סופרמן

יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה

בתחילת שנות ה-30 נהגו ג'רי סיגל וג'ו שוסטר למכור סיפורים קצרים למגזינים. בשנת 1933 הם יצרו לראשונה דמות בשם "סופרמן", שהופיעה בסיפור בשם "שלטונו של הסופרמן". דמותו בסיפור זה היא של אדם עני וקירח שנאסף בידי מדען מבית תמחוי לצורך ניסוי. המדען משקה אותו בשיקוי שמעניק לו כוחות טלפתיים. השיקוי הופך אותו לאדם תאב-כוח הפונה לצד האפל בנפשו, רוצח את המדען, ומתכנן להשתלט על העולם. בסופו של דבר פגה השפעת השיקוי והוא שב לבית התמחוי.
בהשראת דמות זו כתב סיגל את עלילותיו של סופרמן, הפעם כגיבור ולא כנבל. בעיצוב הדמות שאב השראה גם מדמותו של השחקן דאגלס פיירבנקס, ואילו את האלטר אגו שלו, קלארק קנט, עיצב לפי דמותו של השחקן הקומי הרולד לויד.
בחמש השנים הבאות ניסו סיגל ושוסטר למכור את הדמות לעיתוני קומיקס במטרה ליצור רצועת קומיקס יומית בכיכובו, אך ללא הצלחה. הם כתבו מחדש את הסיפור, אך הפעם יצרו דמות של גיבור מיתי, המתקן עוולות ונלחם למען צדק חברתי ונגד רודנות, בהשראת דמויות כשמשון וכהרקולס. בגרסה שלישית של הדמות גם הוצגה תלבושתו הצבעונית של סופרמן, שעוצבה בהשראת תלבושותיהן של דמויות ממגזינים של ספרות זולה ומרצועות קומיקס מאותם ימים, כמו פלאש גורדון. בנוסף, ניתנו לדמות כוחות-על פיזיים, במקום מנטליים.
סיגל ושוסטר, חובבי סרטים, העניקו לדמות את השם קלארק קנט, שנוצר משמותיהם של השחקנים קלארק גייבל וקנט טיילור, ולעיר קראו מטרופוליס לפי סרטו של פריץ לנג משנת 1927, "מטרופוליס".

המצב החברתי

תקופת השפל הגדול היוותה גורם עיקרי מובהק בסיפוריו המוקדמים של סופרמן, שלקח על עצמו תפקיד של אקטיביסט חברתי, הנלחם באנשי עסקים ופוליטיקאים מושחתים. בעיני רוג'ר סאבין, מרצה לקומיקס במכללה לאמנויות סנטרל סנט מרטין בלונדון, הדבר משקף את האידיאליזם הליברלי של מדיניות הניו דיל של פרנקלין דלאנו רוזוולט. על פי סאבין, סופרמן מתפקד כאלוף הבלתי מעורער של כדור הארץ שמגן מפני עוולות חברתיות. כך למשל, הדמות נאלצה להתמודד, בהמשך, עם סוגיות חברתיות בוערות כמו גזענות והקו קלוקס קלאן בתסכית רדיו משנת 1946.

מגזיני ספרות זולה

השראה נוספת ליצירת דמותו של סופרמן הייתה הערצתם של סיגל ושוסטר למגזיני הספרות הזולה. אחת הדמויות שהעריצו הייתה זו של הוגו דאנר מהספר "גלדיאטור" מאת פיליפ ויילי, שיצא בשנת 1930, שלה היו כוחות דומים לאלה של סופרמן בעלילותיו המוקדמות. גם לסיפורי ארן מונרו מאת ג'ון ווד קמפבל, על צאצאי אדם שחיים בכוכב הלכת צדק, הייתה השפעה על גיבוש הדמות.
סיגל ושוסטר אף ציינו כי הושפעו מספרי המדע הבדיוני מאת אדגר רייס בורוז, העוסקים בהרפתקאותיו של ג'ון קרטר על כוכב הלכת בארסום. בסדרת סיפורים זו, גיבור-העל ג'ון קרטר היה בעל יכולת ניתור למרחקים ארוכים, שהתאפשרה הודות להפרשים בעוצמת כוחות הכבידה בין מאדים לכדור הארץ.
עוד השפיעו על סיגל ושוסטר המאיירים וינזור מקיי, אלכס ריימונד, בורן הוגארת', מילט קאניף, האל פוסטר ורוי קריין.

