יד בנימין

היסטוריה

המרכז החינוכי יד בנימין נוסד בשנת 1962 על ידי תנועת פועלי אגודת ישראל בשיתוף עם המועצה האזורית נחל שורק, כעשרים ק"מ דרומית לעיר רחובות על שמו ולהנצחת פועלו של אחד ממנהיגיה הבולטים של תנועת פועלי אגודת ישראל ושר הדואר, הרב בנימין מינץ.
המרכז נרשם בתחילה כ"אגודה חינוכית" ובשלב מאוחר יותר (1984) אושר על ידי רשם העמותות כעמותת מלכ"ר אשר מטרותיה העיקריות "הנצחתו של המנוח על ידי הקמת מרכז לתורה, לתרבות לחיי חברה ולהכשרה תורתית חקלאית ומקצועית, בתחום המועצה האזורית נחל שורק".
המרכז הוקם על שטח של 251.201 דונם, על חלק משטחו של יישוב העולים "נתיבה", שהוחכר לעמותה בשיתוף הסוכנות היהודית "בחוזה חכירה" לדורות.
בשטחי המוסד הוקמו 11 כיתות ומבני חינוך, 4 פנימיות לאכלוסם של 320 תלמידים, מטבח חדר אוכל, מעבדות מקצועיות, בתי כנסת, כיתות לימוד, ספרייה, מרפאה, מכבסה וכו', וכן 29 בתים רובם צמודי קרקע אשר שופצו והותאמו לאכלוס הצוות החינוכי ומשפחתם.
בנין המועצה האזורית נחל שורק ומבני הספח של המועצה הוקמו על שטחי המוסד, הכלולים בהסכם החכירה עם מינהל מקרקעי ישראל, דמי החכירה על כלל השטח המוחכר שולמו באופן קבוע ומדי שנה על ידי המרכז החינוכי יד בנימין. 
בעשרים שנותיו האחרונות נבנו על ידי המוסד יד בנימין מבנים נוספים, כגון מרכז פיס, בריכת שחיה, גן ילדים, מקווה טהרה, מגרשי ספורט, וכן הוקם בית הארחה כחברה כלכלית, לאירוח כנסים סמינריונים ושבתות חברה, לקבוצות ופרטיים, אשר מטרת הקמתה הייתה לסייע כלכלית, באחזקת המוסד החינוכי ובאיזון והשלמת התקציבים הממלכתיים של המוסד.
בארבעים שנות פעילותו של המרכז החינוכי יד בנימין, התחנכו בין כתליו באופן קבוע כ- 250-300 תלמידים, אשר התקבלו למוסד בתנאי פנימייה מלאים, רובם ממשפחות מרובות ילדים מעיירות הפיתוח בעיקר, אשר הוריהם התקשו בתשלום שכר הלימוד שהושת עליהם על ידי הנהלת המוסד, וכן ילדי עולים מארצות שונות, ביניהם עולי איראן ועולי אתיופיה, אשר הגיעו ב"מבצע משה" ו"מבצע שלמה".
המרכז החינוכי יד בנימין, הוכר על ידי משרד החינוך ועליית הנוער. תלמידיו הגיעו להישגים מכובדים במבחני הבגרות (68-74% מהממוצע הארצי) כולל תעודות סיום במקצועות החשמל והאלקטרוניקה, וזאת בנוסף לחינוך הערכי לתורה ודרך ארץ, ברוח תנועת פועלי אגודת ישראל ותנועת הנוער "עזרא".
משנת 1999 עד שנת 2004 התנהלו מאבקים רבים לסגירת המרכז החינוכי והפיכתו ליישוב מן המניין, גורל המרכז החינוכי הוכרע בעקבות תוכנית ההתנתקות ויישוב משפחות דרום רצועת עזה במרכז החינוכי יד בנימין. הסיבות והנסיבות ודרכי סגירתו ומכירתו של המרכז החינוכי יד בנימין על ידי המועצה המקומית למנהלת סל"ע נמצאים נכון לשנת 2009 בחקירה משפטית.
עקב מעברם של חלק מתושבי חבל קטיף לשעבר ליישוב הואץ פיתוחו של היישוב, פרויקטים של דיור קמו והוקם מרכז מסחרי זמני. בשנת תשע"ב הוקם מרכז מסחרי קבוע, והמרכז הזמני נסגר באופן הדרגתי. מיקומו הנוח בצמוד לכביש 6 תרם גם הוא לפיתוחו המהיר של היישוב.

היישוב כיום

כיום יד בנימין הוא יישוב קהילתי גדול. נכון לשנת 2012, היישוב מנה כ-3750 תושבים. ממוקמים בו משרדי המועצה האזורית, בית הספר הממלכתי דתי תורני ברויאר חפץ חיים, הישיבה התיכונית  צביה קטיף שנקראת על-שם ישיבה אחרת ששכנה במושב קטיף אשר פונה בתוכנית ההתנתקות, ומוסדות ישיבת תורת החיים ומדרשת טהר, הכוללים ישיבה גבוהה, ישיבה קטנה, אולפנא, מדרשה לבנות, תלמוד תורה, בי"ס לבנות, מסגרות לחוזרים בתשובה (לגברים ונשים בנפרד), וכן בתי ספר ללימודים גבוהים בתחומים: קולנוע ומשחק, והכשרת מטפלים. 
רב היישוב הוא הרב יגאל הדאיה.

אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2016, מתגוררים ביד בנימין 3,936 תושבים. האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎2.3%‏.
ביישוב גרים כיום אנשים המוכרים לציבור הרחב, כמו הרב שמואל טל, ראש מוסדות תורת החיים, הרב יוסף אלנקווה שהיה הרב האזורי של גוש קטיף, הרב ארז משה דורון, הרב בן ציון אלגאזי, הרב ציון לוז, הרב משה אמסלם, הרב זאביק הראל, וכן איש הטלפתיה ניב הדר ביישוב פועלות תנועות הנוער עזרא, בני עקיבא ואריאל.