google/wiki40b huggingface dataset:
עמק קואה

היסטוריה

ההתיישבויות המוקדמות באזור נהר דורו מתוארכות לתקופה שלפני 90,000 שנים, וקיימים מספר ציורי סלע ונקודות יישוב לאורך הדורו ויובליו, בהם נהר קואה. ההתיישבויות שזוהו בעמק קואה שוכנות בקטע שבין קינטה דה בארקה לבין סאלטו דו בוי, אך בשל פעילויות עיבוד שונות שבוצעו באזור בשנים האחרונות, נהרסו חלק מהיישובים העתיקים, ללא כל יכולת לשחזרם.
בבדיקה של השרידים הארכאולוגיים התברר כי העמק אוכלס באופן מחזורי בתקופה הפלאוליתית. האנשים התיישבו על מצע של חלוקים וגושי שיסט, עליהם נמצאה פסולת סיתות של כלי אבן. שרידים אורגניים לא השתמרו עקב חומציות הקרקע. הפעילות העיקרית של תושבי המקום באותה תקופה כללה, בין היתר, שחיטת בעלי החיים הניצודים וסיתות אבנים. לפי פיזור מקורות חומר הגלם לסיתות הוסק כי תושבי האזור התפרסו על פני שטח שאורכו כ-200 קילומטרים. צורת ההתיישבות הזו התקיימה החל משנת 22,000 לפנה"ס, וככל הנראה נמשכה עד סביבות שנת 10,000 לפנה"ס. לאחר מכן אין עדויות להתיישבות כלשהי של בני אדם עד לאלף ה-6 לפנה"ס, כאשר מהגרים מצפון-מערב חצי האי האיברי הגיעו לעמק והחלו לעסוק בחקלאות.

תיארוך

רוב הציורים מתוארכים לתקופה הפלאוליתית העליונה, והקדומים שבהם מתוארכים ל-30,000 שנים לפני זמננו. בשנות ה-90 התעוררה מחלוקת בנוגע לגיל הציורים, וחלק מהמומחים הביע ספק באשר לדיוק התארוך. בעקבות מחקרים נוספים שנערכו במקום ותיארוך פחמן-14 המחלקות יושבה, וכיום סוברים רוב החוקרים כי תיארוך זה נכון.
לא כל הציורים משתייכים לתקופה הפלאוליתית. חלקם מתוארכים לתקופה הנאוליתית ואף לתקופה מאוחרת עוד יותר. חלק מהדמויות שצוירו בתקופה הפלאוליתית מכוסות על ידי דמויות מתקופות מאוחרות יותר. החוקרים יכולים להבחין בין ציורים פלאוליתיים לציורים מאוחרים יותר, ואף להבחין בין תקופות זמן שונות בתוך התקופה הפלאוליתית העליונה.

תיאור

הציורים נוצרו בארבע דרכים: חיתוך עדין על משטח קשה על מנת ליצור קווי מתאר, נקירה בסלע, שריטה של הסלע לצורכי הדגשת הדמות, וקירצוף של שכבות שונות על מנת ליצור אפקט של צבע.
האתרים בקואה מחולקים לשלוש קבוצות ראשיות. בדרום העמק שוכנת קבוצה קטנה של מקלטי-סלע גרניט, המכונה פאיה. במרחק 8 קילומטרים במורד הזרם שוכנת קבוצת ציורי השיסט קינטה דה בארקה ופֶנַשְׁקוֹזָה, ובין ריביירה דה פִּישְׁקוּשׁ להצטלבות עם הדורו נמצאת הקבוצה השלישית. עד כה התגלו 214 פאנלים מקושטים ב-22 קבוצות נפרדות, ומתוכן 17 נמצאות בגבולות השטח שהוכרז על ידי אונסק"ו. 15 פאנלים מתוך הקבוצה הזו כוללים בסך הכל 184 ציורים פלאוליתיים, שעליהם יש כ-1,200 דמויות של בעלי חיים. הדמויות המיוצגות בציורים הללו הן בקר-בר, סוסים, איילים אצילים, יעלים, ודגים. לא נמצא מתאם בין אופי הציורים בפאנלים ובאתרים השונים.
אחד המאפיינים הייחודיים של ציורי קואה הוא ההוספה של יותר מראש אחד לגוף בודד, בניסיון לדמות תחושה  של תנועה. אלמנט זה נפוץ בעיקר בציורי הסוסים. במקרים אחדים התגלו רק קווי המתאר של הציורים, והחוקרים שיערו כי צביעת הציורים נעשתה עם צבעים מינרליים שונים שדהו עם הזמן. התחריטים נמצאים תמיד על משטחי סלע אנכיים, ולא ברור האם היו תחריטים גם על פני סלע אופקיים או משופעים.
דג-ציפור

"דג ציפור" היא סדרת עבודות מאת הציירת הישראלית מיכל נאמן. הסדרה, שנוצרה החל מן המחצית השנייה של שנות השבעים, העמידה במרכזה יצור כלאיים שחציו דג וחציו השני ציפור. היצירות זכו למספר פרשנויות, שראו באופן כינון הזהות כנושא המרכזי של עבודות אלו.

