תנועת דרור-ישראל

תנועת דרור-ישראל, שהוקמה בשנת 2006, מאגדת בתוכה את תנועת הנוער "הנוער העובד והלומד", תנועת הבוגרים "מחדשי רעיון החלוץ בישראל" (מרח"ב), ואת "קהילת קיבוצי הקבוצות השתפנים משימתיים". החברים הבוגרים בתנועה שואפים לבסס את אורח חייהם על הערכים של תנועת הנוער. התנועה פועלת לאור תפיסה של שינוי חברתי באמצעות חינוך ודוגלת ברעיונות של שוויון ערך האדם, ציונות סוציאליסטית, דמוקרטיה, חלוציות, חתירה לשלום וערכי תנועת העבודה; ובאורח חיים של הגשמה, שיתוף וחינוך.

הקמת התנועה

מאז הקמתה בשנות ה-20 ועד שלהי שנות ה-80 של המאה ה-20, אפיק ההגשמה המקובל בתנועת הנוער העובד והלומד היה חיים בוגרים במסגרת קיבוץ. בוגרי התנועה היו מצטרפים ("מחזקים") לקיבוץ קיים או מקימים קיבוץ חדש. עד קום המדינה, הקמת הקיבוצים על ידי בוגרי התנועה התבצעה במבצעים לאומיים (כגון: חומה ומגדל, שלושת המצפים, 11 הנקודות) לאחר תקופת הכשרה. מאז קום המדינה הוקמו קיבוצים באמצעות היאחזות נח"ל. בוגרי הנוער העובד והלומד הקימו וחיזקו למעלה ממאה קיבוצים ביובל השנים 1930-1980.
תהליכי השינוי וההפרטה בקיבוצים במהלך שנות ה-90 יצרו משבר עבור בוגרי התנועה. בוגרי התנועה התקשו לממש במסגרתם את ערכי השיתוף והחלוציות עליהם התחנכו בתנועה ואותם ביקשו להגשים בחייהם הבוגרים. שינויים אלה הביאו לתהליך של חשיבה מחודשת על יעדי ההגשמה בתנועת הנוער העובד והלומד, תהליך שכונה "להוביל שנית" שהתקיים בין השנים 1992–1995, ובמסגרתו הוחלט לשנות את אפיק ההגשמה בתנועה. במקום יעד ההגשמה המסורתי בחרו הבוגרים להקים תנועת בוגרים שתפנית-משימתית המגשימה את הייעוד החלוצי באופנים אחרים. בוגרי התנועה החלו להתרכז בהקמת קיבוצי מחנכים וקיבוצים עירוניים בהקמת ארגונים קואופרטיביים, בעשייה חינוכית ועוד.
תנועת הבוגרים של הנוער העובד והלומד (מרח"ב) מונה -1,000 חברים] המאורגנים במעגלים שונים. גודלה של התנועה, הקשרים בין תנועת הבוגרים לתנועת הנוער והרצון בהרחבת הפעילות הובילו להחלטה להקים את תנועת דרור ישראל, שתאגד בתוכה את מכלול פעילויות "הנוער העובד והלומד", ארגונים חדשים שהוקמו על ידי בוגרי התנועה, ואת מסגרות חייהם המגוונים של בוגרי התנועה.
בשנת 2006 החלה תנועת הבוגרים לשלוח עשרות צעירים בשנה לפעול בתנועת בני המושבים שפעלה קודם לכן כחטיבה עצמאית בתנועת הנוער העובד עוד לפני קום המדינה.
הנוער העובד והלומד החליטה על ייסוד תנועת דרור-ישראל בישיבת מזכירות החניכים הארצית (מוסד נציגותי של חניכי הנוער העובד והלומד) בנובמבר 2008. החלטת המזכירות והצטרפות תנועת הנוער לאותה תנועה רעיונית הביאה להקמת תנועת דרור-ישראל המשותפת לחניכי הנוער העובד והלומד ובוגריו. לתנועה הצטרפו גם בוגרים של הבונים דרור שעלו לישראל.
התנועה זכתה בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי לשנת תשע"א (2011).
באוקטובר 2018 פרשה תנועת הנוער בני המושבים מתנועת דרור-ישראל בשל טענות שאנשי תנועת הנוער העובד והלומד לא העבירו לתנועת בני המושבים עשרות מיליוני שקלים שקיבלו עבור פעילותה וכן טענות בדבר אי סדרים כספיים.

