google/wiki40b huggingface dataset:
רפי בן משה

ביוגרפיה

רפי בן משה נולד ב-1928 בירושלים לשלמה וציפורה וגדל בשכונת תלפיות. למד בגימנסיה רחביה. בגיל 16 בשנת 1944 עבר ללמוד בבית הספר החקלאי כדורי אותו סיים בשנת 1946 (בוגר מחזור י). כמו רבים מחבריו בבית הספר כדורי, הצטרף לארגון "ההגנה". ב-1948 נמנה עם מייסדי קיבוץ יפתח בגליל העליון. לאחר כשנתיים ב-1951 עזב את הקיבוץ והחל ללמוד באקדמיה למוסיקה בתל אביב. בשנות ה-50 ניהל מוזיקלית הצגות בתיאטרון האוהל ובניהם "דרך הטבק" (1953), "החייל טנקה" (1959),"הידועה בציבור"(1960).
בשנת 1961 הצטרף ללהקת גייסות השריון כמנהל מוזיקלי ומעבד וכתב לה מספר שירים, חלקם הפכו ללהיטים בזמר העברי, במקביל שימש מנהל מוזיקלי של להקת פיקוד דרום. בין השנים 1963-1978 שימש בתפקיד יועץ מוזיקלי של קצין חינוך ראשי. לאורך השנים הפיק וניהל מוזיקלית הצגות תיאטרון ומופעי מוזיקה רבים.
ב-1967 הלחין את השיר "בלדה לעליזה מזרחי" שיר הנושא של הסרט "עליזה מזרחי" .
בשנים 1989-1987 שימש רפי בן-משה כמנהל המרכז לקליטת אמנים-עולים מיסודם של משרד החינוך והתרבות, משרד הקליטה הסוכנות היהודית. מרכז זה הקים, תמך וליווה גופי תרבות שקלטו אמנים עולים חדשים ובניהם סימפונט רעננה, תיאטרון גשר, התזמורת הקאמרית ירושלים ועוד.
רפי היה נשוי לשחקנית עדנה פלידל שנפטרה ב-1993 ולהם שני ילדים: אפרת בן משה, ובועז בן משה.
שנות ה-20 של המאה ה-17

אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
אפנון משרעת

אפנון משרעת או אפנון תנופה (אמפליטודה) (באנגלית: AM; Amplitude Modulation) הוא שיטת שידור לשם העברת מידע המורכב על גבי גלים אלקטרומגנטיים בתדר רדיו כך שמשרעת (עוצמת) הגל המשודר משתנה בתלות במידע, בעוד תדר הגל נשאר ללא שינוי. בדרך כלל תדירות הגל הנושא גבוהה יותר מהתדירות של המידע המורכב עליו. שיטה זו נועדה בעיקר להפצת אותות שמע אלחוטיים, אך ניתן להעביר בה גם צפנים ונתונים. שיטה זו נפוצה בשידורי הרדיו בתחום הגלים הארוכים, הבינוניים והקצרים.
אפנון משרעת מתבצע על ידי הכפלת האות לשידור באות קוסינוס בתדר מסוים (הגל הנושא). במישור התדר האות מכיל שתי אונות צד סימטריות (זהו גל המידע), בתדרים שמעל ומתחת לתדר הגל הנושא. אפנון AM מתבצע במשדר על ידי הכנסת אות השידור והגל הנושא למיקסר RF (ערבל תדר רדיו). במקלט מתבצעת פעולת הגילוי והפענוח של המידע הנקלט, שהיא הפרדת המידע מהגל הנושא אותו. פעולה זו מבוצעת לרוב על ידי יישור הגל (קטימת מחצית הגל המיותרת), לרוב על ידי שימוש בדיודה. פעולת הסינון נעשית לרוב על ידי שימוש בקבל או במערכות מבוססות קבלים. 
אפנון AM הוא קל לביצוע, אבל בזבזני ברוחב הסרט  מכיוון שנדרש רוחב סרט כפול מרוחב הסרט של האינפורמציה. בין הפתרונות לבעיה זו נמצאים אפנונים "מבוססי" AM, ביניהם DSB ו-SSB. כמו כן, אפנון משרעת רגיש יחסית לרעשים ולהפרעות. בנוסף, אפנון זה בזבזני בהספק, שכן רק חלק קטן מהאנרגיה המשודרת מנוצל להעברת מידע.

תיאור מתמטי של אפנון משרעת

פעולת האפנון מתבצעת, כאמור, עלי ידי שימוש בשני אותות: האות הנושא ואות המידע. נניח כי משוואת הנושא היא 
כאשר c מבטא את תנופת האות הנושא ו-  את תדירותו הזוויתית של הגל הנושא (כאשר  וכאשר fc היא תדירות הנושא).
נניח כי 
 
היא משוואת גל המידע כאשר M היא תנופת המידע ו-  היא תדירותו הזוויתית של גל המידע (כאשר  וכאשר fₘ היא תדירות גל המידע) כך ש-φ הוא הפרש המופע בין המידע לנושא. 
פעולת האפנון מתבצעת על ידי הוספת גל המידע לנושא והכפלת הביטוי ב- . התוצאה המתקבלת היא:
. 
על ידי שימוש בנוסחאות טריגנומטריות ניתן להציג נוסחה זו בדרכים נוספות, ביניהן:
.
כדי לקבל את האות המקורי יש לבצע פעולת גילוי אשר מסירה את האפנון ומשחזרת האות המקורי. גלאי נפוץ הוא גלאי מעטפת.