היסטוריה

סדרת העבודות שבהן מופיע הדימוי של הדג ציפור, נוצרה במחצית השנייה של שנות השבעים. עבודות אלו נוצרו בעזרת טכניקה של קולאז' על לוח עץ לבוד. נאמן חיברה קטעי תצלומים של דג ושל ציפור לכדי דימוי היברידי אחד. מקורם של תצלומים אלו הוא מאנציקלופדיית "Natural Life". ברבות מן העבודות מודגשים השוליים העליונים והתחתונים של הקומפוזיציה בצבע או בטקסטורה אחרת. לצד הדימוי שילבה נאמן טקסטים ובהם התייחסויות ארס פואטיות, טקסטים אלו כוללים התייחסויות אל הנצרות והברית החדשה, כגון "הדג מאמין בציפור", "הבשורה על-פי הציפור", "הדג הוא הסוף של הציפור", "What is your name?", ‏"Triplicity" או "הדג הוא הבדיחה של הציפור". 
הדג והציפור מהווים סמלים במסורות נוצריות שונות. הדג נתפש כייצוג לישו מתוקף המילה היוונית לדג - ΙΧΘΥΣ, ואילו ציפור משמשת במסורות נוצריות אחרות כייצוג של רוח הקודש (כיונה) או כייצוג לישו - באמצעות ציפור אדום-החזה או נקבת שקנאי
בשנת 1977 הציגה נאמן תערוכה בשם "דג ציפור", שהתקיימה ב"גלריה רוס" בתל אביב ובה הוצגו עבודות מן הסדרה. במשך השנים יצרה נאמן עבודות נוספות העושות שימוש בדימוי של הדג-ציפור. עבודות אלו נוצרו בטכניקה של ציור בצבעי שמן על בד והן מהוות מעין ציטוט של העבודות המוקדמות. בשנת 2000, לדוגמה, יצרה נאמן את "פלאינדרום מלך משיח", ציור שמן על בד שבו יצרה את דימוי הדג-ציפור כציור. לצד הדימוי צירפה נאמן שני משפטים מאת אברהם אבן-עזרא, הבנויים כפלינדרום ודנים בשאלת המצאות האל והגאולה בקרב האנושות. 
בשנת 2007 יצרה נאמן, ביחד עם בן זוגה יוסי מר-חיים, את העבודה "הנקודות החזקות ביותר”. עבודה זו, שהוצגה בתערוכה "הפזורה" במרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, שילבה בין הקרנה מוגדלת של הציור ”הבשורה על-פי הציפור” (1977) לבין פסקול שיצר מר-חיים ואשר הושמע בעזרת טייפ סלילים.

פרשנות

ה"דג-ציפור", כמו שטען גיא בן-נר, איננו יצור המתאחה לכדי ישות אחת הומוגנית. השימוש של נאמן בטכניקת הקולאז' מדגיש את החיבורים המאולצים והופך את הדימוי מדימוי מיתולוגי ל"חלום בלהות של סכינים". בנוסף, הוסיף בן-נר, גם הטקסטים ביצירות "מבדילים בין דג לציפור, בין שמים למים, יוצרים היררכיות".
שרה ברייטברג-סמל תיארה את הדימויים בסדרה כעוסקים בשאלות אודות כינון זהות ובייחס אל היררכיות ומערכות תרבותיות:
הרמאפרודיטה בדמות המפלצת דג-ציפור [...] העלתה שאלות מעבר ליחסי תמונה וטקסט ולפערים שנפערים ביניהם, מעבר לשאלות הקולאז'. היא העמידה בספק את עצם קיומה של זהות כיישות מוגדרת היטב. היא העבירה את הסובייקט לרמה של פיקציה - הבדיה על הסובייקט המוגדר היטב - היא סדקה אותו מבפנים. (...) נאמן הכליאה והצליבה מיתוסים תרבותיים שונים, כשאמונה, תבונה, סטייה וזיכרון מפריכים זה את זה, חיים ביחד, מגחכים זה את זה ("הדג הוא הבדיחה של הציפור"), שואלים שאלות על תקפותם הכללית באמצעות הצבת גבול וסטיות.
גם נאמן עצמה תיארה את הופעתו של דימוי הדג והציפור, כמו גם של דימויים אחרים בעבודתה, כעיסוק בשאלות של זיהוי וזיהוי פגום. על פי נאמן עבודות אלו מאופיינת בפרקטיקה של "חקיינות, מימטיזם, ספקולאטוריות (The Appetite of the Eye) ושל פלינדרומיות (ADA)"‏
המלחמות הפרתיות

