בצלאל סמוטריץ'

ביוגרפיה

נולד בחיספין שברמת הגולן וגדל בבית אל. אביו הוא הרב חיים ירוחם סמוטריץ', לימים רב המושב בית יתיר ור"מ בישיבת ניר קריית ארבע. למד בישיבת ירושלים לצעירים, בישיבת מרכז הרב ובישיבה הגבוהה בקדומים.
סיים בהצטיינות תואר ראשון במשפטים בקריה האקדמית אונו במסלול אברכים והוסמך לעריכת דין. לסמוטריץ' תואר שני במשפט ציבורי ובינלאומי מאוניברסיטה העברית בירושלים, שבה היה גם מצטיין דיקן.
בגיל 28 התגייס לצה"ל ושירת במשך שנה וחצי כעוזר ראש זירת מרכז בחטיבת המבצעים של המטה הכללי.
מורי דרכו הם הרב יצחק בן שחר ואביו.

פעילות ציבורית

בשנת 2005, בעת פעולות המחאה נגד תוכנית ההתנתקות, נעצר על ידי השב"כ עם ארבעה פעילי ימין נוספים והוחזק בכלא שקמה במשך שלושה שבועות, ושלושה שבועות במעצר בית, בחשד שחסמו כבישים. לא הוגש נגדו כתב אישום. ב-2015, כשנכלל ברשימת המועמדים בבחירות לכנסת העשרים, הוצג החשד כהחזקת "700 ליטר דלק כדי לפגוע בתשתיות ולמנוע את הפינוי". סמוטריץ' הכחיש כי נחשד באחזקת דלק ואמר שחסימת כבישים היא אקט דמוקרטי מקובל בישראל. לדבריו, הוא היה אז רכז כוח אדם במועצת יש"ע, ומטרת המעצר והחקירות הקשות בשירות הביטחון הכללי הייתה למנוע צעדת המונים לעבר גוש קטיף שעלולה הייתה לשתק את החיים במדינה.
בנובמבר 2006 נמנה עם מארגני "מצעד העוז והענווה", שבו צעדו כ-200 איש בלוויית בהמות וכלבים במחאה על מצעד הגאווה בירושלים. באמצעי התקשורת כונתה המחאה "מצעד הבהמות". כשנשאל על הנושא ב-2015 אמר שהוא מתחרט על המצעד. עמדתו נגד הכרת המדינה בזוגיות הומוסקסואלית כתא משפחתי נורמלי נותרה בעינה.
ב-2006 נמנה עם מייסדי עמותת "רגבים" ושימש כמנהל הפעילות שלה. התמנה למנהל ישיבת קדומים ונמנה עם מייסדי איגוד הישיבות הגבוהות. שימש נציג ציבור במליאת מועצת העיתונות, חבר הנהלה בישיבת בני חיל ובתנועת קוממיות, בגרעין החינוכי בנתניה וחבר בוועדה הציבורית שליד מכון אמת. לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה שנערכו בשנת 2009, שובץ במקום התשיעי ברשימת האיחוד הלאומי (במסגרת מפלגת תקומה), ובהתאם לחוק הבחירות לכנסת שוחרר לשלושה חודשים משירותו בצה"ל, ולאחריהם חזר להשלים את שירותו. המפלגה זכתה בארבעה מנדטים, וסמוטריץ' לא נכנס לכנסת.

