נמל התעופה חיפה

מסלול ההמראה

בעבר היו בנמל שלושה מסלולי המראה, אך כיום קיימים רק שני מסלולים המאונכים זה לזה, ומתוכם רק מסלול אחד, הארוך מבין השניים, משמש להמראות ולנחיתות. אורך המסלול הפעיל הוא 1,326 מטר (3,280 רגל). זהו מסלול קצר המאפשר המראות ונחיתות של מטוסי נוסעים קטנים בלבד המכילים כ-70 נוסעים, לטיסות קצרות ליעדים קרובים במזרח הים התיכון ולאילת. כדי לאפשר למטוסי נוסעים כגון בואינג 737 ואיירבוס A320 לנחות בשדה התעופה, ובכדי ששדה התעופה יוכל לשרת טיסות לאירופה, נדרשת הארכת המסלול בכ-600 מטר נוספים, כך שאורכו הכולל יגיע לכ-2,000 מטר. בעבר קודמה תוכנית להרחבת מסלול ההמראה לכיוון הים אך בשנת 2010 עיריית חיפה החליטה לוותר לחלוטין על הרחבת שדה התעופה. התוכנית להארכת מסלול ההמראה והנחיתה חודשה ב-2017 אך רק להארכת המסלול בכ-300 מטר, לאורך כולל של כ-1600 מטר. ראשת העיר המכהנת עינת קליש רותם, ניסתה בתחילת 2019 לקדם שוב תוכנית שאפתנית יותר בדומה להצעות העבר לשדרוג שדה התעופה לרמה של נמל תעופה בינלאומי קטן על ידי הארכת המסלול לכ-2400 מטר הממשיכים מקו החוף לתוך המפרץ על חשבון הנמל הימי, אך תוכנית זאת נדחתה על ידי הוועדה לתשתיות לאומיות בשל הפגיעה בנמל ושוב קודמו רק התוכניות להארכת המסלול ל-1600 מטרים בלבד.
באוגוסט 2019 נחתם בהמלצת המועצה הארצית הסכם בין עיריית חיפה, משרד התחבורה ורשות שדות התעופה וחברת נמלי ישראל הסכם שיאפשר תכנון למסלול ארוך יותר של כ-1900 מטר (לצד עוד 200 מטרים משני צידיו כשטחי ביטחון ריקים מבינוי, כך שאורכו הכולל למעשה כ-2100 מטרים) כשבהתאם יבוצעו שינויים מתאימים בתוכניות הרחבת הנמל הימי הסמוך כדי לאפשר את הארכת מסלול התעופה לכיוון הנמל. גם להסכם זה מתנגדים ראשי רשויות בעמקים, שלוחצים על מימוש התוכנית שהוצעה על ידי עיריית חיפה בעבר להארכת המסלול ל-2400 מטרים לפחות וביטול כל תוכנית לנמל תעופה בינלאומי נוסף בגליל ברמת דוד.

בסיס חיל-האוויר

בסיס חיל-האוויר (בח"א 21) מאכלס את שלוחת חיפה של המכללה הטכנולוגית של חיל האוויר, בית ספר תיכון שנועד להכשיר בני-נוער מגיל 14 לשירות כטכנאים בחיל האוויר לכשייתגייסו, וכן את בית הספר למקצועות הטכניים (ביסל"ט), בסיס הדרכה שנועד להכשיר חיילים לשירות כטכנאים בחיל האוויר.
ב-24 ביולי 2012, "אוזרח" נמל התעופה (לא הבסיס עצמו) וניהולו הועבר מחיל האוויר לידי רשות שדות התעופה. מאז לא מתקיימת בו כל פעילות צבאית. שאר חלקי בסיס ההדרכה, עדיין פעילים.

