קשר (חבל)

קשר הוא חיבור של חבל, חוט ודומיהם לעצם אחר או לעצמו, כאשר החיבור מתבצע רק בכריכות ופיתולים בחבל, ללא שימוש באמצעים או בחומרים נוספים. השימוש בקשרים ידוע כבר מהתקופה הפרהיסטורית, והוא שוכלל במיוחד בתחומי הימאות, המחנאות והטיפוס.
בימי קדם שימשו קשרים גם לצורך מדידה, רישום ומעקב; כך נולדה למשל יחידת המהירות הימית קשר, שאומצה גם בתעופה.
לבני האינקה, שחיו ברכס האנדים בפרו שימשו קשרים לצורך רישום ותקשורת. הם ניהלו את ממלכתם ללא כתב של ממש, והרשומות שלהם נוהלו בחבלים קשורים, מעין כתב, שנקרא קיפו (Kiphu).
אחת הטכניקות ליצירת שטיחים היא קשירת חוטים קצרים לרשת, ולמעשה ניתן להתייחס לכל אריג כאל "קשר אחד גדול", כאשר הקשירה המשמשת ליצירת הבד נקראת אריגה או סריגה.
קשרים משתלבים גם בדתות ובאמנות מימי קדם ועד היום.

פרהיסטוריה

הקדמונים השתמשו לצורך קשירה בחוטים מהטבע; למשל – קנוקנות של גפנים, עלי במבוק, סיבים שהופקו מעלי צמח האֲגָבָה, או גידים מהחי. לקשירה היה תפקיד מעשי בחיי האדם, למשל לחיבור להב גרזן העשוי מאבן צור לידית העץ שלו, קשירת קרס עשוי עצם ליצירת חכה, או לחיבור קלונסאות לבנית צריפים, גשרים וכדומה.

סין העתיקה

בסין, גשר הקשת הבנוי על ידי קשירה של קורות במבוק באמצעות חבלי במבוק הוא אייקון ארכאולוגי שמידת פרסומו משתווה לפרסומו של מגדל אייפל, למשל, במערב. גשרים אלה ידועים בין השאר מציורים סיניים עתיקים.

אלכסנדר מוקדון והקשר הגורדי

הקשר המפורסם ביותר בהיסטוריה המערבית הוא כנראה קשר גורדי אשר הפך בהשאלה למושג המתאר תסבוכת של אירועים שקשה להתירה:
„הניסיון הקיצוני של התרת הקשר הגורדי המדיני והארצי בבת אחת לפתרון שאלת ההוה"
— ברדיצ'בסקי, מאמרים ע"ו

קשרים באסלאם

„אמר שליח האל, "השטן שם שלושה קשרים מאחורי כל הישן. על כל קשר הוא קורא ונושף את המילים הבאות, 'הלילה ארוך, המשך לישון.' כאשר הישן מתעורר וזוכר את אללה, מותר קשר אחד; כאשר הוא מטָּהֵר, מותר הקשר השני; כאשר הוא מתפלל, מותר הקשר השלישי והוא קם נמרץ ובלב טוב באותו בוקר; ולא – הוא קם עצלן ובלב כבד."
— מהקובץ „צחיח' אל-בוכרי", כרך 2, ספר 21, מספר 243

קשרים בנצרות

נזירי הכנסייה היוונית משתמשים בקומבולוגיון (או קומבושוינון) - חבל עם מאה קשרים לספירת כריעות ברך והצטלבויות בזמן התפילה.

קשרים בבודהיזם

הבודהיסטים מציירים תבניות דו-ממדיות בהשראה של קשרים ללא קצוות. למשל, הקשר הבלתי נגמר הוא אחד משמונה סמלי המזל של הבודהיזם הטיבטי, אשר מהווה גם סמל לאהבה, שמחה ושגשוג אינסופיים.