פעילות פוליטית

בשנת 2015, לקראת הבחירות לכנסת העשרים, הוצב במקום התשיעי ברשימת הבית היהודי, לאחר שנבחר על ידי מרכז האיחוד הלאומי - תקומה למקום השני שהוקצה לה ברשימה. בעקבות פטירתו של השר אורי אורבך קודם סמוטריץ' למקום השמיני ברשימה ונבחר לכנסת. הוא מונה לסגן יושב ראש הכנסת ולחבר בוועדת הכספים ובוועדת הפנים והגנת הסביבה.
ב-14 בינואר 2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, גבר סמוטריץ' על השר אורי אריאל ונבחר במרכז מפלגת האיחוד הלאומי-תקומה ליו"ר המפלגה.
ב-14 בפברואר 2019 הגיעה מפלגת האיחוד הלאומי-תקומה להסכם על ריצה משותפת עם הבית היהודי. על פי ההסכם הוצב סמוטריץ' במקום השני ברשימה לכנסת, אחרי יו"ר הבית היהודי הרב רפי פרץ. עוד הוסכם כי תינתן לו הזכות לבחור ראשון מבין התפקידים שיתקבלו במסגרת ההסכם הקואליציוני, ושאם תקבל הסיעה רק תפקיד שר אחד, יכהנו בו שניהם ברוטציה.
ב-23 ביוני 2019 מונה לשר התחבורה ה-33 ולחבר הקבינט המדיני ביטחוני, במסגרת ממשלת המעבר.
כשר התחבורה הוחל במהלך כהונתו מיזם נתיב פלוס שבמסגרתו הוקצו בכביש החוף ובנתיבי איילון נתיבי נסיעה קיימים לטובת רכבי תחבורה ציבורית וכלי רכב פרטיים עם לפחות נוסע אחד או שניים מלבד הנהג.