עומק אפנון

אחד ממאפייניו החשובים של אות המשודר באפנון משרעת הוא עומק האפנון (נקרא גם "מקדם אפנון" או "יחס אפנון"). עומק האפנון מוגדר כיחס שבין תנופתו המקסימלית של גל המידע לבין תנופתו המקסימלית של הגל הנושא, כלומר:
 כאשר נוהגים להעביר את הצגתו של עומק האפנון לאחוזים.
בהינתן הגדרה זו, ניתן להציג את נוסחת האפנון גם בדרך הבאה:
.
ניתן להוכיח כי באופן אידיאלי נצילות שידור AM תלויה בעומק האפנון בלבד ונתונה על ידי הביטוי:
.
לפיכך, באופן אידיאלי, אם ברצוננו לשמור על נצילות גבוהה, יש להשתמש בעומק אפנון גבוה ככל הניתן. באופן מעשי, משתמשים בעומק אפנון של כ - 30% עקב מגבלות טכניות בגלאי אפנון משרעת.
מריה קלווה

ביוגרפיה

קלווה נולדה בטורונטו, קנדה. בין הגילאים 4 - 12 התגוררה בסקוטלנד, ולאחר מכן חזרה עם משפחתה לאדמונטון בקנדה, אלברטה. למדה באוניברסיטת אלברטה, אך פרשה מן הלימודים בשביל לטייל בעולם. בשנת 1973 חזרה והשלימה את לימודי התואר הראשון שלה .B.Sc. היא נשארה באלברטה ללימודי תואר שני, ובשנת 1977 קיבלה שם תואר דוקטור במתמטיקה. היא הצטרפה לסגל האקדמי באוניברסיטת אוקלנד כמרצה זוטרה בשנת 1977 אך עזבה לאחר שנה אחת. היא החלה ללמוד לתואר דוקטור נוסף במדעי המחשב באוניברסיטת טורונטו, אך הפכה לחברת סגל לפני השלמת לימודיה. עבדה שמונה שנים בתעשייה במרכז המחקר של חברת יבמ (IBM) בסן חוזה, קליפורניה, תחילה בתור עוזרת מחקר, ולאחר מכן בתור מנהלת קבוצת המתמטיקה הבדידה ומנהלת מחלקת מתמטיקה ומדעי המחשב. עברה יחד עם בעלה, ניק פיפנגר, חוקר מוכר בתחום מדעי המחשב, לאוניברסיטת קולומביה הבריטית שם עבדה 15 שנים. בין השנים 1988- 1995 היא כיהנה כראשת המחלקה למדעי המחשב, בין השנים 1995 - 1998 כסגנית נשיאה של דיקן הסטודנטים, ולאחר מכן כדיקנית הפקולטה למדע בין השנים 1998 - 2002. בהמשך עברה לאוניברסיטת פרינסטון ולהארווי מאד קולג'.
קלווה היא הנשיאה הראשונה של הארווי מאד קולג' מאז הקמתו בשנת 1955. היא התאזרחה בארצות הברית ב-2009 (בנוסף לאזרחותה הקנדית). בהמשך שנת 2009 הצטרפה לדירקטוריון של חברת מיקרוסופט והיא אחת מעשרת חבריו. בשנת 1996 נבחרה לעמיתת ACM, ובנוסף היא עמיתה מייסדת של ארגון ה-C.I.P.S בשנת 2006, חברה באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים בשנת 2009 וחברה באגודה האמריקאית למתמטיקה בשנת 2012.
בנוסף לקריירה שלה כחוקרת ואקדמאית, קלווה ידועה בשל ציוריה בצבעי מים. קלווה היא רצת מרתון ידועה, להטוטנית וחסידה גדולה של משחקי מחשב. היא פעילה מרכזית למען עידוד נשים להשתלב בתחומי המדע והטכנולוגיה.

פרסים ואותות

קלווה קיבלה תוארי דוקטורט של כבוד ממספר אוניברסיטאות, ביניהן: מאוניברסיטת ריירסון בשנת 2001, אוניברסיטת ווטרלו בשנת 2003, אוניברסיטת קווין בשנת 2004, אוניברסיטת דלוויז בשנת 2005, אוניברסיטת אקדיה בשנת 2006, אוניברסיטת אלברטה בשנת 2007, אוניברסיטת אוטווה בשנת 2008 ואוניברסיטת קולומביה הבריטית בשנת 2010.
קלווה כיהנה כנשיאת ארגון ה-ACM בין השנים 2002 - 2004, ובשנת 2004 קיבלה מהארגון את פרס האברמן.