פיזיקה של קשרים

התופעה הפיזיקלית החשובה ביותר בקשר היא החיכוך. אילולא החיכוך, כל קשר היה מחליק ונפתח. חבלים חלקים או רטובים מחייבים קשרים מיוחדים – למשל, קשר הדייגים המשמש לחיבור חוטי ניילון.
מציינים את חוזק הקשר במידה בה הוא מחליש את החבל, והוא נמדד באחוזים מעומס הקריעה של החבל. לדוגמה, לולאת שמינית מחלישה את החבל בכעשרים אחוזים. לקשרים שונים חוזק שונה, ורוב הקשרים השימושיים מחלישים את החבל בין 15 ל-40 אחוזים. חוזק הקשר תלוי במידה רבה בתכונות הנובעות ממבנה החבל ומן החומר ממנו הוא עשוי, ובמיוחד באלאסטיות שלו, בקשירוּת (עד כמה הוא "נוח" לקשירת קשרים) שלו ובהבדלים בין אלמנטים שונים בחבל (למשל, ליבה ומעטפת). ההבדל בין מידת ההחלשה בין קשרים שונים תלויה במספר גורמים:

רדיוס העקמומיות המינימלי של החבל בתוך הקשר

קשר מחליש את החבל מכיוון שכיפוף החבל שבתוך הקשר יוצר חלוקה לא שווה של העומס בין הסיבים, ולכן עומס מוגבר על חלק מהם. הקשר חלש יותר משאר החבל, ולכן החבל נקרע דווקא שם. כדי להבין מדוע זה כך, נציין, שכדי לקשור קשר בחבל הוא חייב להתכופף. בגלל שלחבל, ואפילו הדק ביותר, יש עובי, מרכיבי החבל בחלק החיצוני של הכפיפה הזו נמתחים והרכיבים הפנימיים בכפיפה אינם נמתחים. במילים אחרות ניתן לומר כי רק חלק מן החבל נושא בעומס בנקודת הכפיפה, וברור כי החבל חלש יותר בנקודה זו. יוצא מכאן שהנקודה החלשה ביותר בקשר היא זו בה רדיוס העקמומיות הוא מינימלי (השבירה בחבל חזקה ביותר) והכיפוף הוא חד ביותר. נקודה זו נקראת בשם ניפּ (nip). למרבית הקשרים יש שני ניפים. ניתן להעריך בקירוב ראשון חוזק של קשר על פי מראהו ורדיוס הכיפוף בניפים שלו. קל להשוות שני קשרים על פי רדיוס הכיפוף בניפים, ולקבל הערכה איכותית איזה מהם חזק יותר.

קשרים בימאות

ימאים משתמשים בקשרים לקשירת הספינה לברווז שברציף, לחיבור חבל לעוגן, לחיבור המעלנים למפרשים, לקשירת המעלנים לאחר הרמת המפרשים, ועוד.
קשרים כגון: הצלה, קשר טבעת (שני חצאי-קביעות), קשר בוהן, קשר דייגים, קשר דייגים כפול, שמינית, קשר בוהן כפול (קשר אל"ף) ועוד.
ישנן גם קשרי עלמנות כגון ראש טורקי ואגרוף קוף.

קשרים במחנאות

במחנאות משתמשים בקשרים לבניית אוהלים – לחיבור בד האוהל למוטות האוהל וליתדות, לבניית מבנים מסנדות (מוטות), ועוד.

קשרים אצל מובילים

נהגי משאיות ובכלל מובילים ברכב משתמשים בחבלים לקיבוע משאות לרכב, ולקשירת יריעות הגנה המכסות את המטען.

קשרים בטיפוס, מערנות וקניונינג, וחילוצי חבלים

מטפסים משתמשים בקשרים לעיגון חבל הטיפוס, לחיבור החבלים לאביזרים השונים, לאבטחת המטפסים מפני נפילה, ועוד. בטיפוס משתמשים במגוון רב של קשרים, לולאות וקביעות וביניהם: שמינית, שמינית עוקבת, פלמי, דייגים כפול, הצלה, פרפר, מוט, איטלקי, פרוסיק, פרוסיק צרפתי ופרפר אלפיני.

קשרים בדיג

דייגים משתמשים בקשרים לחיבור חוטים שונים, לקשירת הקרסים, המשקולות והמצופים. כמו כן עליהם ללמוד דרכים למנוע קשירה לא-רצונית ("פלונטר") בחבלים ובחוטים.