יהדות

גם מעמדם החברתי של סיגל ושוסטר כבנים למהגרים יהודים השפיע על סיפוריהם. הרבי שמחה ויינשטיין והסופר הבריטי הווארד ג'ייקובסון העלו השערה שיצירתו של סופרמן קיבלה השראה ממשה ומאלמנטים יהודיים נוספים.
שמו הקריפטוני של סופרמן, 'קאל אל', דומה לצירוף הארמי בבלי 'קָל אֵל', שמשמעותו 'קול אל'. הסיומת 'אל' שבשם 'קאל אל', זהה לסיומת התאופורית '-אל', המצויה בשמות מלאכים רבים כגבריאל וכמיכאל. משמעותה של הסיומת הזו בהקשרו של 'קאל אל', יכולה להתפרש רק כ'של האל' - 'קול האל', אך בשמות המלאכים יכולה להתפרש במשמעויות רבות נוספות. כך או כך, השם 'קאל אל' נבחר לסופרמן, על מנת להשוותו אל המלאכים, ועל מנת לומר שגם הוא כמותם, דמוי אנוש ובעל כוחות על שנועדו לעשיית הטוב.
הגולם, ובמיוחד הגולם מפראג - ישות מיתית שנוצרה כדי להגן ולשרת את יהודי פראג של המאה ה-16 - משמש גם הוא כמקור להשראה. הדמות שבה והופיעה מחדש בשנות ה-30 ובשנות ה-40 של המאה ה-20, כדי להגן על היהודים מפני הנאצים.

ניטשה

בספרו "כה אמר זרתוסטרא" (1883) הציג הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה את דמותו של העל-אדם (הפירוש המילולי של "סופרמן"). לא ברור האם סיגל ושוסטר שאבו מכתביו של ניטשה השראה בעת שגיבשו את דמותו של סופרמן.
ג'ייקובסון מציין במאמרו כי על-אדם וסופרמן הם קטבים מנוגדים זה לזה. ניטשה דימה את דמותו של על-אדם כישות שהתעלתה מעבר למגבלות החברה, הדת והמוסר, אך בו-בזמן נותרה אנושית. לעומתו, סופרמן הוא חוצן, שהתברך בכוחות אדירים ושומר על ערכי המוסר האנושיים.