היסטוריה

הנמל הוקם על ידי הבריטים בשנת 1934 והיה לשדה התעופה הבינלאומי הראשון בארץ ישראל. השדה שימש גם את חיל האוויר המלכותי הבריטי ואת חברת הנפט המשותפת לעיראק ובריטניה (APS). טרם הקמת השדה הכשירו הבריטים משטח נחיתה מדרום למיקום הנוכחי ומעבר לנחל הקישון.
ב־1936 נפתחו קווי טיסה סדירים לביירות, לקהיר ולקפריסין, וב־1938 נפתחו קוי טיסה סדירים ליעדים באירופה ובהם איטליה. בנוסף, פעלו בנמל טיסות שכר אזרחיות ליעדים נוספים מחוץ לישראל. בשנה זו נחתו בחיפה שליש מהטיסות המגיעות לארץ ישראל.
ב־1940 הופסקו הטיסות האזרחיות עקב מלחמת העולם השנייה, שם השדה שונה ל-RAF Haifa ושימש את חיל האוויר המלכותי הבריטי. ביוני 1941 הגיעה לשדה טייסת 80 מצוידת במטוסי הוקר הוריקן. בדרום השדה נבנו מספר מבנים ששימשו למגורי עובדי הרכבה ואחר כך כבית חולים צבאי קטן. במאי 1948, עם סיום המנדט הבריטי, נמסר השדה לידי עיריית חיפה, ולאחר מלחמת העצמאות נפתח מחדש על ידי מדינת ישראל כנמל תעופה אזרחי והטיסות בו חודשו. חברת סייפרוס איירווייז הפעילה קו תעופה שבועי לניקוסיה שבקפריסין. בשנת 1950 החלה חברת ארקיע להפעיל קו תעופה לאילת.