המלחמות הפרתיות הן כינוי למסעות מלחמה שערך הקיסר טראיאנוס כנגד האימפריה הפרתית בין השנים 114–117. במהלך המלחמות כבש טראיאנוס את בירת האימפריה הפרתית, קטסיפון. הוא נאלץ להפסיק את המלחמה כתוצאה מפריצת מרד התפוצות ברחבי הפרובינקיות החדשות שהוקמו, וכן במצרים, לוב ויהודה.
בשנת 114 יצא טראיאנוס למסע המלחמה האחרון שלו, המלחמות הפרתיות. על פי הסכמים קודמים, היה על האימפריה הפרתית להתייעץ עם רומא בטרם ימונה מלך ארמניה. הפרתים הפרו הסכם זה ומינו מלך שלא היה מקובל על הרומאים. בשנת 114 כבש טראיאנוס את ארמניה והדיח את מלכה. משם המשיך דרומה אל האימפריה הפרתית עצמה, וכבש את צפון מסופוטמיה, חדייב ודרום מסופוטמיה בשנת 115, ולבסוף את הבירה קטסיפון בשנת 116. הוא המשיך דרומה אל המפרץ הפרסי, והכריז על מסופוטמיה כפרובינקיה חדשה באימפריה. בשנת 116 חצה את הגבול לתוך פרס וכבש את העיר סוסה, הדיח את מלך הפרתים אוסורס הראשון והציב במקומו שליט בשם פרתמספטס. היה זה ההישג הגדול ביותר שהשיגו הרומאים בהתקדמותם במזרח, הישג שאף שליט רומי מאוחר יותר לא הגיע אליו.
החתול של שרק

תקציר הסרט

הסרט מתמקד בהרפתקאותיו של פוס החתול במגפיים (מגולם על ידי אנטוניו בנדרס) אשר מנסה, בסיוע המפטי דמפטי (מגולם על ידי זאק גליפיאנאקיס) והחתלתולה הפיקחית קיטי 'סופטפוז' (מגולמת על ידי סלמה הייק), לשדוד שעועית פלא מידי זוג פורעי חוק מסוכנים בשם ג'ק וג'יל (בילי בוב תורנטון ואיימי סדאריס) במטרה להציל את עירו.
ולדימיר מאקובסקי

חייו

ולדימיר מאקובסקי, בנו של אספן האמנות המפורסם איגור איוואנוביץ' מאקובסקי, הוא היה יהודי שנולד במוסקבה. לולדימיר היו שני אחים - ניקולאי מאקובסקי וקונסטנטין מקובסקי, ואחות אחת - אלכסנדרה מקובסקי; כל הארבעה נודעו בכישורם כציירים.
מאקובסקי למד בבית הספר לציור, פיסול ואדריכלות של מוסקבה וסיים את לימודיו בשנת 1869. שנה לאחר תום לימודיו מאקובסקי היה ממייסדי תנועת האמנים "הנודדים", אשר נודעה בתערוכות שהציג בערי רוסיה.
עבודותיו של מאקובסקי נודעו בהומור המופיע בהם - הומור המחפה על ציניות וביקורת חברתית. תמונותיו "מוכר מיץ האשכוליות" (1879), "משמרים פירות" (1876), ו"המברך" (1878) הן תמונות משעשעות וקומיות. לעומתן, "האסיר" (1878) ו"הנדבן" (1874) הן יצירות ציניות מהן משתקפת ביקורת רבה על החברה הרוסית של תקופתו. בתמונותיו מבקר מאקובסקי את היחס השקרי של האריסטוקרטיה לעניים - לכאורה יחס של סימפתיה אבל בפועל לא נעשה דבר על ידי האריסטוקרטיה לטובת פשוטי העם הנרדפים על ידי משטרת הצאר.
בשנת 1878 התקבל מאקובסקי לאקדמיה הקיסרית בסנקט פטרבורג.
בשנות ה-80 של המאה ה-19, עת בה פרח סגנון הציור "הדמוקרטי - סוציאלי" באמנות הרוסית, יצר מאקובסקי את יצירותיו הידועות ביותר: "בחדר החיצוני של בית המשפט" (1880), "האסיר המשוחרר" (1882), "נפילת הבנק" (1881) ו"בשדרה" (1888).
בשנת 1882 מונה לתפקיד פרופסור בבית הספר לאמנות של מוסקבה, בעקבות מותו של ואסילי פרוב.
בשנת 1894 התמנה לתפקיד מנהל בית הספר המכין של האקדמיה לאמנות.
לאחר מהפכת 1905 צייר מאקובסקי את היצירה "9 בינואר 1905, באי ואסילייב" המתאר את המשטרה הרוסית יורה בחפים מפשע. ציור נוסף מתקופה זו הוא "קורבנות בשדה חודין" המתאר מאות שנהרגו בעת הכתרת הצאר ניקולאי השני בשנת 1896.
בעקבות מהפכת אוקטובר בשנת 1917 היה מאקובסקי ממובלי סגנון הציור הריאליסטי- סוציאליסטי שהיה נפוץ בברית המועצות לאחר המהפכה.
מאקובסקי נפטר בשנת 1920 בפטרוגראד.
וולפגנג, רוזן פפאלץ-צווייבריקן