פרסום

סיפור העלילה הראשון של סופרמן נתפרסם בצורת רצועות קומיקס ביוני 1938 בחוברת Action Comics #1. זוהי אנתולוגיית קומיקס שכללה תשעה סיפורים נוספים שאינם קשורים זה לזה, שיצאה לאור על ידי "National Periodical Publications", לימים DC קומיקס.
דמותו זכתה לפופולריות עצומה כמעט באופן מיידי. הצלחת חוברת הקומיקס בכיכובו של סופרמן הובילה לסדרת קומיקס משלו כשנה לאחר מכן, ביוני 1939. הדמות הוסיפה לככב בחוברות Action Comics, אשר החלו לתת מקום נרחב יותר ויותר לדמותו של סופרמן. במאי 1959 הוקדשה כל החוברת לדמותו. צוות נרחב השתתף בכתיבת הסיפורים, ובו כותבים כוויטני אלסוורת', מורט וייזינגר, אדמונד המילטון, מנלי וייד וולמן ואלפרד בסטר.
בתקופת מעורבותה של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה, עוררה דמותו של סופרמן גל חדש של גיבורי-על, אם כי עדיין חלוקות הדעות האם הוא היה הראשון מביניהם. בין גיבורי-על אלו נמנים באטמן, רובין, קפטן אמריקה, גרין לנטרן, וונדר וומן, פלאש, קפטן מארוול ונאמור. במהלך מלחמת העולם השנייה שימש סופרמן סמל לתקווה לחיילים, שהתבטא בייחוד באמצעות סרטיו הקצרים של מקס פליישר, בהם הוא מוצג לוחם לצד בעלות הברית נגד מרגלים יפנים וסוכנים גרמנים.
בדומה לסיפור העלילה של באטמן מאותה תקופה, עוררו עלילותיו של סופרמן מחלוקות ציבוריות בשל האלימות שהובאה בהם. מאוחר יותר, בדומה לאופן שבו מותגה דמותו של באטמן, גם דמותו של סופרמן החלה לפעול על פי קוד אתי, שמנע ממנה ליטול את חייהם של אחרים.
בשנת 1939 פורסמה לראשונה החוברת New York World's Fair Comics, שלקראת שנת 1942 שינתה את שמה ל-World's Finest Comics. הסדרה הציגה את סופרמן לצד דמותו של באטמן, בתחילה בסיפורים נפרדים ולאחר מכן בסיפורים משותפים המציגים את דמויותיהם זו לצד זו. החל מהחוברת All Star Comics #7, הופיע סופרמן בהופעות אורח, כחלק מתיאור קורותיו המאוחר כחבר של כבוד בחוברות "חברת הצדק של אמריקה".
בשנים שלאחר המלחמה, סוף שנות ה-40 ושנות ה-50, נסקה הפופולריות של סופרמן, בעוד שכוכבם של מרבית גיבורי העל האחרים דעך, והם נשכחו, פרט למעטים כמו וונדר-וומן ובאטמן. מגוון יכולותיו העל-טבעיות של סופרמן התרחב, ומעתה התאפיין בכוח פיזי רב יותר, היה יכול לפלוט קרני חום מעיניו, היה בשל כושר תעופה באוויר ובחלל, יכולת נשימה בחלל החיצון, ואף יכולת תנועה במרחבי הזמן.
גם אויביו הפכו עוצמתיים יותר ויותר, ורבים מהסיפורים היו דמיוניים, באופן שלא השפיע במידה ניכרת על המשכיות העלילה. בשנים שלאחר המלחמה הוצג גם תיאור רחב יותר של שנות התבגרותו בעיירה הדמיונית "סמולוויל" (תרגום מילולי: "כפר קטן"), ובעלילותיו אלו כונה בשם "סופרבוי". דמותו של סופרבוי הופיעה לראשונה בחוברת More Fun Comics #101 ולאחר מכן כיכבה בחוברת Adventures Comics ‏(1946), עד אשר היו עלילותיה בשנת 1949 לנושאה של חוברת קבועה על שמה.
שנות ה-50 ראו את פרסומן של סדרת החוברות "חברו של סופרמן, ג'ימי אולסן" וכן "חברתו של סופרמן לויס ליין" - שני כותרים אשר אוחדו בשנת 1974 לכדי הכותר "משפחת סופרמן", שבוטל בשנת 1982. משנת 1978 ועד לשנת 1986 פורסמה סדרת חוברות בשם DC Comics Presents, שכללה ציוותים שונים של גיבורי על מיקום DC.
דמותו של סופרמן, בדומה למרבית הדמויות של DC קומיקס, עברה שכתוב משמעותי בעקבות פרסום המשבר בעולמות האינסופיים. ב-1986 נכתבו שני חלקי הסיפור "מה עלה בגורלו של איש המחר?" בידי אלן מור בתור הסיפור הרשמי האחרון של דמותו הקלאסית של סופרמן. הדמות שוכתבה בסדרת החוברות The Man of Steel שנכתבה ואוירה בידי ג'ון ביירן, אשר ניתק את הדמות מקווי העלילה הישנים שלה, ויצר אותה מחדש בגרסה נפרדת.
באותה שנה בוטל הכותר World's Finest Comics ואילו שם הכותר לסדרת הסולו של סופרמן שונה ל-Adventures of Superman. כרך שני של כותר סופרמן חל בהרצה בשנת 1987 והסתיים בשנת 2006, כשלאחריה כותר Adventures of Superman חזר לשמו הקודם. הכותר Superman: Man of Steel חל בהרצה משנת 1991 ועד לשנת 2003 ואילו הכותר הרבעוני Superman: The Man of Tomorrow רץ משנת 1995 ועד 1999.
בשנת 2003 הוחל בהרצה כותר משותף של סופרמן ובאטמן, Superman/Batman. כמו כן, שכתוב נוסף של הדמות, דרסטי פחות, נעשה במיני סדרה "סופרמן: זכות מלידה", שנכתבה על ידי מארק וייד ואוירה על ידי לייניל פרנסיס יו. בשנת 2005 החלה להתפרסם סדרת החוברות All Star Superman, כאשר שנה לאחר מכן החלה Superman Confidential - סדרה אשר בוטלה ב-2008. בעקבות אתחול נרחב אותו ביצעה חברת DC קומיקס ליקום DC בספטמבר 2011, רצף המיספור של כותרי הסדרות Action Comics ו-Superman אותחל כחלק מהרצה מחודשת לכל כותרי החברה. Superman החל בהרצת הכרך השלישי שלו, ו-Action Comics בכרך שני.

