 1979 עד 1993  צייר בצבעי שמן על דיקט ובד ובצבעי מים על נייר.
צינוביץ השתתף והציג בתערוכות רבות בעיקר בארץ. בין תערוכותיו החשובות: ב-1993 הציג תערוכת יחיד גדולה במוזיאון תל אביב, ב-2005 הציג  את התערוכה "ציור בורא" במשכן לאמנות על שם חיים אתר בעין חרוד, וכן תערוכות רבות בגלריה שלוש בתל אביב, בגלריה בתל חי, בגלריה גבעת חביבה, בגלריה לאמנות תל אביב, ובגלריה בקיבוץ כברי.
צינוביץ צייר בסגנון מופשט. ציוריו הם מסוג אקספרסיוניזם עדין ומופשט. ציוריו היו מלאי המצאות וחידושים ציוריים.
נפטר ב-27 בפברואר 2007.
פינחס שרייבר

ביוגרפיה

נולד בירוסלב לציפורה ולרב ישראל בונם שרייבר, בילדותו למד עם שלום ברנדר, אף הוא בן העיר ירוסלב, שלימים נעשה ראש ישיבת בעלז בירושלים. בהיותו בן 11 הגיע עם הוריו ואחיו הצעיר לאוזבקיסטן הסובייטית, שם נפטרו הוריו בזה אחר זה (ד' וז' באדר ה'תש"ב), והוא נאלץ לקוברם במו ידיו. שלושה שבועות אחריהם נפטרה גם הסבתא והילדים נותרו לבדם. עלה לארץ ישראל בשנת 1943 עם אחיו הקטן במסגרת עליית ילדי טהראן. כבר בילדותו ידע בעל-פה את חלק "יורה דעה" שבשולחן ערוך, והרב משה חיים אקון דיווח לבקשת הרב אברהם ישעיהו קרליץ, ה"חזון איש", כי הילדים שרייבר הם בני משפחתו ולקח אותם תחת חזקתו. מיד לאחר שעזב את הקיבוץ הועבר לידי הרב יחזקאל סרנא והתגורר בפנימיית ישיבת חברון, וזמן מה לאחר מכן עבר להתגורר בביתו של "הרב מבריסק", רבי יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק. עם הקמת ישיבת פוניבז' והמוסדות הנלווים אליה בבני ברק, עברו האחים שרייבר ללמוד ב"בתי אבות" של ישיבת פוניבז', ואחר כך בישיבה עצמה; פיניע שרייבר היה מבאי ביתו ומתלמידיו של החזון איש, ובישיבה זכה לקרבתו של "הרב מפוניבז'", רבי יוסף שלמה כהנמן. את חגיגת בר-המצוה שלו חגגו בביתו של החזון איש.
נישא בהמלצת החזון איש לרייזל בת אברהם יצחק רוטשטיין, ראש ומנהל בית היתומים דיסקין בירושלים, חמיו היסס לקחת חתן בלי משפחה, והחזון איש ריצה את הכלה ושיכנע אותה לגשת לשידוך, טקס האירוסים נחגג בביתו של החזון איש. בעת נישואיו הכריז הרב מפוניבז' כי ימנה אותו להיות רבה של הקריה החרדית שתכנן להקים באשדוד. לאחר נישואיו גרו בני הזוג שרייבר במשך שש שנים בבני ברק בחדר שכור בדירה אחת עם הרב חיים קניבסקי ורעייתו בת שבע. כשנבנו בתי הנציבים של ישיבת פוניבז' ברחוב חזון איש בבני ברק, העניק הרב מפוניבז' דירה לרב שרייבר הצעיר, ובני הזוג עברו להתגורר בה. ב-1960 זכה במלגת עליית הנוער לתלמיד המצטיין בישיבת פוניבז' מקרב ילדי טהראן. לימים כאשר הוקמה "קריית פוניבז'" באשדוד לאחר פטירתו של הרב מפוניבז', כיהן בה הרב שרייבר כרב עד פטירתו.
בשנות ה-70 התמנה כדיין ב"בית דין צדק בני ברק" של הרב ניסים קרליץ. לפי בנו, הרב ישראל בונם, הועלתה הצעה למנותו כראב"ד העדה החרדית, לפני מינויו של הרב ישראל יעקב פישר; למעשה לא יצא המינוי אל הפועל, בשל המלצתו של הרב אלעזר מנחם שך לרב שרייבר, לדחות את ההצעה. בראשית שנות ה-90 הקים באשדוד את כולל האברכים "דעת יוסף" לזכרו של הרב מפוניבז', והוא וראשי ישיבת גרודנא העבירו בו שיעורים.
הוא נפטר בד' בטבת תש"ע, 21 בדצמבר 2009 לאחר מחלה, שמו הונצח בשם קהילתו באשדוד ששונה לקהילת "בני פינחס", בנו הרב ישראל בונם מונה למנהיג הקהילה במקומו.
ביום פטירתו הוציאו בניו לאור מתוך כתביו את ספרו "דברי שפר" על הלכות ריבית.
מזון מלכות