תחומי מחקר

תחומי המחקר המצוטטים ביותר של קלווה עוסקים באלגוריתמים לפתרון בעיות אופטימיזציה גאומטריות, בחירה של התהליך הראשי אשר רץ במערכת מבוזרת, בעיית הגלריה לאמנות ומחקרים על השפעת המגדר על משחקי מחשב. מחקריה עוסקים גם באנליזה פונקציונלית, מתמטיקה בדידה, מדעי המחשב התאורטיים ואינטראקציית אדם-מחשב. קלווה ייסדה את פרויקט האפאזיה, שיתוף פעולה בין אוניברסיטת קולומביה הבריטית לאוניברסיטת פרינסטון לחקר מחלת האפאזיה ופיתוח עזרים קוגניטיביים לאנשים הסובלים ממנה, לאחר שחברתה אניטה בורג חלתה במחלה. מספר ארדש של קלווה הוא 1.

פעילות למען קידום נשים במדעים

קלווה מעורבת רבות בפעילות למען העלאת הייצוג של נשים בתחומי המדע, הטכנולוגיה, ההנדסה והמתמטיקה. בשנת 1991, יחד עם ננסי לבנסון, היא הקימה את ארגון CRA-W אשר פועל להגדלת מספר הנשים העוסקות בתחומי מדעי המחשב וההנדסה במחקר ובאקדמיה בכל הרמות, וכיהנה כיו"ר משותף של הארגון. בנוסף, היא הייתה חברה אישית של אניטה בורג ושימשה כיו"ר חבר הנאמנים של מרכז אניטה בורג למען נשים וטכנולוגיה בין השנים 1996 - 2011.
מייקל פרסברנדט

ביוגרפיה

פרסברנדט נולד בפרברי מחוז סטוקהולם. הוא שיחק במחזות המלך ליר ויוליוס קיסר בתיאטרון השוודי המלכותי, מ-1992 ועד 1994 שיחק באופרת הסבון של תאגיד השידור השוודי "Rederiet" ב-1994 שיחק במחזה שלוש אחיות.
ב-1998 שימש כקריין בסרט תיעודי אודות ארנסט יונגר, ב-2002 שיחק בסרט הדרמה "כולם אוהבים את אליס" וב-2005 שיחק במחזה "העלמה יוליה".
הוא נודע בשל משחקו בסדרת הסרטים "בק", המבוססת על סדרת הרומנים של הבלש מרטין בק מאת הסופרים מאי שובאל ופר ואלו, ב-2007 שיחק בסרט "Solstorm" לצד איזבלה סקורופקו, ב-2008 שיחק בסרט "רגעים נצחיים" אשר היה מועמד לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר.
ב-2010 שיחק רופא בסרט הדני "בעולם טוב יותר" שזכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. הוא מחזיק בשיא של מספר המועמדויות הגדול ביותר לפרס גולדבאב, פרס האוסקר השוודי עם חמש מועמדויות ושיא של זכיות עם שתי זכיות.
ב-2012 כיכב בתור המרגל קארל המילטון בסרט הריגול השוודי "המילטון: לטובת האומה" ובהמשכו משנת "המילטון: אלא אם זה בעניין בתך" והוא יככב גם בסרט השלישי בסדרה "המילטון: בשירות הוד מעלתה", שייצא לאקרנים ב-2019. 
ב-2018 שיחק בסרט "הנערה ברשת העכביש".

דיבוב

פרסברנדט לקח חלק בדיבוב השוודי של מספר סרטי הנפשה וביניהם שאן יו ב"מולאן", קרון ב"דינוזאור", דוקטור ג'ושוע סטרונגבר סוויט ב"אטלנטיס - האימפריה האבודה", גיל ב"מוצאים את נמו" ובוג ב"חברים על הכוונת".

חיים אישיים

מ-1998 ועד 2003 היה נשוי לשחקנית מריה בונבי ויש לו שלושה ילדים מבת זוגו העיתונאית סאנה לינדל. מ-2000 ועד 2011 שימש כשגריר של רצון טוב עבור קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים.
ב-2011 נעצר בשל שימוש בקוקאין.
Ubuntu One

Ubuntu One היה שירות מחשוב ענן אישי, שסופק על ידי חברת קנוניקל.
השירות איפשר למשתמשים לאחסן קבצים ברשת ולסנכרן אותם עם המחשב האישי, או התקנים ניידים, שבהם אף קיימת אפשרות להזרמת מוזיקה.
באפריל 2014 הודיעה קנוניקל על סגירתו של השירות עד ליולי 2014.