ביוגרפיה בדיונית

זוהי דיכוטומיה מדהימה. בהרבה דרכים, קלארק הוא האנושי ביותר מכולנו. אולם, הוא יורה אש מהשמיים וקשה שלא לחשוב עליו כעל אל. וכמה בני מזל אנחנו שאין הדבר עולה בדעתו.
— באטמן
לפי סיפור העלילה המקורי, סופרמן נולד בשם קאל-אל בכוכב הלכת הבדיוני קריפטון. הוא שוגר בחללית לכדור הארץ בידי אביו, המדען ג'ור-אל, לפני שהכוכב הושמד. זוג איכרים מקנזס מצאו את קאל-אל, אימצו אותו, העניקו לו את השם קלארק קנט וחינכו אותו לערכי מוסר גבוהים. סופרמן למד על קיומו של קריפטון רק בחוברות מאוחרות יותר, שהופיעו בשנת 1949.
בבגרותו החל לפתח כוחות-על שבהם נעזר כדי לשרת את האנושות. סופרמן חי בקרב בני האדם בזהותו הסודית כקלארק קנט, ועבד כעיתונאי בעל נימוסים והליכות במערכת העיתון "דיילי פלאנט" בעיר הבדיונית מטרופוליס, לצד לויס ליין, שעמה היה בקשר רומנטי.
דמותו של סופרמן התפתחה במשך השנים. הרקע של הדמות והרפתקאותיה הורחבו, מימי רצועות הקומיקס של שנות ה-30 של המאה ה-20 (תור הזהב של הקומיקס) ועד לעידן המודרני.
הפרטים אודות מקורה של הדמות, מערכות יחסיה וכוחותיה השתנו לבלי הכר למשך כל פרסומה, כאשר הכוחות והנבלים פותחו במהלך שנות ה-40. בנוסף על כך, תוארו הרפתקאותיו המוקדמות כנער בעל זהות גיבור-העל "סופרבוי", וכן נוספו לעלילה סיפורי מסגרת נוספים כמו גם דמויות משנה נוספות, ביניהן שורדים נוספים מהכוכב קריפטון.
שנות ה-60 הציגו את עלילותיו של סופרמן שני מכדור הארץ 2. חברת DC קומיקס יצרה יקום מרובה עולמות כדי שהגיבורים משנות ה-40 ימשיכו להתקיים לצד אלה משנות ה-60 ואילך, בעיקר לצורך הצדקת קיומן של קבוצות גיבורי העל חברת הצדק של אמריקה וליגת הצדק.
שכתובים קיצוניים לעלילה ולדמות נעשו באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 כתוצאה מביטול המולטי-יקומים באירועי "המשבר בעולמות האינסופיים". כוחותיו של סופרמן הופחתו במידה ניכרת וכן בוטלו מספר דמויות משנה.
סיפור מוצאו של סופרמן, כמו גם רבים אחרים, שוכתב על ידי ג'ון ביירן, שהסיר את קיומם של סופרבוי וסופרגירל מההמשכיות וביסס מחדש את דמויותיהם של ג'ונתן ומרתה קנט, הוריו המאמצים של סופרמן. בשנת 1993, סופרמן מת בקרב נגד דומסדיי, אם כי דמותו שבה לחיים מאוחר יותר. בשנת 1996 הוא התחתן עם לויס ליין, שנת 2004 ראתה שיכתוב נוסף לסיפור המקור. בשנת 2006 הוסרו ממנו כוחותיו (אם כי חזרו לאחר שנה בדיונית נוספת).