ביוגרפיה

וולפגנג נולד ב-26 בספטמבר 1526, ללודוויג השני, רוזן פפאלץ-צווייבריקן ואליזבת מהסן, רוזנת פפאלץ-צווייבריקן, בתם של וילהלם הראשון, רוזן הסן ואנה מבראונשווייג-וולפנביטל.
בשנת 1532 מת אביו לודוויג השני, רוזן פפאלץ-צווייבריקן, ווולפגנג עלה לשלטון במקומו. בתחילה החזיק וולפגנג גם בשטחי רוזנות ולדנץ, אולם בשנת 1543 מסר אותם לדודו רופרכט, רוזן פפאלץ-ולדנץ. בשנת 1548 כבש קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה את חלק משטחי הרוזנות במהלך הלחימה נגד הפרוטסטנטים, אולם החזיר אותם בשנת 1552. בשנת 1555 נחתם הסכם אוגסבורג שהסדיר את ענייני הדת בגרמניה, ובשנת 1556 נלחם וולפגנג כקצין פרשים נגד הטורקים.
בשנת 1557 ירש אוטו היינריך, רוזן פפאלץ-נויבורג את נסיכות הבוחר מפפאלץ, ולפי חוזה היידלברג העביר את רוזנות פפאלץ-נויבורג לוולפגנג.
בשנת 1569 הגיע וולפגנג בראש 14,000 חיילים לעזרת ההוגנוטים במלחמה השלישית של מלחמות הדת בצרפת ופלש לבורגון, אולם ב-11 ביוני 1569 נהרג וולפגנג בקרב על יד נקסון.
לאחר מותו חילקו בניו את נחלותיו ביניהם: פיליפ לודוויג קיבל את פפאלץ-נויבורג, יוהאן קיבל את פפאלץ-צווייבריקן, אוטו היינריך קיבל את פפאלץ-זולצבאך, פרידריך קיבל את פפאלץ-צווייבריקן-ווהנשטראוס-פארקשטיין וקרל קיבל את פפאלץ-צווייבריקן-בירקנפלד.
חוסאם חאיק

אודות

חאיק נולד בנצרת בשנת 1975 למשפחה ערבית-נוצרית. למד בתיכון הקתולי "סנט ג'וזף". בשנת 1995 החל ללמוד הנדסה כימית באוניברסיטת בן-גוריון שבנגב, ולאחר מכן המשיך לדוקטורט במסלול ישיר בטכניון אותו סיים בשנת 2002. בשנים 2002–2004 השלים פוסט דוקטורט במכון ויצמן באלקטרוניקה מולקולרית ובשנים 2004–2006 חקר את התחומים: 'התקנים חשמליים מבוססי ננו- חומרים' ו-'אפים אלקטרוניים' במסגרת תוכנית פולברייט, ב-מכון הטכנולוגי של קליפורניה. בשנת 2006 חזר חאיק לישראל והצטרף לפקולטה להנדסה כימית ומכון ראסל ברי לננוטכנולוגיה בטכניון. הקים קבוצת מחקר הכוללת נכון ל-2010 כ-36 חוקרים וכ-14 אנשי טכנולוגיה מרחבי העולם.
מאז שהצטרף פרופ' חאיק לטכניון זכה חאיק בפרסים רבים ואותות כבוד. ביניהם: מענק המצוינות היוקרתי על שם מארי קירי הניתן על ידי האיחוד האירופי – מענק אשר נחשב לראשון מסוגו בארץ ולגדול ביותר שקיבל מדען ישראלי יחיד אי פעם. כמו כן, פרופ' חאיק השתלב ברשימת 35 המדענים הצעירים המובילים בעולם של כתב העת MIT Technology Review וקיבל קתדרה ע"ש חורב למובילים במדע ובטכנולוגיה; פרס ברגמן למדענים מבטיחים; פרס ישראל-צרפת למדענים מצטיינים; פרס הרשל ריץ' ליזמות וחדשנות; פרס OXYGEN, ועוד. בשנת 2010 ממשלת צרפת העניקה לו את אות האבירות במסדר האקדמאים – אות אשר יוסד על ידי נפוליון בונפרטה ב-1808 להוקרת מדענים ואקדמאים חלוצים בתחומי המדע והחברה. אות זה נחשב לאחד מאותות ההוקרה האזרחיים העתיקים בעולם. בנוסף, בשנת 2010 פרופ' חאיק זכה במענק היוקרתי מטעם ה- European Research Council) ERC) ובמענק מהאיחוד האירופי לטובת תאגיד בראשו עמד, שכולל מדענים משמונה אוניברסיטאות וחברות אירופיות, ומפתח דור חדש של חיישנים ננומטריים למיון, אבחון ומעקב אחר מחלת סרטן הריאות, ובמטרה לסייע ביצירת טיפולים אישיים למחלה.
בנוסף להישגיו המחקריים, פרופ' חאיק זכה במספר רב של אותות כבוד בהוראה, כולל מרצה מצטיין מתמיד (4% הגבוהים ביותר). פרופ' חאיק הוא חתן "פרס ינאי לחינוך האקדמי" לשנת 2010–2011, הניתן כאות הוקרה לתרומה משמעותית וייחודית להוראה ולחינוך האקדמי. פרופ' חאיק משמש כעורך שותף לכתבי העת "Frontiers in Pharmacotherapy of Neoplastic Diseases”, חבר בכיר בוועדה המייעצת של כתב העת "Journal of Nanoscience Letters", וחבר בכיר בוועדות המדעיות של מספר חברות לאומיות ובינלאומיות. בנוסף, פרופ' חאיק משמש כמדען הראשי של חברת ננוז בע"מ, חברה לפיתוח ננוטכנולוגיות מתקדמות לאבחון סרטן באמצעות בדיקות נשימה.
הפיתוח החדשני של פרופ' חאיק, העומד במרכז עבודתו הוא “אף אלקטרוני ננומטרי”, NA-NOSE, שייעודו אבחון מספר סוגי מחלות בשלבים מוקדמים אצל חולים. ההנחה העומדת מאחורי הפיתוח היא כי לחולים יש תבניות חומרים נדיפים ייחודית באוויר הנשימה שלהם, בעזרתם ניתן לאבחן את המחלה. אבחון מוקדם של המחלה יאפשר טיפול טוב יותר, וסיכויי הצלחה גבוהים יותר.
הרעיון של פרופ' חאיק לפיתוח האף האלקטרוני, מתמקד בבדיקה ואפיון כמויות זעירות של חומרים באוויר הנשימה על ידי חיישנים ננו-טכנולוגיים זעירים. הרעיון הוא מהפכני והצלחתו תאפשר אבחון מחלות רבות, כגון מחלת הסרטן, זאת באמצעות נשיפה לתוך פיה, בדומה לבדיקת שכרות על באמצעות מכשיר הינשוף. תהליך הבדיקה כולל נשיפה של הנבדק לתוך שקית מיוחדת הנבדקת באמצעות ה "אף האלקטרוני" בו נמצאים חיישנים זעירים. המולקולות שבהבל פיו של הנבדק ייקשרו לחיישנים אלו ויעבירו אות חשמלי לשבב מחשב.
בשנת 2015 זכה בפרס הומבולדט מטעם קרן אלכסנדר פון הומבולדט הגרמנית, על תרומתו לאבחון מחלות באמצעות סמנים חדשניים.
נודולה

