מדרון חלקלק

מדרון חלקלק הוא מטאפורה, לפיה על אף שצעד מסוים יכול להיות ראוי מצד עצמו, הוא עלול להביא לשורה של השלכות שבסופן תהיה השלכה שלילית.
רעיון המדרון החלקלק דומה לרעיון תאוריית הדומינו (או "הקש ששבר את גב הגמל", או "שיטת הסלאמי"), אך משמש לעיתים קרובות דווקא בדיון בדילמות בנושאים הקשורים לאתיקה וזכויות. 
בתחום הרטוריקה "כשל המדרון החלקלק" הוא כשל לוגי, שמבקש להפריך טענה על ידי הצגת סדרה של אירועים שכביכול מתחייבים נסיבתית מהטענה, אף שאין ביניהם קשר נסיבתי.

המדרון החלקלק באתיקה

בטיעון "המדרון החלקלק" נעשה שימוש רב בביואתיקה. טיעון המדרון החלקלק שגור, בין השאר, בפי המזהירים מפני המתות חסד באומרם שהכשרתן, אף במקרים חריגים, עלולה להוביל להמתה שיטתית של זקנים וחולים ולזילות מוחלט של ערך החיים. 

פרופ' אברהם שטינברג, הציג עמדה בזכות השימוש בשיקול "המדרון החלקלק": 
יש המתנגדים להפעלת שיקול זה בהתייחסות לחולה נוטה למות, מתוך חשש ששימוש מופרז בטיעון המדרון החלקלק עלול להביא לנזק יותר גדול מאשר לתועלת. 
 כמו כן טוענים המתנגדים, שהחברה המערבית המודרנית היא אחראית ושקולה, ואין לחשוש מפני הידרדרות למעשים בלתי מבוקרים ובלתי מוסריים. אולם, טיעוניהם אינם עומדים בפני ביקורת ההיסטוריה ובפני העובדות הנוכחיות הקיימות

דברים דומים כתב המשנה לנשיא בית המשפט העליון, מנחם אלון: 
משמתחילים להעריך ולשקול ערכם של חיי אדם, מדרך העולם והשגרה ש"הערכה" ו"שקילה" אלה יביאו תחילה לכלל היתר הריגתם של אנשים שגופם ונפשם פגועים ביותר, ולאחר מכן - גם של אלה שפגועים במידה קצת פחותה. ובמשך הזמן לא יהא שיעור עד כמה מידה זו צריכה להיות פחותה. זאת תורת המדרון החלקלק, ה-slippery slope ... ובדורנו כבר יודעים וידוע, כי מדרון זה אין קץ לתלילותו ולשפל שאליו יכול הוא להגיע. באמצע המאה העשרים, במדינה שבימים עברו התפארה ב"נאורותה" והשכלתה, הגיע המדרון למבצע T4 של הרייך הגרמני השלישי, שבמסגרתו נרצחו כ- 275 אלף חולי נפש, מפגרים, דיירי מושבי זקנים ואומללי חיים אחרים. 
...תיאורית המדרון החלקלק, שלא אחת הייתה למציאות, החשש הגדול והקשה שמא חס ושלום נעבור, בכורח לחצים חברתיים וכדומה, מהזכות של החולה למות לחובה למות, וחששות כיוצא באלה. יש בהם משום התראה חמורה

פרופ' א' דווידסון תיאר במהלך דיון בוועדת הכנסת: 
אני רוצה להביא סיפור, אף על פי שאני מבקש את סליחתכם על ההשוואה: בתחילת שנות השלושים הייתה מצוקה קשה בגרמניה, שהשפיעה גם על התחום הרפואי. אי אפשר היה להגיש טיפול רפואי לכל החולים. איגוד הרופאים הגרמני נתן אז עצה לרופאים: אל תטפלו בכל חולה, אלא באלה שאפשר לרפאם תוך זמן קצר. כעבור שנה-שנתיים התקבלה החלטה נוספת על ידי איגוד הרופאים הגרמני: לא לטפל בחולים שדעותיהם עומדות בניגוד חריף לדעת הממשלה. זמן מה לאחר מכן התקבלה החלטה נוספת: לא רק שלא נגיש טיפול, אלא נעזור לממשלה לחסל את האנשים שדעותיהם אינן תואמות את דעת הממשלה. במשפטי נירנברג השתתף רופא משקיף בשם לאו אלכסנדר. והוא כתב על המדרון התלול שאתה מידרדר בו מרגע שאתה מתחיל לקבל החלטות ההופכות את חייו של האחד לשווים פחות מחייו זולתו.

טיעונים מקבילים למדרון חלקלק

ישנן כמה וכמה טיעונים מקבילים למדרון חלקלק: מומנטום, חיכוך סטטי ואינדוקציה.

מקבילת המומנטום

לפי מקבילה זו, התרחשות א' תניע תהליך שיוביל באופן בלתי נמנע לאירוע ב'. התהליך עשוי להיות קשור בקשרים סיבתיים בין האירועים, אך הדגם תלוי במידת האיתנות של ההקבלה לעקרון הפיסי של המומנטום. מקבילה זו לובשת לעיתים קרובות דמות "תאוריית דומינו" או "הדבקה".

מקבילת החיכוך הסטטי

בפיזיקה, יש בדרך כלל חיכוך רב יותר כנגד עצמים לא נעים (חיכוך סטטי) מאשר כנגד עצמים נעים (חיכוך קינטי). טיעונים המשתמשים במקבילה זו מניחים כי הרגלים או עכבות של אנשים פועלים באופן דומה: כאשר ישנם שינויים רחבי היקף, קל יותר לשנות התנהגות באופן בלתי רצוי (וזה טיעון שדורש הוכחה נפרדת, כמובן).

ביהדות

בהלכה, ישנם איסורים מדרבנן שאין להם מקור באיסורי התורה, ונאסרו "כדי להרחיק את האדם מן העבירה". דוגמה לכך בתחילת המשנה, מסכת ברכות פרק א', בעניין זמן קריאת שמע של ערבית. חכמים אמרו "עד חצות הלילה" בעוד שמהתורה הזמן הוא עד עלות השחר.
ככלל, במסורת היהודית מקובל המונח "סייג" (=גדר) האוסר לבצע פעולה מסוימת, לא מתוך שפעולה זו אסורה- גופא, אלא מתוך כך שביצוע פעולה זו עלול להוביל ביצוע פעולות אחרות. כך ההלכה אוסרת על רכיבה על חמור בשבת לא מתוך איסור אלוהי לעשות כן - אלא משום שהרוכב עלול לקטוף ענף עץ על מנת להשתמש בו לזירוז החמור. על מנת למנוע את קטיפת הענף (- הפעולה האסורה המקורית), ההלכה אוסרת גם רכיבה על חמור שהיא לכשלעצמה פעולה מותרת. לעניין זה יש קשר למושג "מראית עין" שהוא מקרה פרטי של מדרון חלקלק.
עם זאת, שיקול זה מוגבל על ידי הכלל ש"אין גוזרים גזירה לגזירה", האומר שאם פעולה א' היא הפעולה האסורה מהתורה, ההלכה אוסרת את פעולה ב' שתוביל לפעולה א', אך לא אוסרת על ביצוע פעולה ג' שתוביל לפעולה ב' שתוביל לפעולה א'.