מנחם בורשטין

קורות חייו

נולד באורוגוואי, לרב שלמה בורשטין, ראש "ישיבת הרב קוק" במונטווידאו. בגיל 5 עלתה משפחתו לישראל והתיישבה בחדרה. הוא נכנס ללמוד ב"מרכז שפירא", וב"תחכמוני" בחדרה. את לימודיו התיכוניים עשה בישיבתו של אביו, ישיבת בני עקיבא "בית שמואל" בחדרה. לאחר מכן למד בישיבת "מרכז הרב" בירושלים, בין היתר אצל ראש הישיבה הרב אברהם אלקנה שפירא. במקביל למד גם אצל הרב מרדכי אליהו, ושניהם היו רבותיו המובהקים. בעל כושר לרב עיר מהרבנות הראשית לישראל. ערך מחקרים ביהדות, בפרט בתחומים המשלבים תורה ומדע.
בשנת ה'תש"ן (1990) הקים את מכון פוע"ה - פוריות ורפואה על-פי ההלכה, העוסק בתחומי פוריות, גנטיקה, הריון ולידה, אישות וטהרת המשפחה.
בשנת ה'תשע"א, לרגל יום העצמאות, קיבל הרב את אות ההצטיינות של חיל הרפואה על תרומתו כחבר בוועדת הלסינקי של צה"ל.
בשנת ה'תשע"ח זכה ביחד עם מכון פוע"ה באות הנשיא למתנדב.
בשנת ה'תשע"ט זכה ביחד עם מכון פוע"ה בפרס ירושלים.
לבקשת הרבנות הראשית לישראל, נרתם הרב בורשטין לפרויקט "תנועת בני נח", במסגרתו הנחה קבוצות של גויים שהחלו לקיים את שבע מצוות בני נח. בעזרת רבנים נוספים הוא הכין עבורם ספרי הלכה וסייע בהתארגנותם.
בנוסף לשיעוריו בישיבת מרכז הרב, הרב בורשטיין לימד ומלמד בישיבות "אור עציון", "עטרת כהנים", "קרני שומרון" וישיבת "בית אל", וכן במכללות הרצוג, מכון לב ועוד. הרב בורשטין הוא בעל טור קבוע בעלון השבת גילוי דעת. חבר ההנהגה הרבנית של "חותם".
הרב בורשטין עומד בקשר עם פוסקים בולטים, הן מהציבור החרדי והן הדתי לאומי.

משפחתו

הרב בורשטין מתגורר בירושלים, בשנת תשמ"א (1981) נשא את טובה, מחנכת באולפנת "צביה" בירושלים. לזוג 8 ילדים. אביה של רעייתו היה הרב בנימין הרלינג. גיסיו הם הרב אליקים לבנון ויואב שורק. אחותו זיווה נשואה לרב אברהם שילר, רב היישוב עלי. בנו, הרב אברהם הוא ר"מ בישיבת ירושלים לצעירים. חתן נוסף, הרב יוחאי פרלמן, הוא חצר"מ בישיבת בית אל.

מצוות התלויות בארץ

הרב בורשטין עוסק בהנחלת לימוד המצוות התלויות בארץ. במסגרת זו הוא הוציא תדריך לימודי בשם: "שמיטה - תדריך לימודי" (4 מהדורות). הספר כולל ביבליוגרפיה נרחבת בנושא השמיטה, גבולות הארץ, ביעור מעשרות, יובל ומצוות הקהל. הספר גם כולל פרק העוסק באמצעי עזר בהוראת נושא השמיטה: חוברות לימוד ועבודה, תערוכות, סיפורים, משחקים, קלטות, תוכנות מחשב, שקפים ושקופיות ועוד. בחלקו השני של הספר מובאים פסקי הלכה למעשה בהלכות שביעית. ההלכות מתייחסות גם להשלכות של "היתר מכירה".
היה שותף גם להקמתה של "האגודה להכרת הפירות במקורות ישראל", אגודה של בוטנאים, ארכאולוגים, גנטיקאים, אגרונומים, רבנים ועוד, שהקימה, בשיתוף הקרן הקיימת לישראל, בנק גנים לשבעת המינים באתר ה"סטף".

הריאליה במקדש

הרב בורשטין ערך מחקר בנושא הקטורת שהוקטרה בבית המקדש. לצורך כך אסף צמחים שזוהו כסממני הקטורת. על מחקר זה זכה בפרסים של המחלקה לתרבות תורנית במשרד החינוך וקרן הזיכרון לתרבות יהודית.
מחקר נוסף שלו עוסק בצבע התכלת אשר היה בשימוש במקדש, ובו הצטווה עם ישראל לצבוע את ציציות הבגדים. לאחר מחקר של שנים פרסם את הספר "התכלת" (3 מהדורות). הספר עוסק בפרטי המצווה, תיאורי הצבע ומקורו (החילזון) לאורך הדורות, עד לחפירות הארכאולוגיות האחרונות, כולל תהליכי ההתחקות, החיפוש והזיוף של התכלת. הספר מלווה תמונות צבע שצולמו מעל ומתחת לפני המים.
הרב בורשטין חקר גם את הצביעה בעזרת תולעת השני, השימוש בתולעת השמיר לחיתוך אבנים, מסורות בעניין שירת הלווים במהלך הדורות והדרכים לאיתור פרה אדומה. הוא עסק גם בניסיונות להתחקות אחר מקום הימצאם של כלי המקדש בארץ ומחוצה לה, ובשיטות השונות לגבי אבני החושן.
במסגרת פרויקט זה הוכנו שלוש ערכות הוראה הבנויות על מצגות: א. מסע החיפושים אחר הקטורת במקדש; ב. חשיפת סוד התכלת; ג. לאן נעלמו כלי המקדש.
לצורך פעילות זו הקים הרב בורשטין עמותה בשם "מכון שלמה" לחקר המקדש.

ארבעת המינים - הלכה למעשה

הרב בורשטין עסק במחקר ובהוראה של הצדדים הבוטניים וההלכתיים של ארבעת המינים. בסמוך לחג הסוכות הוא מקדיש זמן להוראה אישית בתחום זה, על מנת ללמד את השילוב המיוחד של הלכה ומציאות.