נודולה בפטרולוגיה – אחד מסוגי התרכיזים המתהווים בסלעי משקע. נודולות מופיעות לרוב בשכבות הערוכות במקביל בין שכבות של הסלע המכיל אותן.
נודולות מורכבות מחומרים שונים מאלה המרכיבים את הסלעים העוטפים אותן, והן עשויות להכיל סלע המורכב ממספר מינרלים או תרכיז של מינרל אחד בלבד. לדוגמה: נודולות של צור המורכבות מקוורץ או מכלקדון המצויות בסלעי גיר או קירטון המורכבים מן המינרל קלציט, נודולות של פוספוריט, גבס ועוד.

היווצרות

על קרקעית הים נוצרת בוצה של חומרים מן היבשה (חומרי בליה וסחף) ומן הים (שרידי בעלי חיים וצמחים).
בבוצה זו מתרחשים תהליכי דיאגנזה (diagenesis): תהליכים פיזיקליים, כימיים וביוגניים המלכדים את הגרגרים לסלע באמצעות הידוק ודחיסה. תהליכים אלה חלים על המשקע הרך לאחר הרבדתו וגורמים להתקשותו.
נודולות נוצרות כאשר החומרים המצויים בבוצה אינם מתערבבים ומסתלעים בנפרד זה מזה, או זה בתוך זה, בו-זמנית.
בצוקי הקירטון של ראש הנקרה מצויות נודולות רבות של צור: הגיר בבוצה יצר את סלעי הגיר והקירטון ואילו הסיליקה יצרה את נודולות הצור (ר' תמונות).
סוכנות החלל הבריטית

סוכנות החלל הבריטית (באנגלית: UK Space Agency) הוכרזה רשמית ב-23 במרץ 2010, והיא תחליף בהדרגה את המרכז הבריטי הלאומי לחלל בריכוז וניהול פעילויותיה של אנגליה בתחום החלל. הסוכנות החדשה החלה לפעול רשמית ב-1 באפריל 2010.
הקארסט הסלובקי