תכונות

Ubuntu One הוא יישום לקוח, הרץ על מערכות ההפעלה אובונטו, מגרסה 9.04 ואילך, בחלונות, מגירסת-XP והלאה ובמק OSX מגירסת 10.6 ומעלה. 
בנוסף קיימת אפליקצית מוזיקה, להתקנים בעלי מערכת ההפעלה iOS של אפל או אנדרואיד של גוגל .
Ubuntu One דומה במהותו לשירותי הרשת ,Dropbox ,Box.net ,Amazon Cloud Player, ו- Google Music. קוד תוכנת הלקוח שלו נכתב בשפת פייתון, והוא משתמש בתוכנה Twisted לפעילות וטיפול בפרוטוקולים שבשימושו. המידע מסונכרן על ידי פרוטוקול ייחודי הנקרא "u1storage" ומשתמש בשירות האחסון הרשתי של Amazone s3.
השירות החינמי של Ubuntu One, מציע לאחסן עד 5 ג'יגה בייט של מידע. נפח אחסון גדול יותר, עולה 2.99$ ל-20 ג'יגה בייט לחודש, או 29.99$ לשנה. שימוש אפליקצית המוזיקה של Ubuntu One עולה 3.99$ לחודש, או 39.99$ לשנה,
בנוסף ישנה אפשרות, בדומה ל- Dropbox להזמין חברים שאינם רשומים לשירות, כל חבר מקבל 500 מגה בייט נוספים לאחסון והמזמין גם הוא מקבל 500 מגה בייט נוספים, אך יש מגבלת אחסון של 20 ג'יגה למשתמש בחינם (כלומר, לא תקבל יותר מקום אחסון ברגע שהגעת ל-20 ג'יגה, אלא אם תשלם)
ג'ק פלאהי

ביוגרפיה

פלאהי נולד וגדל באן ארבור, מישיגן, לאמא קלינאית תקשורת ולאבא רופא. הוא התחיל לשחק כשהיה בבית הספר התיכון Huron. ב-2011, הוא סיים את לימודיו בבית הספר לאמנויות טיש של אוניברסיטת ניו יורק עם תואר ראשון בדרמה, שם למד משחק והופיע במספר הפקות, כולל "חלום ליל קיץ" ו"האבודה של העבודה של האהבה" של ויליאם שייקספיר. התפקיד הראשון שלו מול מצלמה היה ב-2012, עם תפקיד אורח בסדרת הרשת הקומית "הגשות בלבד". באותה השנה, הוא שיחק בתפקיד הראשי בסרט הקצר "Sunburn". הוא גם למד משחק בסדנת התיאטרון הבינלאומית באמסטרדם.

קריירה

פלאהי עשה את הבכורה שלו בטלוויזיה ב-2013, עם תפקיד אורח בסדרת הנעורים "יומני קארי" של רשת The CW, ומאוחר יותר הופיע בסדרה הקצרה של רשת NBC, "איירונסייד". הוא כיכב לצד השחקניות היילי לו ריצ'רדסון ומארי מק'קורמק בסרט "בריחה מפוליגמיה" שיצא לאקרנים ב-24 באוגוסט 2013. מאוחר יותר הוא קיבל תפקידים במספר סרטים עצמאיים, כולל "צייד", "דם ונסיבה" ו"סליידר". ב-2014, הוא הופיע בסרט "טוקרב" לצד ניקולס קייג'. באותה השנה, גילם בתפקיד חוזר את צ'ארלי מק'ברייד בסדרת הנעורים "טוויסטד" של רשת ABC Family.
ב-12 בפברואר 2014, לוהק פלאהי לתפקיד ראשי בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח". בסדרה מככבת ויולה דייוויס בתור פרופסור למשפטים, ופלאהי מגלם את דמותו של קונור וולש, סטודנט למשפטים. הסדרה עלתה לאוויר ב-25 בספטמבר 2014, עם ביקורות חיוביות ממבקרים ורייטינג גבוה מאוד של 14 מיליון צופים בפרק הבכורה.
צוות אורקל ארצות הברית

צוות אורקל ארה"ב (באנגלית: Oracle team USA) הוא קבוצת שיט מטעם מועדון היאכטות גולדן גייט שמתחרה בגביע אמריקה. הצוות הוקם באוגוסט 2001 על ידי לארי אליסון, מנכ"ל אורקל. 
הצוות התחרה לראשונה בגביע אמריקה ה-31 בשנת 2003 וניצח בשנים 2010 ו-2013.

גביע אמריקה ה-31 (2003)

הצוות הוקם לראשונה לאחר שנכסי צוות AmericaOne, שהפסיד ללונה רוסה האיטלקית בגמר הלואי ויטון 2000, נרכש על ידי פול קיארד. לאחר הרכישה הצוות התחיל להיבנות מחדש ונעשו שינויים בעמדות של השייטים. בלואי ויטון בשנת 2003 הגיע הצוות לגמר הלואי ויטון בוא הפסיד 5-1 לאלינגהי, שניצחה בגביע בסופו של דבר.

גביע אמריקה ה-32 (2007)

בשנת 2007 ייצגה "ב.מ.וו אורקל מירוצים" את מועדון יאכטות גולדן גייט בלואי ויטון שהתרחש בולנסיה. בחצי הגמר הפסידו פעם נוספת ללונה רוסה בתוצאה 5-1, אף על פי שבשלב המוקדמות סיימה לפניה במקום השני בעוד האיטלקים במקום השלישי.