פיתוח כשדה בינלאומי

כבר בשנת 1969 הכריזו ראש עיריית חיפה ושר התחבורה על תוכנית לפיתוח השדה, העברת הכביש הצמוד למסלול במנהרה והארכת מסלול הטיסה. אך התוכנית לא יצאה לפועל.
בשנת 1995 הוחלט על פיתוח שדה התעופה של חיפה כשדה בינלאומי. הפרויקט הוכנס לתמ"א 15 (תוכנית מתאר ארצית לנמל תעופה בינ"ל נוסף - תמ"א/15א) והוכר על ידי ממשלת ישראל כפרויקט בעל חשיבות לאומית שיקודם בנוהל מזורז. באפריל 1998 נחנך טרמינל חדש ובו מוענקים שירותים שונים ביניהם: ביקורת גבולות, מכס וחנויות פטורות מכס.
בשנת 1997 החלה חברת התעופה הירדנית רויאל ג'ורדניאן להפעיל קו טיסה בין חיפה לעמאן. הקו פעל מספר שנים עד שנסגר מחוסר כדאיות כלכלית. בשנת 2000 הפעילה חברת התעופה המצרית סקורפיון קו טיסה מחיפה לשארם א-שייח'.
בשנת 2000, מונתה ועדה בראשותו של האלוף רן גורן (סגן מפקד חיל האוויר לשעבר) לבחון את עתיד השדה מבחינה כלכלית ותפעולית. הוועדה הגישה תוכנית שהציעה לפעול להארכת המסלול הקיים ל-2,400 מטר, כדי לאפשר טווח טיסה ליעדים העיקריים באירופה. המסלול תוכנן להיות באורך של 1,900 מטר ביבשה, ו-500 מטר בתוך הים. עלות ביצוע התוכנית הוערכה בכ-425 מיליון דולר, והומלץ שיזם פרטי יבנה ויתפעל את הנמל, ולא רשות שדות התעופה, כך שתיווצר תחרות עם נמל התעופה בן-גוריון. משרד התחבורה גם תכנן, בנוסף, להאריך את מסילת הרכבת מאזור חוצות המפרץ מערבה לכיוון שדה התעופה, כך שבשדה תיפתח תחנת רכבת, שתשרת את המשתמשים בנמל.
ב-31 בדצמבר 2001 אמר שר התחבורה, אפרים סנה, כי "הפיכתו של שדה התעופה חיפה לבינלאומי תעניק תנופה עסקית, כלכלית ותיירותית אדירה לחיפה". השר סנה הנחה את אנשי משרדו לבדוק שתי חלופות: האחת, הפעלת שדה בינלאומי מהמסלול הנוכחי. והשנייה, הפעלתו ממסלול אשר יוארך ל-2,400 מטרים. על פי תוכניות משרד התחבורה באותה עת, היו אמורים ההליכים הסטטוטוריים להרחבת השדה להסתיים בשנת 2006 והשדה המורחב היה אמור לפעול החל משנת 2009. לאחר הרחבתו אמור היה השדה לשרת עד שלושה מיליון נוסעים בשנה. אך תוכנית זאת לא יצאה לפועל. 
בשנת 2007 הציע משרד האוצר למקם שדה התעופה חדש לצפון המדינה במקום חלופי במנחת מגידו ולא בחיפה, ובחודש אוקטובר 2011 המליצה רשות התעופה האזרחית על הקמת שדה התעופה הבא של ישראל במגידו.
באפריל 2010 הציג שר התחבורה ישראל כץ החלטה להאריך את המסלול בכ-316 מטרים, אך שנתיים לאחר מכן התקבלה החלטה הפוכה כשיונה יהב, ראש העיר חיפה, תמך בהעברת הנמל הצבאי של חיל הים (בסיס חיפה) לחוף קריית חיים, לשטח שחופף בחלקו את השטח שעליו אמורה להיבנות הארכת המסלול של שדה התעופה. בשנת 2015 הציע משרד התחבורה להגדיל מעט את שטח שדה התעופה בחיפה כדי שישמש כחלופה לפעילות התעופה הפרטית וחניית מטוסים שמתקיימת בשדה התעופה בהרצליה המיועד לסגירה (במקום התוכנית לשדרוג מנחת עין שמר), אך ראש עיריית חיפה יונה יהב התנגד לתוכנית. אך עם זאת באוקטובר 2017 פורסם כי אכן פעילות התעופה הפרטית בשדה התעופה בהרצליה לצד חלק מפעילות המטוסים בשדה דב תועתק לשדה בחיפה וזאת לאחר שניסיונות לקדם הקמת שדה חלופי למשל צפונית לרעננה או בקרבה לחדרה בוטלו בלחץ תושבי האזור. כחלק מהסכמי הנדל"ן הוחלט גם כי בית הספר הטכני הצבאי שפעל לצד שדה התעופה בחיפה יפונה לכרמיאל וכך תתאפשר הרחבת פעילותו של השדה בחיפה וכן הוספת שטחים לפעילות נמל חיפה שיכללו מרכזים לוגיסטיים ועוד "בעורף הנמל".
 