גאולוגיה, גאוגרפיה ואקלים

מבחינה גאולוגית עשוי הקארסט הסלובקי משתי שכבות. השכבה התחתונה היא שכבה בלתי חדירה של אבן חול, אבן גיר וצפחה מתור הטריאס המוקדם, ומעליה שכבת אבן גיר ודולומיט בעובי של שני ק"מ מהטריאס האמצעי והמאוחר. 
רמת הגיר נחרצה על ידי נהרות שיצרו בה עמקים עמוקים, והיא מתאפיינת בכל התופעות האופייניות לנוף הקארסטי, ובמיוחד בבולענים. בולענים אלה מגיעים בממוצע לרוחב של 100 מטר ולעומק של 20 מטר, ולרוחק מקסימלי של עד 250 מטר ולעומק של עד 45 מטר. באזור מאות מערות שהידועות שבהן הן מערת דומיצה (Domica) שאורך מעבריה מגיע ל-25 ק"מ ואלה חוצים את הגבול להונגריה, מערת אוחטינסקה ארגוניטובה (Ochtinská aragonitová), מערת גומבסצקה (Gombasecká) ומערת יסובסקה (Jasovská) הפתוחות כולן לקהל. מערות אחרות הן מערת קרסנוהורסקה (Krásnohorská) ומערת הרושובסקה (Hrušovská), ותופעה ייחודית, בהתחשב בגובה הטופוגרפי של האזור, היא קיומן של שתי "מערות קרח" - מערת דובשינסקה לאדובה (Dobšinská ľadová) ומערת סילצקה לאדניצה (Silicka ľadnica). 
באזור זורם נגר עילי רק בין אגני ההרים והוא מנוקז במלואו אל נהר סלאנה (Slaná) הנשפך בסופו של דבר אל נהר טיסה בהונגריה. על יובליו של הסלאנה נמנים השטיטניק (Štítnik) והטורניה (Turňa), ושלושת הנהרות ניזונים גם מזרימת מים קארסטית תת-קרקעית. זרימה זו נעשית במערכת תת-קרקעית מורכבת, שעיקרה בסלע שהונח במקום בתקופת הטריאס האמצעית על מצע הקרקע האטום. המקור העיקרי לנגר התת-קרקעי הוא ממשקעים המחלחלים ישירות אל תוך הקרקע, אולם גם מנגר עילי. בשטח מספר אגמים קארסטיים שהידוע שבהם הוא אגם ישטריצ'ייה (Jašteričie jazero), וההר הגבוה ביותר הוא הר ילני (Jelení vrch) הנישא לגובה של 947 מטר. 
האקלים ממוזג, יבשתי ולח ובו ארבע עונות מובחנות, וקיץ ממושך יחסית. טמפרטורות המינימום נעות בין C°-3 ל-6-°C בהתאם לגובה הטופוגרפי, וטמפרטורות המקסימום מגיעות ל-C°16 עד C°18 בהתאמה. כמות המשקעים השנתית עומדת על 650 עד 800 מ"מ בממוצע, ושלג מכסה את האזור משך 40 עד 50 ימים בשנה בממוצע.

החי והצומח

הפלורה בקארסט הסלובקי היא עירוב של צמחיית הרים קרפטית עם צמחייה האופיינית למישורי הונגריה, כשהראשונה גדלה בחלקים העליונים והחשופים של הרמה ובעמקים הקרים, בעוד שהאחרת משתרעת על מורדות הגבעות הדרומיים והיבשים יחסית. בשל עובדה זו מהווה האזור את הנקודה הדרומית ביותר לחלק ממיני הצמחים ההרריים והצפונית ביותר למספר מינים ים-תיכוניים. כ-70% מהשטח מכוסים ביערות של מספר מיני אלון ומספר מיני עצים נוספים כמו האשור. 
על היונקים בקארסט הסלובקי נמנים הזאב המצוי, השונר הצפוני, האייל האציל, אייל הכרמל, חזיר הבר, חתול הבר והגירית המצויה. תשומת לב מדעית מיוחדת מושך עולם החי התת-קרקעי המתקיים במערות הקארסטיות, והכולל תולעים, חיפושיות, סוגים שונים של רכיכות וסרטנאים ו-21 מיני עטלפים.
הוצאת הוד-עמי

הוד-עמי היא הוצאת ספרים המתמחה בספרי הדרכה בנושא מחשבים. הוקמה בשנת 1968 על ידי המהנדס יצחק עמיהוד.

אודות

יצחק עמיהוד, מהנדס מכונות במקצועו, שרת בצבא בצוות הראשון של ממר"ם, עבד ב-IBM, החל בשנת 1968 לכתוב ספר הדרכה לשימוש במחשב. הוא חיפש הוצאה שתוציא את ספרו, אולם התקשה למצוא והחליט להוציא את הספר בעצמו. הספר, "המחשב האלקטרוני ועבוד הנתונים", הוא הראשון שיצא לאור בהוצאת הוד-עמי.
ההוצאה מפרסמת הן ספרי מקור בעברית והן ספרות הדרכה מתורגמת. בין השאר יצאו במסגרתה ספרו של אריה סקופ, מנכ"ל מיקרוסופט ישראל וגם ספרי מחשבים של הסופר אורי אדלמן. ההוצאה עוסקת גם בהוצאת ספרים עבור אחרים ולאחרונה מתמחה בתרגום ובהפקה של מדריכים למשתמש בנושאים שונים.
מתחילת שנות ה-2000 החלה ההוצאה לפרסם גם ספרי ניהול וספרי ילדים.
ההוצאה מנוהלת עד היום על ידי משפחת עמיהוד. משרדיה נמצאים בקיבוץ גליל ים.
בשנים האחרונות ההוצאה עוסקת בפעילות מגוונת: הוצאה לאור של ספרי מחשבים כבעבר; הפקות ספרים של מחברים ישראליים וביניהם תולדות חיים, ספרי ניהול וכלכלה, רומנים ועוד; תרגום והפקה של ספרי "מדריך למשתמש", עלוני פרסום וכדומה עבור עסקים בתחומים שונים. בתחום זה היא מתמחית בתרגום והפקה של מדריכים לטלפונים סלולריים.
מקסימיליאן ארנולד