לאחר העידן המודרני של הקומיקס, 2001 ואילך

בשנת 2004 פורסמה המיני סדרה "סופרמן: זכות מלידה" ("Superman: Birthright"), בכתיבתו של מארק וייד. הסיפור מחזיר מספר אלמנטים שלפני המשבר אשר בוטלו בידי ג'ון ביירן, כאשר ביניהם נכללת הדגשה על ירושתו הקריפטונית של סופרמן. בין השינויים שנערכו, קאל-אל עוזב את קריפטון כתינוק ולא כעובר, כוחותיו של סופרמן מאפשרים לו גם לראות הילה של בני אדם, סמל ה-"S" הוא סמל לתקווה בעולם ביתו, תלבושתו עשויה מאריגים שהונחו בחללית המילוט שלו, ולקס לות'ר הוא חבר ילדות. כתוצאה מההשלכות של המשבר האינסופי משנת 2005, סיפור מקור זה - כמו גם אירועי חוברות The Man of Steel - כבר אינם תקפים.
באירועי המשבר האינסופי, קאל-L נמלט ממימד גן העדן שבו הוא לכוד יחד עם אלכסנדר לות'ר הבן וסופרבוי פריים. קאל-L מעוניין ליצור מחדש את היקום, הפעם עם כדור הארץ 2 כמרכזי במקום כדור הארץ, במחשבה שהדבר יציל את לויס, אשתו הגוססת. אלכסנדר לות'ר יוצר מחדש את כדור הארץ 2, אליו עוברים קאל-L ולויס, שמתעוררת לזמן קצר אך לבסוף מתמוטטת ומתה. בזעמו הרב, סופרמן מכדור הארץ 2 תוקף את סופרמן מכדור הארץ, אך וונדר וומן מצליחה לעצור בעדם.
שני הסופרמנים מתאחדים כדי לעצור את אלכסנדר לות'ר ואת סופרבוי-פריים, שתוכניתם ליצירת היקום מחדש תביא למותם של מיליוני אנשים. השניים מרוקנים ביודעין את כוחותיהם כשהם גוררים את סופרבוי-פריים לתוך השמש האדומה של קריפטון ומביסים אותו בשארית כוחותיהם. כשהוא פצוע אנושות, קאל-L מת בזרועותיה של פאוור גירל, והוא ולויס נקברים לצידו של סופרבוי.
לפי מקור באירועי המשבר האינסופי, סופרבוי-פריים מואשם בהרבה שינויי המשכיות ביקום DC. בניסיונו לברוח ממרקם המציאות של מימד גן עדן, הוא משנה אירועים היסטוריים וגורם להתרחשות מחודשת של סיפורי המקור, בעיקר זה של "סופרמן: זכות מלידה". ניסיונותיו של אלכסנדר לות'ר ליצור יקום יוצרים כדור ארץ חדש. במהלך האירועים, יקום DC מתקדם למשך שנה אחת, שלאחריה סופרמן נותר עדיין ללא כוחות, וסופרגירל מגנה על מטרופוליס. ללא כוחותיו, קלארק קנט מתרכז בעבודת העיתונאות, ומצליח לערער את מעמדו של לקס לות'ר. "לקסקורפ", חברתו של לקס, נמצאת כעת בשליטתה של לאנה לאנג. לאחר שהוא מותקף, כוחותיו של קלארק שבים אליו בהדרגה.
שנת 2007 הביאה לשיכתובו של סיפור מקור נוסף, כעת כשהיסטוריית יקום DC אותחלה בעקבות המשבר האינסופי. קו הזמן החדש משכתב מחדש את סיפורי המקור המורכבים שנעשו
ואת התפתחותן של חמש גרסאותיו של סופרמן. בין הפרטים שהורחבו ונוספו נכללים בין היתר תסכולו של ג'ור-אל על סירובה של מועצת חכמי קריפטון להתפנות מהכוכב, ידיעתו של קלארק אודות אימוצו ועזרתו לזולת עוד מגיל צעיר.
סדרת הכותרים All Star Superman שהחלה בשנת 2005, תחת כתיבתו של גראנט מוריסון, מבוססת כמעט לחלוטין על גרסת תור הכסף של הדמות, ומספרת על רצף האירועים שקרו מאז מחוץ לקו הזמן הנוכחי. בעקבות אירועי המשבר האינסופי, קלארק ולויס מאמצים תינוק קריפטוני שמתגלה כבנו של גנרל זוד. כמו כן, סופרמן מתמודד עם מות אביו המאמץ וכן עם שובו של הנבל ברייניאק, צעד אשר גורם להגעתם של אלפי קריפטונים אל כדור הארץ. במיני סדרה "העולם של ניו קריפטון" משנת 2009, אלה מחליטים להקים את קריפטון החדש, וסופרמן עוזב כדי לחיות לצידם.
בעקבות אירועי "העמדה האחרונה של ניו קריפטון" ו"מלחמת הסופרמנים" משנת 2010, ניו קריפטון מושמד, מה שגורם לסופרמן להלחם בגנרל זוד. הוא לוכד את זוד באזור הפנטום ושב לכדור הארץ. במיני סדרה מהשנים 2010–2011 "סופרמן: מקורקע" מאת הכותב ג'יי מייקל סטרצ'ינסקי, סופרמן נודד לאורכה ולרוחבה של ארצות הברית כדי להתחבר מחדש לתושבי המדינה שעליהם נשבע להגן. בקשת הסיפור "שלטונו של דומסדיי", סופרמן ובני בריתו חייבים להביס את קוטל האבדון ("Doomslayer"), יצור מסתורי שמבקש להשמיד את דומסדיי ואת כל החיים על פני כדור הארץ.

