מרתון התנ"ך

קרב אבן העזר

לפי המתואר בספר שמואל א', פרק ד, יצאו בני ישראל למלחמה בפלשתים, כשהם חונים במקום המכונה אבן העזר ואילו הפלשתים חונים באפק. אין הכתוב מודיע על סיבת היציאה לקרב, ואולם ניתן לשער כי לאחר מותו של שמשון חדרו הפלשתים עמוק יותר מזרחה לתוך נחלות אפרים ובנימין באזור ההר המרכזי, ושעבדו את ישראל.
בקרב הראשון הובסו בני ישראל ואיבדו כ-4,000 איש. כדי לתקן את תוצאות הקרב החליטו בני ישראל לקחת עמם לקרב השני את ארון הברית ממקום שבתו בשילה, בירת ישראל בפועל, שם שכן המשכן. בראותם את ארון הברית נפלה רוחם של הפלשתים, אולם הם התעודדו במהרה לאחר ששמעו את מפקדיהם אומרים להם: "אם לא תלחמו בגבורה, סופכם יהיה שהעברים ימשלו בכם כשם שקודם לכן אתם משלתם בהם". לאחר הדברים הללו עלה המורל בקרב הפלשתים והם יצאו והביסו את בני ישראל פעם נוספת. תוצאות הקרב השני היו כבדות מאוד; מספר האבדות בקרב השני עמד על 30,000 חיילים, הפלשתים לקחו את ארון הברית בתור שלל ושני בניו של עלי הכהן, חפני ופנחס, נהרגו. על מנת לדווח לעלי על תוצאות המלחמה באפק נשלח רץ משבט בנימין, שאין התנ"ך נוקב בשמו, לעלי בשילה. הידיעה על תבוסת בני ישראל במערכה, מות חפני ופנחס ולקיחת ארון הברית כשלל על ידי הפלשתים גרמה לעלי הכהן להלם כבד, דבר שהוביל לנפילתו מכיסא עליו ישב ולמותו בשל שבר במפרקת.

חידוש המרוץ

לאחר מלחמת ששת הימים מדד יוזם המכביה, יוסף יקותיאלי, את אורך המסלול מראש העין (אפק המקראית) לשילה שבשומרון והופתע לגלות שאורך המסלול ההיסטורי בציר הכבישים תאם בדיוק את אורך ריצת המרתון המודרנית - 42 קילומטרים. ב-15 באפריל 1968 יזמו יקותיאלי ויצחק ברא"ז לראשונה מרוץ מרתון בציר זה, שקיבל את השם מרוץ איש בנימין והמנצח, צבי סגל, השלים אותו ב-3:30 שעות. המרוץ השני התקיים ב-2 באוגוסט 1969 ושולב במסגרת המכביה השמינית, והמרוץ השלישי התקיים ב-25 באפריל 1970. במרתון הרביעי, שהתקיים ב-22 במאי 1971 השתתפו תשעה רצים, והמנצח, ציון חצרוני, השלים אותו ב-2:43:55 שעות. את הזמן הטוב ביותר ב"מרוץ איש בנימין" (2:36:28) קבע דני משרקי במרוץ החמישי שהתקיים בשנת 1972.
"מרוץ איש בנימין" משך מעט משתתפים שרצו את המרחק באותה תקופה (במרוץ השלישי, הגדול מכולם, השתתפו 14 רצים בסך הכל) והיוזמה נפסקה לאחר חמישה מרוצים בלבד. כעבור 43 שנה, בשנת 2015, חודש המרוץ בשם מרתון התנ"ך. המרוץ מתקיים מאז, להוציא את שנת חידושו ב-2015, במהלך חג הסוכות.
בשנת 2019 נקבע שיא חדש במרתון התנ"ך, כאשר אדיסו אוסקנו, מראשון לציון, סיים את המרוץ בזמן שיא של 3:02:42 שעות. השיא של אוסקנו שבר את הישגו של יפתח פשחור משנת 2018 שעמד על 3:14:00 שעות.
הלוגו הרשמי של המרוץ מכיל מספר מרכיבים, כאשר העיקריים שבהם הם איש רץ ולצידו הכיתוב "איש בנימין" בכתב עברי עתיק.

הפולמוס סביב המרוץ

מרתון התנ"ך משלב מרוץ ספורטיבי עם אירוע פוליטי, מכיוון שרוב מסלול המרוץ עובר בשטחי יהודה ושומרון. רק 3 ק"מ בתחילת המסלול נמצאים בגבולות הקו הירוק, ושאר המסלול עובר דרך אריאל ושטחים נוספים ביהודה ושומרון, ומסתיים בהתנחלות שילה. המסלול עובר ליד יישובים פלסטיניים רבים, אך הם אינם מוזכרים בתיאור המסלול מטעם המארגנים.
ההקשר הפוליטי של המרוץ מעורר מחלוקת בקהיליית הרצים בישראל. אחד הרצים תיאר אותו כ"מרוץ מראש העין לשילה, דרך מציאות שרבים רוצים להדחיק." רץ אחר, שנמנע מלהשתתף, כתב במאמר על המרוץ: "הסיפור של מרתון התנ"ך הוא חלק מהניסיון הנוכחי לנרמל את שליטתנו בשטחים, שנערך באזור שמלא באנשים שלא מוזמנים ולא משתתפים? וכל זה, בכספי ציבור ובתמיכת ממשלת ישראל."
הפלסטינים מכנים את האירוע "המרתון של המתנחלים" ונמנעים מלהשתתף בו, למרות שהם לכאורה מוזמנים להצטרף. בכל שנה ביום המרוץ נחסמים כביש 60 וכבישים נוספים בקרבת היישובים הפלסטיניים החל מהשעה 5:30 בבוקר, והתנועה משכם לרמאללה נחסמת למשך שעות ארוכות. בשנת 2015 הפגינו נגד המרוץ עשרות פלסטינים וכן פעילי שמאל ישראלים.
מרתון התנ"ך פורסם בתחילה בלוח האירועים של ארגון המרתונים הבינלאומי , אך לאחר מספר פניות לארגון, בין השאר מצד תנועת "לוחמים לשלום", הוא הוסר מלוח האירועים.
טענה נוספת נוגעת להתייחסות לסיפור המקראי על ריצתו של אדם משבט בנימין מאבן העזר לשילה כאל אירוע היסטורי שהתרחש במציאות, אף על פי שרוב החוקרים הישראלים לא מתייחסים לסיפורי המקרא כאל מקור היסטורי.