מְזוֹן מְלָכוֹת הוא תוצר מזון המופרש על ידי דבורי דבש מבלוטות תת-לועיות (hypopharyngeal glands), ומשמש להזין את זחלי הדבורים. 
זחלים המיועדים להיות מלכות מוזנים בכמויות גדולות של מזון מלכות במשך ארבעה ימים לאחר בקיעתם, ונמנע מהם כל מזון אחר. אכילת מזון המלכות מעורר מנגנונים פיזיולוגיים שונים הנדרשים למלכה, כגון הבשלת השחלות. עם זאת, מזון המלכות אינו בלעדי למלכות העתידיות והוא חלק מתזונתם של כלל הזחלים בכוורת. דבורים בוגרות אינן ניזונות ממזון מלכות כלל.

ייצור תעשייתי

הפקת מזון מלכות מבוצעת לרוב על ידי הפרדת הכוורת ודרבון הדבורים לייצור מלכה חדשה. לאחר 4 ימים מבקיעת הזחל, נלקח מזון המלכות מהתא בו גדל. לא ניתן לרדות מזון מלכות מתאי הפועלות, היות שהן מקבלות קצבה מוגבלת ומכלות אותה מיד; תאה של המלכה מכיל מצבורים עודפים של מזון מלכות, אותו הזחל אינו מסוגל לאכול. כוורת אחת מסוגלת לייצר בתנאים אידיאליים כ-500 גרם של מזון מלכות בתקופה של חצי שנה.
מזון המלכות אינו משתמר היטב כדבש, ולרוב מערבבים אותו עם מוצרי כוורת נוספים, כגון דונג או דבש על מנת לשמרו.

תזונה

כמזון לבני אדם עלול מזון המלכות לגרום התפרצויות אלרגיה. כתוסף מזון הוא מקור לוויטמינים שונים, כגון B6 ו-B5, עם כמויות מזעריות של ויטמין C, ונטול לחלוטין ויטמינים E, A ו-D. הרכבו התזונתי של מזון המלכות הוא 65% מים, כ-12.5% חלבון (המכיל חומצות אמינו שונות, אך אינו חלבון מלא), 11% סוכרים, ו-5% חומצות שומן.

תועלת בריאותית

למזון המלכות מיוחסות סגולות רפואיות רבות, חלקן בוססו בקבוצות מחקר מצומצמות בלבד כגון הורדת כולסטרול], ואחרות נמצאות במחקר מתקדם, כגון האצת גדילת תאי גליה במוח האנושי אשר עשויים לסייע במחלת פרקינסון.
מנהל הבטיחות במזון האירופי  קבע שנכון להיום אין עבור בני אדם תועלת בריאותית מצריכת מזון מלכות.

כשרות

בעוד דבש רגיל כשר על פי ההלכה מכיוון שהוא מיוצר מצוף שהדבורים מלקטות ומאכסנות אותו בזפק שנמצא לפני הקיבה ופולטות אותו בכוורת, כך שאין לו דין של "היוצא מן הטמא - טמא" מכיוון שהוא רק צוף שעבר עיבוד בגוף הדבורה. במזון מלכות יש האוסרים מכיוון שהוא מיוצר על ידי הדבורה בעצמה, ואף אם נאמר שיש לימוד מן הפסוק שדבש דבורים כשר, כוונת התורה להתיר רק את הדבש הידוע בטעמו, אבל לא את שאר החומרים המופרשים מן הדבורים. יש המתירים מכיוון שכל מה שהדבורים מייצרות המקור שלו הוא צוף וצמחים, אף אם נאמר שיש אנזימים שמוספים על ידי הדבורה - גם בדבש יש אנזימים שמגיעים מהדבורה ובכל זאת הוא מותר.