קריירת מועדונים

ארנולד עזב את ביתו בגיל 12, במטרה להצטרף לאקדמיית הכדורגל לנערים של דינמו דרזדן. שלוש שנים בלבד לאחר מכן, הוא הצטרף לוולפסבורג. יחד עם קבוצות הנערים של מועדונו החדש, זכה ארנולד ב-2 תוארי אליפות לנוער, ב-2009 וב-2011.
ב-26 בנובמבר 2011 ארנולד ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת הבוגרים, כאשר נכנס כמחליף בשלב מאוחר של משחק החוץ מול אוגסבורג, בו הפסידה קבוצתו 2-0. במשחק זה, ארנולד עשה היסטוריה במועדונו, כאשר היה לשחקן הצעיר ביותר שמשחק עבורו, בגיל 17, חמישה חודשים -30 ימים בלבד.
ב-13 באפריל 2013, ארנולד כבש את שערו המקצועני הראשון, כאשר כבש את השער הראשון במשחק התיקו 2-2 נגד 1899 הופנהיים. כך, גם קבע שיא חדש נוסף במועדון, והיה לכובש הצעיר ביותר בוולפסבורג. ב-22 ביוני 2013, ארנולד חתם על חוזה ארבע-שנתי חדש במועדונו.
תפילת תשע

תפילת תשע היא תפילת העמידה הנאמרת בתפילת מוסף של ראש השנה, ומבוססת על תפילת שבע. התפילה כוללת את ברכות מלכויות, זכרונות ושופרות. במהלך התפילה נהוג לתקוע בשופר במספר הזדמנויות.

תוכן התפילה

בשונה מתפילות מוסף של שאר חגי ישראל, בהם נאמרת תפילת שבע הכוללת את שש הברכות הקבועות וברכת קדושת היום (המותאמת למאורע החל באותו יום), בראש השנה נאמרת תפילה הכוללת תשע ברכות.
למעשה, מדובר בתוספת של 3 ברכות אל מול תפילת שבע, אך אחת הברכות משולבת בברכת קדושת היום, ושתיהן נספרות כברכה אחת.

מלכויות

כשלב ראשון לקראת פניה אל ה' ביום הדין, על המתפלל לקבל עליו את מלכות ה'. פעולה זו מתבצעת בברכת מלכויות. פתיחת הברכה היא קטע התפילה עלינו לשבח, וסיומה בבקשה "מלוך על כל העולם כולו בכבודך", המשולבת עם סיום ברכת קדושת היום.

השתחוואה

במסגרת אמירת קטע זה בחזרת הש"ץ, משתחווים המתפללים אפיים ארצה. השתחוואה כזו הייתה מתבצעת בבית המקדש באופן תדיר, אך נאסרה מחוץ להר הבית. בתפילת תשע, כאשר מגיע החזן למילים "ואנחנו כורעים ומשתחווים", כל הקהל משתחווה.

השתחוות זו, אינה נעשית על הרצפה עצמה, אלא על גבי דבר מה החוצץ בין המתפלל ובין הרצפה, שכן השתחוואה על רצפת אבנים אסורה, מחוץ לבית המקדש.

זכרונות

פתיחת ברכת זכרונות מציגה את יכולת המשפט של הקב"ה במלוא הדרה, בכך שכל הנתונים פרוסים לפניו, וכי פרט לא יכול להישכח. התבוננות כזו במציאות היא הכרחית על מנת לקבל את המשפט הנערך על ידי הקב"ה ביום זה כלגיטימי.
הפסוקים בברכה זו ותחימתה מציגים זווית שונה במעט של הזיכרון - העלאת "זכות ראשונים", על מנת שתסייע למתפלל. באופן נקודתי, נמצאת הברכה בסימן הזכרת זכותם של אברהם אבינו ויצחק אבינו לאור תפקודם בעקידת יצחק.
בסיום הברכה מופיעה הבקשה "זכרנו בזיכרון טוב לפניך".

שופרות

מטרת ברכת שופרות להציג את עוצמתו של הקב"ה, ואת הצורך בגידולו והעצמתו. כמו כן, מוזכרת בברכה השאיפה שקול השופר המושמע על ידי עם ישראל ביום זה יעמוד לזכותם במשפט.
פתיחת הברכה מציגה את מעמד הר סיני, בו נשמע קול שופר, וסיומה בבקשה "תקע בשופר גדול לחרותנו".
אפותם

תכונות האפותם

האפותם a יכול לשמש לחישוב השטח של מצולע משוכלל בעל n צלעות באורך s:

אפשר לראות את נכונות הנוסחה אם מחלקים את המצולע ל-n משולשים שווי שוקיים חופפים (עם קודקודי המשולשים במרכז המצולע ועם הבסיסים על צלעות המצולע). שטח משולש הוא מחצית הבסיס כפול הגובה ולכן שטח כל אחד מ-n המשולשים הוא .
 הוא היקף המצולע ולכן ניתן גם לכתוב:
האפותם של מצולע משוכלל שווה לרדיוס של המעגל החסום במצולע. לכן הוא גם שווה למרחק המינימלי בין צלע למרכז המעגל. ככל שלמצולע יש יותר צלעות כך שטחו שואף לשטח המעגל החסום, והיקף המצולע p שואף להיקף המעגל החסום . מכל אלה נובעת הנוסחה לחישוב שטח העיגול:

מציאת האפותם

ניתן למצוא את האפותם של מצולע משוכלל במספר דרכים. 