גביע אמריקה ה-33 (2010)

לקראת גביע אמריקה שכר לארי אליסון את ראסל קוטס להיות המנהל של הקבוצה בגביע אמריקה ה-33. ביולי 2007 מועדון היאכטות גולדן גייט, בחסות "ב.מ.וו אורקל מירוצים", איתגר יחד עם "איגוד השייטים של ז'נבה" באמונה שהמועדון השווייצרים לא יבחרו (במסגרת שטר מתנה) יריב טוב, ואכן הם בחרו ב"מועדון משיטי היאכטות הספרדי" (Club Náutico Español de Vela).
לאחר פעולה משפטית רחבה, הצהיר "מועדון היאכטות גולדן גייט" כי הוא יתחרה בגביע נגד המועדון השווייצרי, שאותם יצגו אלינגהי.
ב-4 בפברואר 2010 ניצח ב.מ.וו אורקל מירוצים בתוצאה 2-0 את אלינגהי בתחרות שהתקיימה בולנסיה, והיא החזירה את הגביע לארצות הברית לראשונה מאז 1992.
טיפוס, גלישה וחילוץ

טיפוס, גלישה וחילוץ (בראשי תיבות: טג"ח, שמתפרשים גם כטיפוס וגלישת חבלים) הוא פעילות צבאית שלוחמיה מתמחים בהגעה ליעד מהתווך העילי באמצעות טיפוס, פאסט-רופינג, השתלשלות ממסוקים, גלישת מצוקים וסנפלינג. כינוי סלנג נפוץ בישראל ללוחמי טג"ח הוא "קופים", שניתן ללוחמים בשל התמחותם בטיפוס (כמו הקופים בטבע), והוא זה שנמצא בשימוש בקרב כלל כוחות הביטחון, הלוחמים עצמם והציבור הרחב. 
השימוש ב"קופים" נפוץ מאוד במתארי לוחמה בטרור, בקרב יחידות השתלטות וביחידות שנלחמות בשטח בנוי שם נדרשת פריצה למבנים רבי-קומות, כגון בניין דירות או מגדלי משרדים. מטרת השימוש ב"קופים" היא להפתיע את החמושים במבנה באמצעות כניסה בדרך בלתי-שגרתית. מלבד ריתמת הטיפוס והחבלים, ה"קופים"  מצוידים בגרזן טקטי או פטיש במטרה לשבור חלונות, תריסים וסורגים, וחמושים ברימוני הלם על מנת להמם את המטרות ולהשיג יוזמה, ובנשק אישי - לרוב אקדח - על מנת לנטרל את האויבים, ולהגן על עצמם במקרה הצורך.
בישראל כל יחידות ההשתלטות, ובראשן הימ"מ של משטרת ישראל, מפעילות "קופים". בצה"ל, בנוסף ליחידות ההשתלטות כגון סיירת מטכ"ל ושייטת 13, ישנם "קופים" גם ביחידה 669 (יחידת החילוץ האווירי), יחידת מגלן, פלגת סמו"ר של יחידת יהל"ם ויחידת הלוט"ר (שגם מכשירה מדריכי טג"ח). בצה"ל, הכשרת מדריכי ולוחמי טג"ח נעשית במסלול הנמשך עשרה חודשים במסגרת בית הספר ללוחמה בטרור של צה"ל וכולל אימון במכשולי גובה ועומק בעת פעילות מבצעית במגוון סביבות, מסביבה מושלגת ועד לסביבה מדברית.
רונלד פלטון

רונלד פלטון (Ronald Pelton, נולד ב-18 בנובמבר 1941), איש סוכנות הביטחון הלאומית (NSA) של ארצות הברית שמכר את סודות הסוכנות לסובייטים.
רונלד פלטון שירת כמומחה קשר ומנתח מודיעין בסוכנות הביטחון הלאומית של ארצות הברית, סוכנות העוסקת בהאזנה וציתות לערוצי הקשר ברחבי העולם. פלטון הצטרף לסוכנות בשנת 1965 ושירת בה 14 שנה, עד להתפטרותו בשנת 1979.
בעת שירותו בסוכנות נחשב פלטון כבעל זיכרון צילומי ובא במגע עם מגוון רחב של מידע חסוי.
בשנת 1980, בעת שכבר לא שירת בסוכנות, ביקר פלטון בשגרירות ברית המועצות בוושינגטון הבירה וקשר קשר למכירת מידע סודי לסובייטים. המניע לפעולתו היה כספי. הסובייטים שלחו את פלטון לווינה, ובה תודרך על ידי סוכני הק.ג.ב.. הסובייטים שילמו לפלטון עבור המידע שהמציא להם סכומי כסף לא גבוהים, שהסתכמו במשך התקופה לכ-35,000 דולר, עבור מידע על אמצעי האיסוף של המודיעין האמריקאי, שכוונו לעבר ברית המועצות. אחד הסודות שהעביר לסובייטים היה על מבצע חשאי שבו חיברו האמריקאים אמצעי האזנה לקווי הקשר התת-ימיים של ברית המועצות. הנזק שגרם פלטון לאמריקאים היה כבד. הסובייטים הצליחו להתמיד בהפעלתו של פלטון כמקור מידע פעיל בהבטחות לתשלום סכומי כסף נוספים בעתיד.
בשנת 1985 חשף עריק סובייטי בשם ויטלי יורצ'נקו את פלטון לאמריקאים. פלטון נעצר ב-25 בנובמבר 1985 והתוודה על מעשיו. הוא הועמד לדין, אך למרות הודאתו בעת מעצרו, הוא כפר באשמה. לאחר משפט מתוקשר הורשע פלטון ונדון לשלושה מאסרי עולם. הוא השתחרר ב-2015, לאחר שריצה 30 שנות מאסר.
המוזיאון הארכאולוגי של אולימפיה