הקשר לתנועת דרור בגולה

תנועת דרור ישראל אימצה את שמה ואת רעיונותיה של תנועת "דרור-פרייהייט", שפעלה באירופה בתקופת מלחמת העולם השנייה ואחריה ולקחה חלק פעיל במרידות בגטאות. חווקה פולמן-רבן, חניכת תנועת דרור ההיסטורית וחברה באי"ל בוורשה גרסה כי: 
תנועת 'הנוער העובד' של היום ממשיכה את אופייה וערכיה של תנועת 'דרור' החלוצית של לפני המלחמה ובזמן המלחמה, במחתרת ובמרד

בנאום בבית העלמין של לוחמי הגיטאות ביום השואה תשס"ו אמר פסח האוספטר, מזכ"ל דרור-ישראל: 
...בשמו של המרכז החי הכלל תנועתי,
אשר עמס על כתפיו ההסכמה ההכרעה, 
להקים את התנועה דרור מאפר, עפר, השיכחה ההשכחה 
ולתת לה חיים על זו האדמה...

מעגלי חיים

התנועה, שעל חניכיה וחבריה נמנים ילדים מגיל בית ספר יסודי והילך, מגדירה עצמה כ"תנועת חיים", ומסגרות החיים, החינוך וההגשמה שלה מקיפים את חיי החבר לפי תנאי חייו המשתנים כפעוט, ילד, נער, בוגר ומבוגר. כיום פועלים במסגרת דרור ישראל ארבעה מעגלי חיים: "בית הדמיון היוצר" מיועד לפעוטות וילדים עד גיל בית ספר יסודי. "תנועת הנוער" מיועדת לגיל הנעורים עד הגיוס לצבא. תנועת הבוגרים (מרח"ב) מיועדת לצעירים בישראל. קהיליית קיבוצי הקבוצות השתפניים-משימתיים מיועדת למבוגרים.

מעגל תנועת הבוגרים (מרח"ב)

מרח"ב - מחדשי רעיון החלוץ בישראל, היא תנועת הבוגרים של הנוער העובד והלומד. היא צמחה מתוך תנועת הנוער כנתיב הגשמה אלטרנטיבי לקיבוץ, עקב השינויים שחלו בתנועה הקיבוצית.
חברי תנועת הבוגרים חיים בקומונות בכל רחבי הארץ, במרחב העירוני והכפרי כאחד ועוסקים בפעילות חינוכית, בתנועת הנוער ומחוצה לה. חברי מרח"ב נעים בין גילאי 21 (בפרק המשימה, כחלק ממסלול השירות בנח"ל) עד 30 לערך. הדגש במעגל זה הוא על "התנסות" - שילוב של למידה וניסיון, באורחות חיים שיתופיים וחינוכיים.

מעגל קהיליית קיבוצי הקבוצות השתפניים-משימתיים

בקהיליית קיבוצי הקבוצות השתפניים-משימתיים חיים חברי דרור ישראל המבוגרים ומשפחותיהם. חברים אלה בדרך כלל בעשור הרביעי לחייהם או מבוגרים יותר, חיים ביישובים רבים בישראל, בצורות חיים שונות, וממשיכים בהגשמת ערכי התנועה במסגרת חייהם המבוגרים. גם חברי מעגל זה עוסקים בחינוך במסגרת אחד מאפיקי הפעולה של תנועת דרור-ישראל, אולם לרוב אינם פועלים במסגרת תנועת הנוער. רבים הם בוגרי "בית המדרש למורי עם" - מסלול לימודים אקדמאי המתקיים במכללה האקדמית בית ברל, המיועד לחברי התנועה ותנועות בוגרים נוספות ואשר מקנה תואר ראשון בחינוך, בהתמחויות שונות.

