יחסי ישראל–צ'ילה

היסטוריה

נציג צ'ילה נמנע בהצבעה על תוכנית החלוקה. בינואר 1949 הודיע שר החוץ של צ'ילה על כוונת צ'ילה להכיר בישראל ובמרץ 1949 הודיע שארצו תתמוך בבקשת ישראל להתקבל לארגון האומות המאוחדות. בדצמבר 1949 הצביעה צ'ילה בוועדה המדינית עם ישראל נגד ההצעה האוסטרלית לבינאום ירושלים, ובעצרת הכללית היא נמנעה.
לישראל הייתה נציגות דיפלומטית בצ'ילה בתחילת שנת 1950, ובמאי 1950 הגיש יעקב צור, שגריר ישראל בארגנטינה ואורוגוואי את כתב האמנתו כציר בצ'ילה. ביולי 1951 הודיעה צ'ילה על כוונתה למנות ציר בישראל וביוני 1952 הגיש הציר את כתב האמנתו.
באפריל 1953 ביקר משה שרת בצ'ילה וחתם איתה הסכמי מסחר ותרבות.
בשנת 1958 שודרגה הנציגות הישראלית בצ'ילה ומונה בה שגריר קבוע, אליעזר דורון, בהתאם להסכם בין המדינות על שדרוג צירותיהן לשגרירויות. במרץ 1961 מינתה צ'ילה שגריר בישראל.
ביוני 1966 ביקר נשיא מדינת ישראל, זלמן שזר בצ'ילה.
בתקופת שלטונו של איינדה, תואר יחסו לישראל בעיתון דבר כ"הוגן בהחלט". בתחילת 1972 הגיע אחד משרי ממשלת איינדה לישראל והביע עמדה שאין מניעה לשיתוף פעולה בין המדינות. משטרו של אוגוסטו פינושה גילה יחס חיובי יותר כלפי ישראל משלטון קודמו. ממשלת החונטה גינתה את הטבח במעלות והצביעה נגד גינוי הציונות באו"ם.
בנובמבר 1983 ביקר שר החוץ הצ'יליאני מיגל וולטרס בישראל.
במרס 2005 נערך ביקורו הרשמי הראשון בישראל, של שר החוץ הצ'יליאני איגנסיו ווקר.

קשרים ביטחוניים

כחלק משגרירות צ'ילה בישראל פועלים גם נספח צבא צ'ילה, נספח הצי הצ'יליאני ונציג משרד ההגנה בצ'ילה, אלה מבקשים לשמור ולהגדיל את הקשרים עם צה"ל כדי להתרשם מהניסיון הישראלי בתחומי צבא ולשתף במידע, הכשרה וניסיון אפשרי ולהגדיל את הקשרים בין משרד ההגנה לבין עמיתו הישראלי.
בשנות ה-80 וה-90 רכש צבא צ'ילה מחיל הים הישראלי ספינות טילים שהוצאו משימוש בישראל, כמו כן רכש ספינות דבור שהיו בשימוש חיל הים וכאלה חדשים שיוצרו בישראל.
ב-1988 ממשלת צ'ילה יחד עם ממשלת ישראל ומשרד החוץ האמריקני מנעו את רכישת מטוסי קרב F5 מצ'ילה לאיראן. ישראל היא הספקית הגדולה ביותר של מערכות נשק לצבא צ'ילה, כך למשל ב-1993 התעשייה האווירית מכרה את מערכת פאלקון לחיל האוויר הצ'יליאני.
בשנת 2002 חיל האוויר הצ'יליאני בחר ביצרן האלקטרוני RADA הישראלי כמועדף עליו לאספקת מערכות דיגיטליות מתקדמות עבור מטוסי ה-F-16. בדצמבר 2010, שלוש יצרניות נשק ישראליות סיפקו כלי טיס בלתי מאוישים לידי חיל האוויר הצ'יליאני.

הסוגיה הפלסטינית

בשנת 2006 מספר פוליטיקאים צ'יליאנים הצהירו כי הם "מגנים בחריפות את התוקפנות הישראלית נגד העם הפלסטיני ברצועת עזה ובגדה המערבית" וקראו לממשלת צ'ילה להחזיר את השגריר מתל אביב עד שהתוקפנות תסתיים. מנהיג הגוש הסוציאליסטי בפרלמנט הצ'יליאני, אלחנדרו נבארו, אמר כי "אמריקה הלטינית צריכה להגיב בקול אחד כנגד מה שקורה בשטחים הפלסטיניים הכבושים". מר נבארו גם הצהיר כי בכוונתו לארגן משלחת של אנשי בית המחוקקים הצ'יליאני שישמשו כמשקיפים בינלאומיים בשטח הפלסטיני הכבוש תוך הבעת סולידריות עם העם הפלסטיני. עורך דין מוביל לזכויות אדם בצ'ילה וחבר המפלגה הקומוניסטית בצ'ילה, הוגו גוטיירז, תיאר את ישראל כ"מדינת טרור" ודרש מהאו"ם "לפעול בשם החוק הבינלאומי להפסקת הטבח ולסייע לפלסטינים להשיג ריבונות בארצם".
בינואר 2011 ממשלת צ'ילה החליטה להכיר בקיומה של מדינת פלסטין כמדינה עצמאית וריבונית. פקיד ישראלי בכיר הגיב באומרו כי "זוהי מחווה חסרת תועלת וריקה מתוכן כי זה לא ישנה דבר, ההודעה הצ'יליאנית, כמו אלה שקדמו לה באמריקה הלטינית, לא תעודד את הפלסטינים לנהל משא ומתן". נשיא צ'ילה, סבסטיאן פיניירה, אמר כי "בדרך זו אנו תורמים לכך שבמזרח התיכון תתקיימנה שתי מדינות, מדינה פלסטינית לצד מדינת ישראל וכך יהיה ניתן לחיות בשלום בגבולות מוכרים תחת שגשוג ועם גבולות בטוחים".
בתגובה, גבריאל זליאסניק, נשיא הקהילה היהודית בצ'ילה, טען כי משרד החוץ של ישראל עשה טעות. זליאסניק אמר כי בסופו של דבר עצם ההכרה של ממשלת צ'ילה בעצמאות פלסטינית, תוך הכרה בזכותה של ישראל לביטחון, הוא "לא כישלון דיפלומטי כפי שניסו לצייר את זה, אלא למעשה ניצחון"
ביוני 2019 נזף משרד החוץ הישראלי בשגריר צ'ילה, בעקבות ביקור הנשיא סבסטיאן פיניירה בהר הבית בליווי בכירי הרשות הפלסטינית.

אירועים בולטים

ב-2009 כדור נורה לעבר מכוניתו של שגריר ישראל בצ'ילה, דוד דדון וניפץ את השמשה הקדמית. דדון לא היה במכונית, ואף אחד לא נפצע, אך האבטחה סביבו התהדקה.

סיוע ישראלי

בעקבות רעידת האדמה בצ'ילה ב-1965, ממשלת ישראל הציעה ציוד רפואי ואספקה. בעקבות רעידת האדמה בצ'ילה (2010), ממשלת ישראל פרסמה הצהרה לפיה "ישראל עומדת לצד ממשלת צ'ילה ועמה ומבקשת לשלוח את תנחומיה ​​לקורבנות" המשפחות. ממשלת ישראל הציעה סיוע רפואי והנדסה לצ'ילה. החברה הישראלית רפא"ל, העוסקת בפיתוח מערכות נשק מתקדמות השאילה לחיל האוויר הצ'יליאני שני כלי טיס בלתי מאוישים כדי לסייע להעריך את הנזק שנגרם מרעידת האדמה.