היסטוריה

המוזיאון תוכנן על ידי האדריכל היווני פאטרוקלוס קרנדינוֹס (Πάτροκλος Καραντινός) ונבנה בעמק הנמצא מול האתר הארכאולוגי מצפון מערב לגבעת קרונוס. המוזיאון נפתח בשנת 1982.
אחד הממצאים החשובים במוזיאון הוא הפסל אלת הניצחון ניקה של הפסל היווני פיוניוס (Παιώνιος) שחי במאה החמישית לפנה"ס. הפסל התגלה בחפירות באולימפיה. פסל זה הוטבע על המדליות שהוענקו ב אולימפיאדת אתונה שהתקיימה בשנת 2004.
בפברואר 2012 שני שודדים נכנסו למוזיאון ושדדו באיומי אקדח עשרות ממצאים ארכאולוגיים.
אנאפורנה

אגם טיליצ'ו

בשמורה מספר אגמים וביניהם אגם טיליצ'ו הנמצא בגובה 4,949 (או 4,919 לפי מקור אחר) ונחשב לאחד האגמים הגבוהים ביותר בעולם. אגם זה נוצר עקב פעילות קרחונית ונמצא באזור בעל נגישות קשה ואף מסוכנת בעונות מסוימות.
המבקרים המועטים באגם מגיעים במהלך טרק סובב אנאפורנה, כמסלול צדדי של יומיים-שלושה ממננג, או במסלול חלופי בו נעשית חציית ההרים בין ג'ומסום למננג בנקודה אחרת מאשר ת'ורונג לה (מסלול קשה ומסוכן המטוייל על ידי משלחות מיוחדות בדרך כלל).
בשנת 2000 ביקרה באגם משלחת צלילה מרוסיה וערכה בו את אחת הצלילות הגבוהות בעולם אי פעם.
עוף טיקה מסאלה

עוף טיקה מסאלה (באנגלית: Chicken tikka masala - צ'יקן טיקה מסאלה; בהינדית: चिकन टिक्का मसाला; באורדו: مرغ تکہ مصالحہ) הוא מאכל בשר עוף המתובל בגאראם מסאלה או בקארי, המוגש ברוטב אדום המכיל לרוב עגבניות ולעיתים יוגורט או שמנת או חלב קוקוס.
מאכל זה, שמקורו שנוי במחלוקת, הפך עם השנים, בשל ההגירה הגדולה לבריטניה מהודו ופקיסטן, למאכל נפוץ במטבח הבריטי, ויש אף הרואים בו "מאכל לאומי" בריטי. רשת החנויות הבריטית מרקס אנד ספנסר מוכרת מדי שבוע כ-18 טון ממאכל זה.
ככל הנראה מקורו של המאכל באזור פונג'ב שבהודו, אולם יש הסוברים שאין מדובר במאכל הודי מקורי אלא במאכל שפותח במסעדות ההודיות באזור הסוהו של לונדון בשנות ה-70 של המאה ה-20.

רכיבים

מאכל זה מורכב מחתיכות עוף בסגנון טיקה - עוף המושרה ביוגורט והמבושל בתנור טנדורי. העוף מוגש עם רוטב המכיל גאראם מסאלה או תערובת תבלינים בעלת הרכב שונה, וכולל לרוב עגבניות או רסק עגבניות וכן שמנת או יוגורט ולפעמים חלב קוקוס. פפריקה או כורכום נותנים למנה את הצבע האדום או הכתום שלה.
אין מתכון רשמי למאכל זה.

מקור המנה

הסברה המקובלת למקורו של מאכל זה היא כי הוא הומצא במסעדה הודית, בנגלדשית או פקיסטנית בלונדון, וכי אין מדובר במאכל הודי מקורי. 
ישנה מחלקות בשאלה אם המאכל הומצא בלונדון או בגלאזגו שבסקוטלנד, אף שישנם מומחים הודים הטוענים שמדובר במזון שמקורו בפונג'ב ושהמתכון יובא לבריטניה. מחלוקת זו הגיעה לידי דיון בפרלמנט הבריטי עת שחבר הפרלמנט מוחמד סארוואר (ממוצא פאקיסטני) הגיש הצעת חוק לפיה הפרלמנט יתמוך בפניה לאיחוד האירופי לצורך קביעה של האיחוד שמדובר במאכל לאומי של סקוטלנד.
Hello (שיר של אדל)