בפברואר 2017 חודשה התוכנית מ-2010 להרחבת פעילות התעופה הבינלאומית בשדה על ידי הארכת המסלול בכ-300 מטרים (מכ-1,300 לכ-1,600 מטרים) בלי לפגוע בתוכניות להרחבת שטחי הנמל הימי הסמוך שיצרו תוכניות העבר להארכת המסלול לתוך הים. לצורך הארכת המסלול ישוקע כביש דרך יוליוס סימון, המקיף את מתחם השדה ומשמש גם נתיב לנמל הימי במנהרה קצרה, כך שהמסלול המוארך יעבור מעליו לכיוון קו החוף. הארכת המסלול תאפשר את הגדלת פעילות התעופה הבינלאומית גם למטוסי סילון קטנים יחסית המכילים עד 120 נוסעים (בדומה לפעילות המתאפשרת בשדה התעופה באילת) וליעדים קרובים (כלומר ללא תדלוק מלא לטיסות לטווח רחוק יותר שמכביד את המטוס ודורש מסלול המראה ארוך יותר), אם כי עדיין מדובר במסלול הקצר אף יותר משדות תעופה כמו שדה דב או אילת בעוד שכדי לאפשר למטוסים של עד 200 נוסעים לטוס לשדה, קיים צורך להאריך את מסלולו עד 2,000 מטרים.
כמו כן מקודמת תוכנית לפטור מאגרת תעופה לטיסות שיגיעו לשדה למשך שלוש שנים (תוכנית מקבילה לזו שנמסרה לגבי שדות התעופה עובדה ותמנע), שנועדה לעודד חברות תעופה זולות וחברות של טיסות שכר לקיים פעילות לשדות התעופה הנוספים מלבד נתב"ג. בספטמבר 2017 נפתחה בבניין הטרמינל בשדה חנות "דיוטי פרי" בשטח של כ-300 מ"ר כחלק מחוויית פעילותו הבינלאומית המזכה את הנוסעים לחו"ל בפטור ממכס ברכישת מוצרים בחנות. נכון לדצמבר 2017, חנות הדיוטי פרי בנמל התעופה אינה פעילה עקב חוסר פעילות בינלאומית בנמל.
ביוני 2018 נחתם הסכם אשר יאפשר את הארכת המסלול לכ-1,600 מטרים. הארכת המסלול תאפשר נחיתות והמראות של מטוסי סילון צרי גוף המסוגלים לשאת עד 120 נוסעים, והרחבת טווח הטיסות הבינלאומיות מיעדים קרובים כמו סיני, ירדן, איי יוון וקפריסין, איטליה ומלטה, וגם ליעדי נופש בים השחור כגון בולגריה, הונגריה, רומניה, אוקראינה, רוסיה, גאורגיה וטורקיה מקדוניה מונטנגרו בוסניה סלובניה סלובקיה ארמניה שווייץ צרפת צ"כיה פולין בלארוס אוסטריה  כמו כן, יקלוט שדה התעופה חלק מפעילות התעופה של שדה התעופה הרצליה שמיועד לסגירה. הפרויקט צפוי להסתיים ב-2021. עם זאת לאחר הקמת נמל המפרץ, יובש שטח בים שחוסם את האפשרות להאריך את המסלול עד 2,000 מטרים, כך שמטוסי נוסעים מסוג בואינג 737, עדיין לא יוכלו להשתמש בשדה.
ב-21 באוקטובר 2018 סיכמו ראש עיריית חיפה, יונה יהב ומנכ"ל נמל התעופה, מאיר כהן, כי המסלול ההמראה בנמל יוארך ב-300 מטרים במהלך שנת 2019.
בדצמבר 2018 קידמה ראש עיריית חיפה עינת קליש החלטה בוועדה המקומית חיפה להתנגד לתוכניות פיתוח הנמל הימי (נמל המפרץ) והשטחים הלוגיסטיים שלצידו בעורף הנמל (ומציאת קרקעות חלופיות עבורם) לטובת רצון לקדם תוכנית מחודשת לנמל התעופה של חיפה כדי לאפשר להגדיל את פעילותו הבינלאומית אף יותר ממה שאושר בתקופת יונה יהב מה שדורש את הארכת המסלול אף ל-1,900 מטרים ויותר כמו כן דובר על צורך לבחון חלופות לטרמינל (נחנך ב-1998) שאינו עמיד לרעידות אדמה כולל האפשרות לבנות טרמינל חדש בקרבת תחנת הרכבת חוצות המפרץ. המטרה היא למנוע תוכניות פיתוח הנמל הימי שימנעו את הארכת מסלולי התעופה ושדרוג נמל התעופה אך לאפשר את פיתוח השטחים הלוגיסטיים של הנמל הימי בשטחים אחרים. החלטות הוועדה המקומית הועברו לבחינת הוועדה המחוזית והארצית לצורך קבלת אישור להארכת המסלול ל-2,400 מטרים.
ב-14 באוגוסט 2019 חתמו עיריית חיפה, חברת נמלי ישראל, ומשרד התחבורה על הסכם להארכת מסלול הטיסה ל-2,100 מטרים שיאפשרו טיסות למטוסי סילון בינוניים כמו בואינג 737 ובואינג 757.

תחבורה בקרבת הנמל

נמל התעופה חיפה שוכן בסמוך לדרך יגאל ידין ממנה יש אפשרות להגיע לכביש 22.
חברת אגד מפעילה קו אוטובוס אחד מהנמל לצומת קריית אתא.