עמדותיו

עמדתו המדינית היא שהתנועה הלאומית הפלסטינית הוקמה מלכתחילה כמתנגדת לציונות והיא שוללת את קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית. שתי השאיפות הלאומיות אינן יכולות לחיות זו לצד זו בשלום, ולכן, לדבריו, דחו הפלסטינים את הצעות השלום הישראליות. בעקבות זאת, יש להכריע את הסכסוך על ידי פירוק הרשות הפלסטינית, החלת ריבונות ביהודה ושומרון והקמת יישובים נוספים שבהם מאות אלפי מתיישבים. לפלסטינים יוצע לקבל את השלטון הישראלי או סיוע בהגירה למדינה אחרת. להערכתו, בתקופה הביניים עשויה להיות התפרצות אלימה, אולם התמודדות נחושה מולה תוביל לייאוש מחזון המדינה הפלסטינית ולדעיכת המוטיבציה לטרור, כפי שלאחר מלחמת העצמאות קיבלו ערביי ישראל את השלטון הישראלי כעובדה מוגמרת.
לדברי סמוטריץ' מדיניות ההרתעה של ישראל צריכה להיעזר לעיתים בענישה חסרת פרופורציות, כמו הריסות בתים וגירוש משפחות מחבלים, וכן גילוי "אפס סובלנות מול אירועים שוחקי הרתעה", כגון הכאת קצין צה"ל בידי עהד תמימי. לכן הוא הביע צער על שתמימי לא נורתה בברך בעת האירוע. בדצמבר 2018, בעקבות פיגוע הירי בצומת עפרה ופיגוע הירי בגבעת אסף, הצטרף סמוטריץ לקריאה למתנחלים לחסום באותו ערב את הכביש לתנועת פלסטינים.
בדצמבר 2015 נשאל על דו"ח העוני השנתי שפורסם באותו יום, והשיב: "אין ספק שממצאי דו"ח העוני אמורים להילמד בצורה מעמיקה ולהיות חלק מתוכניות עבודה שלנו ככנסת וכממשלה כדי לצמצם את העוני בישראל. יחד עם זאת, לא צריך לאבד פרופורציות. אין ספק שעני היום הוא הרבה פחות עני מלפני 20 שנה. הצמיחה במדינת ישראל מתקדמת. אז נכון שעשירים היום יותר עשירים מפעם אבל גם העניים יותר עשירים מבעבר במונחים מוחלטים. הפער נשמר והוא כמובן כואב וצריך לטפל בו, אבל לא צריך להלקות את עצמנו על מה שלא מגיע לנו. אין כאן אף אחד שמת מרעב או מקור ברחובות".
סמוטריץ' מתח ביקורת על אמצעים חריפים, בהם עינויים, שנקט השב"כ כלפי עצורים בחשד של מעורבות בהצתת בית משפחת דוואבשה בדומא וכלפי בני קהילתם, ושלל את הגדרת המעשה כפעולת טרור. הוא כתב: "טרור הוא רק אלימות שמפעיל אויב במסגרת מלחמה נגדנו ורק הוא מצדיק נקיטת צעדים חריפים שמקומם לא יכירם במציאות רגילה. כל השאר זה פשע חמור, פשע נאלח, פשע לאומני, אבל לא טרור. בכל השאר מטפלים במגוון הכלים הרחב שמעמיד ההליך הפלילי. הרצח בדומא, עם כל חומרתו, הוא לא אירוע טרור."
סמוטריץ' התנגד ל'חוק ההדחה', המעניק יכולת לחברי הכנסת להדיח ח"כ מכהן ללא צורך באישור בג"ץ, שמטרתו הייתה להדיח את חברת הכנסת חנין זועבי. באוקטובר 2016, לאחר דרישת נציגי ארגון בצלם מחברי האו"ם לנקוט בסנקציות נגד ישראל, קרא יו"ר הקואליציה, דוד ביטן, לשלול את אזרחותו של מנכ"ל הארגון, חגי אלעד. סמוטריץ' התנגד גם לצעד זה בנימוק שהוא אנטי דמוקרטי.
בתגובה לציוצים בטוויטר שעסקו בדיווח לפיו בבתי חולים רבים בישראל נהוגה הפרדה בין יולדות יהודיות לערביות ולריאיון של אשתו בנושא, צייץ סמוטריץ': "יש פערים מנטאליים ולשני הצדדים יותר נוח להיות עם עצמם. [...] אשתי ממש לא גזענית, אבל אחרי לידה היא רוצה לנוח ולא את החפלות ההמוניות המקובלות אצל משפחות היולדות הערביות [...] יש מלחמה כבר מאה שנה בארץ הזו בין יהודים לערבים ולכן טבעי שאשתי לא תרצה לשכב ליד מישהי שהרגע ילדה תינוק שאולי ירצה לרצוח את התינוק שלה עוד עשרים שנה. [...] אחרי החלת הריבונות נחיה כאן רק עם ערבים שיזנחו את השאיפות הלאומיות ויקבלו את המדינה היהודית ולא ילחמו בה. אז יהיה דו קיום."
במרץ 2017 קרא סמוטריץ' לישיבות ולמכינות לעכב את גיוס תלמידיהם לצה"ל במחזור גיוס אחד, על מנת להפעיל לחץ נגדי על הצבא על רקע סוגיית השירות המשותף ושילוב נשים בתפקידי לחימה בצה"ל. הקריאה נדחתה על ידי מפלגת הבית היהודי. על רקע סוגיה זו אמר סמוטריץ' בינואר 2018 כי "בסופו של יום יש מקצועות ותפקידים בחיים שמתאימים לגברים, ויש מקצועות שמתאימים לנשים - כך הקב"ה ברא את העולם, כך טוב לעולם".

חיים אישיים

סמוטריץ' נשוי לרויטל ולהם שבעה ילדים. הם מתגוררים בשכונת גבעת רש"י שבקדומים.
במרץ 2017 טענו "הארץ" וחדשות 2 כי בקידום חוק ההסדרה נמצא סמוטריץ' בניגוד עניינים, כי ביתו של סמוטריץ' בשכונת גבעת רש"י נבנה באופן בלתי חוקי, שכן חלקת הקרקע שעליה נבנה אינה כלולה בתוכנית המתאר של קדומים, ובנוסף לא סומנה כאדמת מדינה על ידי צוות קו כחול של המנהל האזרחי שמיפה את השטח ב־2012, אולי כי הן עובדו בעבר בידי פלסטינים, ושצילומי אוויר הראו כי היו עצים בחלקה עד לשנת 2002. סמוטריץ' הגיב בטענה ש"הדברים נעשו כנדרש. היחידים שנמצאים בניגוד עניינים הם כתבים שמנסים לייצג את הפלסטינים כדי לפנות יהודים מהבית".