השיר

השיר נכתב על ידי אדל וגרג קורסטין שגם הפיק את השיר וניגן בו גיטרה בס ופסנתר. הם החלו לעבוד על הלחן במערב לונדון באזור צ'יזוויק (מעט יוצא דופן עבור אדל שנוהגת לכתוב את שיריה בבית). תהליך יצירת השיר היה ארוך, ונמשך מעל לשישה חודשים.
Hello הוא בלדת פסנתר עם נגיעות של סול. מילות השיר מדברות על חרטה, נוסטלגיה וגעגוע.
השיר יצא לאור ב-23 באוקטובר 2015 והיה ללהיט גדול. באותו יום אף יצא לאור גם קליפ מורחב באורך של 6.06 דקות, רובו בשחור לבן. בקליפ, אדל חוזרת לבית ישן ונזכרת באהבות שלה מן העבר. הוא בוים על ידי קסבייה דולן. השחקן לצד אדל בקליפ הוא טריסטן וילדס. בשל הצלחתם הרבה, השיר והקליפ זכו לעשרות ביצועים ופארודיות שונות.

הצלחה

השיר והקליפ זכו להצלחה ויראלית רבה. ביום שבו "Hello" יצא לאור, הוא נצפה 27.7 מיליון פעמים ביוטיוב - שיא עולמי, ובכך שבר את השיא הקודם אשר היה שייך לטיילור סוויפט עם שירה "Bad Blood" - שעשה 20.1 מיליון צפיות, שיא זה נשבר בשלישית כאשר הוציאה סוויפט את שירה "Look What You Made Me Do", שצבר למעלה מ-42.3 מיליון צפיות ביממה הראשונה שלו ביוטיוב. לאחר יומיים היו לקליפ מעל לחמישים מיליון צפיות. חודש לאחר צאתו ב-23 בנובמבר לקליפ היו מעל 464 מיליון צפיות. ב-19 בינואר 2016 הקליפ עבר את המיליארד צפיות ביוטיוב, והוא הצליח לעשות זאת בזמן הקצר ביותר בתולדות יוטיוב - 89 ימים, ובכך הוא שבר את השיא הקודם שהיה שייך לגנגנם סטייל של הראפר סיי עם 160 יום, והוא אחד הקליפים הכי נצפים ביוטיוב בכל הזמנים. 
מיד לאחר שיצא השיר, הוא נכנס היישר למקום ה-1 במצעד הבילבורד הוט 100, ושהה שם במשך 10 שבועות ברצף ובכך שברה אדל את שיאה של הזמרת האמריקאית ליידי גאגא עם שירה "Born This Way" ששהה 6 שבועות רצופים מיד לאחר צאתו. השיר הוא ה-24 בהיסטוריה של בילבורד שהצליח להגיע אל צמרת המצעד עם יציאתו.
בישראל, "Hello" הוא אחד השירים הלועזיים הבודדים בהיסטוריה שהצליחו להיכנס היישר אל המקום הראשון במצעד השבועי של גלגלצ. בסוף שנת 2015, השיר נבחר פה אחד ל"שיר השנה" במצעד השנתי בתחנה, ואף זיכה את מבצעתו בתואר "אשת השנה במוזיקה".
כשלוש שנים לאחר צאתו, צבר הקליפ למעלה מ-2,535,132,344 צפיות.

הצלחה מסחרית

עם יציאתו מכר השיר למעלה מ-1.1 מיליון עותקים דיגיטליים, ובכך שברה אדל את שיאו של פלו רידה עם שירו "Right Round", שמכר 636,000 עותקים דיגיטליים בשבוע הראשון לצאתו. השיר הוא הראשון בהיסטוריה אשר הצליח למכור למעלה ממיליון עותקים דיגיטליים, ובמכלול הוא השלישי עם הפתיחה החזקה ביותר בהיסטוריה מאז ש-"Nielsen SoundScan", החלו לחשב נתונים אלו. אלטון ג'ון הוא הזמר עם הפתיחה הראשונה והשנייה הכי גדולה בהיסטוריה כאשר בשבוע הראשון לצאתו של "Candle in the Wind", מכר 3.446 מיליון עותקים, ובשבוע השני 1.2 מיליון עותקים.
בשבוע השני לצאתו מכר השיר 635,000 עותקים דיגיטליים ובהבדל של כ-1000 עותקים בלבד מ-"Right Round" של פלו רידה, התמקם השיר במקום ה-3 בפתיחות הדיגיטליות הגדולות ביותר בהיסטוריה. נכון לינואר 2016, מכירותיו הדיגיטליות של השיר מסתכמות ב-3.7 מיליון עותקים. השיר נכנס היישר אל המקום ה-1 במצעד הקנדי עם מכירות של כ-140,000 עותקים, ובכך חסמה את ג'סטין ביבר עם "Sorry", שנכנס היישר אל המקום השני עם מכירות של כ-40,000 עותקים. בארצות הברית השיר מכר למעלה מ-5 מיליון עותקים ובכך הפך לאחד מהשירים הנמכרים ביותר שם. בבריטניה מכר 1.8 מיליון עותקים, ובכך הפך לשיר ה-35 הנמכר ביותר בכל הזמנים שם. באוסטרליה מכר השיר 490,000 אלף עותקים, ובכך הפך לאחד מהנמכרים ביותר שם גם כן.
בעולם נמכר השיר בסדר גודל של כ-21.7 מיליון עותקים, דבר אשר הופך אותו לאחד מהשירים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
ראשי תיבות