קבוצות וקיבוצי המחנכים

האופן המרכזי שבו חיים בוגרי תנועת הנוער הוא זה של קבוצות וקיבוצי מחנכים. המילה "קבוצה" מתארת בראש ובראשונה שותפות רעיונית, אולם שותפות זו מקבלת גם ביטויים כלכליים וחינוכיים. החברים חיים במסגרות שיתופיות, בקומונות, קיבוצים וקיבוצים עירוניים, ומקיימים פעילויות ומשימות חינוכיות בתנועת הנוער ומחוץ לה. קיבוצי המחנכים מונים כ-1,200 חברים בכ-80 קבוצות]. כל "קיבוץ" מונה בין 30 ל-100 חברים המחולקים ע"פ רוב למספר קבוצות (על כן יש להבין את המונח "קיבוץ" בהקשר זה כאוסף של קבוצות). בכל שנה מצטרפים לקיבוצי המחנכים עוד כ-100 חברים בוגרי שירות צבאי (בעיקר במסלול נח"ל) או אזרחי. אופן החיים המשותפים שונה ומשתנה בין הקבוצות והוא מעוצב על ידי בחירותיהם האישיות; הקבוצות מעצבות את אופיין ואת אופן חברותם בתנועה באופן בלתי פוסק.
חברי התנועה ברובם חיים אורח חיים צנוע והתנדבותי. חלק ניכר מהכנסות הבוגרים מקורו במשרות בתחום ההדרכה והחינוך. קיימים בתנועה גם מספר קואופרטיבים יצרניים, חלקם חינוכיים, אשר מסייעות לקיומה הכלכלי, וחלק מהחברים עובדים בעבודות שונות.
קיבוצי התנועה הם רביד ואשבל. התנועה מפעילה גם קיבוצי מחנכים עירוניים בערים: מצפה רמון, באר שבע, אשקלון, שדרות, רחובות, ראשון לציון, תל אביב, הדר הכרמל חיפה, עפולה, כרמיאל, נתניה, פתח תקווה, עכו, וירושלים, וכן קומונות שיתופיות של מחנכים ביישובים : רמת גן, חולון, אזור, טבריה, ואלמוג.

אפיקי פעולה

חברי תנועת דרור-ישראל מחנכים עשרות אלפי בני נוער, ילדים וצעירים במסגרות שונות - פורמליות ובלתי פורמליות. כל "קיבוץ" אחראי על אזור גאוגרפי מסוים (אולם קיימים שיתופי פעולה בין הקיבוצים והאזורים על פי רוב חופפים) ובהתאם לגודלו ולצורכי המקום בא במגע חינוכי עם בין 2,000 ל-4,000 בני נוער. הפעילות החינוכית מיועדת לכלל הסקטורים בחברה הישראלית: יהודים, עולים, ערבים, בדואים, דרוזים, בני נוער מהמרחב ההתיישבותי והעירוני וכו'. התנועה רואה חשיבות עליונה בפעולה בתוך כלל המגזרים בחברה הישראלית.

ביקורת על התנועה

מספר כתבות ופרסומים מתחו ביקורת על התנועה. המבקרים טענו שהתנועה מחייבת את חבריה לעבוד בחינוך בלבד והיא מאפשרת להם ללמוד במסלול חינוך אחד בלבד בבית ברל; ושכתוצאה מכך, בוגר אשר עוזב את התנועה מוצא עצמו עם כישורים מוגבלים. התנועה אינה מאפשרת לחבריה לשרת בצה"ל מחוץ למסגרת הנח"ל או לטייל בחו"ל אחרי צבא. לפי טענות נוספות התנועה כופה על חבריה חיים בצמצום, וכל הוצאה דורשת דיון והחלטה משותפת וכתוצאה מכך נסמכים החברים על תמיכה כלכלית מהוריהם. התנועה הכחישה את הטענות.