האפותם a של מצולע משוכלל בעל n צלעות באורך s ועם רדיוס R למעגל החוסם את המצולע שווה:
ניתן להשתכנע בכך אם מעיינים ב-n המשולשים שווי השוקיים שהוזכרו בדיון למעלה. אם חוצים כל משולש כזה לרוחב מתקבל משולש ישר-זווית בו אורכי הניצבים הם  ו- a (האפותם), היתר הוא R והזווית בקודקוד היא . 

האפותם גם שווה ל
נוסחאות אלו שימושיות גם אם ידועים רק היקף המצולע p ומספר הצלעות n כיוון ש .
אור (הרלדיקה)

בהרלדיקה, אור (מצרפתית: Or, זהב) הוא טינקטורת זהב. היא שייכת לקבוצת הטינקטורות הבהירות, ה"מתכתיות", והיא מצוירת על פי רוב כצבע צהוב למרות שעלי זהב שובצו בשלטי אצולה רבים. בגילוף ובחריטה האזורים הצבועים באור מיוצגים בתבנית של נקודות.
השימוש במילה זהב (gold) בבלאזון האנגלי במקום המילה "אור" נועד לפעמים למנוע את החזרה על המילה "אור" בתיאור, כאשר ההחלפה הייתה באופנה כאשר הבלאסון נכתב לראשונה, או הועדף על ידי הממונה על השלטים.
מיץ תפוזים

מיץ תפוזים הוא מיץ פירות המופק מסחיטת תפוזים. הוא נפוץ במדינות רבות בעולם, ונהוג לשתות אותו בארוחת הבוקר. ברזיל היא המובילה בייצוא של מיץ תפוזים, ואחריה ארצות הברית ובעיקר פלורידה, שם הוא נחשב ל"מיץ המדינה" הרשמי.
תפוז ממוצע יניב כ-90 גרם של מיץ. מלבד המים והסוכר שבו, מיץ התפוזים הוא מקור טוב לוויטמין C, לאשלגן ולחומצה פולית (ויטמין B9), המועילה לנשים בהיריון. יצרנים מסוימים מוסיפים למיץ חומרים מזינים אחרים, כגון סידן או ויטמין D, שאינם מצויים בתפוז באופן טבעי, ויש אף המוסיפים חומצת לימון. בשל החומצה, דרגת ה-pH של מיץ התפוזים היא בדרך כלל 3.5. שתייה של מיץ תפוזים לאורך זמן יכולה על כן לשחוק את מעטה האמייל של השן.

ייצור מסחרי של מיץ תפוזים קפוא ומרוכז

בייצור מסחרי של מיץ תפוזים קפוא, לאחר הסחיטה עובר מיץ התפוזים תהליך פיסטור וסינון ולאחריו תהליך אידוי בתנאי ריק וחום. לאחר אידוי רוב המים בתערובת המיץ, נותר תרכיז אשר כ-65% ממשקלו הם סוכר. תרכיז זה מאוכסן בהקפאה בטמפרטורה של מינוס 12 מעלות. לעיתים, בתום תהליך האידוי מוסיפים לתערובת תמציות, ויטמין C ושמנים כדי להשיב לחומר תכונות של טעם וערך תזונתי.
תהליך ייצור מיץ תפוזים קפוא פותח במכון המחקר על הדרים של אוניברסיטת פלורידה בשנת 1948. מאז הפך המוצר לסחורה הנסחרת בשוק הסחורות, בעיקר בבורסות סחורות בארצות הברית. מאז 1966 ניתן לקנות חוזים עתידיים של מיץ תפוזים קפוא ומרוכז בבורסת הסחורות של ניו יורק. החל משנת 1985 ניתן לקנות אופציות על מיץ תפוזים קפוא ומרוכז.
לירון עמרם

לירון עמרם (נולד ב-1988) הוא מוזיקאי וזמר ישראלי, השר בסגנון המוזיקה האלקטרונית והפופ, בשילוב שירה תימנית מסורתית.

ביוגרפיה

לירון עמרם נולד וגדל בפתח תקווה. הוא בנו של הזמר אהרן עמרם. למד במדרשיית נעם והחל לנגן בגיל 15 מוזיקת רוקנרול ופאנק. שרת בצה"ל כלוחם בגולני ולמד בישיבות עתניאל ושיח יצחק. לאחר שהשתחרר מצה"ל ביצע שירים של אביו בעיבודים מודרניים. ב-2014 הוא החל להופיע עם ההרכב לירון עמרם והפנתרים.
ב-2015 נבחר כאמן האלטרנטיבי של mako לשנת תשע"ה. ב-2016 הוציא את שירו "חלום ישן" שהושמע רבות בתחנות הרדיו, והיה לשיר המושמע ביותר בשנת תשע"ז בתחנת גלגלצ. לאחריו הוציא את הסינגל "תמיד אותו סיפור" אותו כתב, הלחין ועיבד. בפברואר 2018 הוציא את שירו "ים של דמיונות", סינגל רביעי מתוך אלבום הבכורה.במאי 2018 זכה בפרס הישג השנה לתגלית השנה של אקו"ם לשנת 2017. אלבום הבכורה שלו, "חלום ישן", יצא בסוף שנת 2018. באותה השנה הקליט מחדש את השיר "Galbi" של עפרה חזה, עבור אלבום המחווה קול הנשמה - שרים עפרה חזה.