ראשי תיבות (ר"ת; בלשון חז"ל: נוטריקון - מלטינית: "לכתוב", "לסמן באותיות") הם טכניקה לכתיב מקוצר, שבה נכתב ביטוי נפוץ רק באמצעות האות הראשונה של כל מילה. לעיתים נלקחת יותר מאות אחת לראשי התיבות. בעברית מסמנים ראשי תיבות בגרשיים לפני האות האחרונה שלהם (ובהטיה הם נשארים במקומם); בערבית ראשי התיבות נכתבים כמילה; בשפות גרמאניות, לטיניות, סלאביות/קיריליות וביוונית ראשי התיבות נכתבים באותיות קטנות עם נקודה אחרי כל אות (למשל ברומנית) או באותיות גדולות עם נקודה אחרי כל אות (למשל ביוונית), או באותיות גדולות ללא רווחים וללא תווים ביניהן (למשל ברוסית ובאנגלית). לעיתים ראשי תיבות הם דו-שלביים. ראשי התיבות 'פ"מ' פירושם פקודות מטכ"ל, ובפירוש זה 'מטכ"ל' פירושו "מטה כללי".

בעברית

ראשי תיבות בעברית ידועים כבר בתלמוד. כך לדוגמה, (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ה, עמוד ב') שמעי בן גרא שקילל את דוד המלך, וכאשר דוד אמר עליו ששמעי קללו "קללה נמרצת", דורשים חכמי התלמוד את המילה "נמרצת" כראשי תיבות ל נואף, מואבי, רוצח, צורר, תועבה.
יהודים השתמשו בראשי תיבות גם לציון שמות משפחה של אנשים ממוצא של שבט לוי, שנחשב לייחוס מכובד, כמו אזולא"י (אשה זונה וחללה לא יקחו), כ"ץ (כהן צדק), סג"ל (סגן לויה), בלו"ך (בני לוי כולנו) ועוד רבים.
מורי הלכה במהלך הדורות כונו פעמים רבות בראשי התיבות של שמם, למשל רמב"ם - ראשי תיבות רבי משה בן מימון, רמב"ן - ראשי תיבות של רבי משה בן נחמן.

ראשי תיבות כעזר זיכרון

הנוטריקון עוזר לזכור משפט הכולל מכלול של כמה שמות, לדוגמה: 12 אבני החושן מתוארים בראשי־התיבות "פי תשאל: נס אשיב": פ-יטדה, י-שפה, ת-רשיש, ש-בו, א-ודם, ל-שם, נ-ופך, ס-פיר, א-חלמה, ש-והם, י-הלום, ב-רקת. המשפט גם מלמד על המהות של תפקיד אבני החושן: עם ישראל היה שואל את פי ה' – ובדרך נסית היה מקבל תשובה על האבנים שהיו מתנוצצות.
התייחסות מפורשת לראשי תיבות כעזר זיכרון מופיעה בהגדה של פסח: "רבי יהודה היה נותן בהם סימנים: דצ"ך עד"ש באח"ב", כאמצעי לזכירת עשר המכות לפי סדרן.

נוטריקון כפרשנות המקרא על דרך הרמז


כבר במדרשי התנאים נעשה שימוש בנוטריקון בכדי לפרש כתובים שמשמעותם אינה ברורה או כאלה שרוצים לצקת לתוכם תוכן נוסף. השימוש שעושים חז"ל בנוטריקון הוא רב ומגוון. באופן מסורתי נתפס הנוטריקון כדרך קריאה אפשרית לטקסט עצמו.
א"ר יוחנן משום ר' יוסי בן זימרא מנין ללשון נוטריקון מן התורה שנא' (בראשית יז, ה) כי א"ב המו"ן גוים נתתיך אב נתתיך לאומות בחור נתתיך באומות המון חביב נתתיך באומות מלך נתתיך לאומות ותיק נתתיך באומות נאמן נתתיך לאומות
— תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קה
הנוטריקון כאשר הוא בא במסורת הוא אחת מהדרכים של פרשנות המקרא ע"פ רובד הרמז במסגרת הפרדס. או כדרך לביטוי דברי אגדה המושכים את הלב. ביטויים רבים לכך ישנם בחיבורו של בעל הטורים בפרשנותו לתורה, חיבור המצורף לרוב בצורה מקוצרת למקראות גדולות אם כי גם הוא עצמו מציין שחלק מדבריו הם פרפראות לתורה בלבד, כלומר כקישוט. בקרב כלל הציבור הרחב נהוג לעיתים רבות לעשות שימוש בטכניקה זו כדי לתבל את דרשותיהם או ברכותיהם כפי העולה על הדמיון. רעיונות שכאלו מכונים בשם וורט, ביטוי השאול מן היידיש כדי לציין שזהו דבר נחמד ולא יותר.