עיבודים למדיות נוספות

הפופולריות הרבה של סופרמן הובילה לעיבוד של עלילותיו גם למדיות נוספות, מלבד חוברות הקומיקס.

המאה ה-20

העיבוד הראשון היה רצועת קומיקס בין השנים 1939 – 1966 שכללה אלמנטים שלא הופיעו בסדרת הקומיקס המקורית, דוגמת כוכב הלכת קריפטון ואביו של סופרמן, ג'ור-אל.
בין השנים 1940 – 1951 שודר תסכית רדיו בשם "הרפתקאות סופרמן" בדיבובו של באד קולייר כקריין הראשי.
בין השנים 1941 – 1943 הוקרנה בבתי הקולנוע סדרה בת 17 סרטוני אנימציה שיצר מקס פליישר, חלוץ בתחום האנימציה. באד קולייר דיבב את דמותו של סופרמן גם בסדרה זו, והיא הייתה מועמדת לפרס אוסקר לסרט הקצר הטוב ביותר.
ב-1948 הופקה לבתי הקולנוע סדרת לייב אקשן בת 15 פרקים, שבה גילם קירק אלין את סופרמן. שנתיים לאחר מכן הופקה סדרה נוספת בכיכובו, בשם "איש האטום נגד סופרמן", בת 15 פרקים.
בין השנים 1952 – 1958 שודרה סדרת הטלוויזיה הראשונה שתיארה את עלילותיו של סופרמן. השחקן ג'ורג' ריבס גילם בה את סופרמן, והיא הגיעה ל-104 פרקים.
ב-1966 הופק מחזמר בברודוויי בשם "זה ציפור, זה מטוס, זה סופרמן" שזכה לביקורות טובות אך בוטל לאחר 129 הופעות.
בין השנים 1966 – 1969 שודרה סדרת אנימציה בת 68 פרקים קצרים בשם "ההרפתקאות החדשות של סופרמן" שהיוותה עיבוד למחזמר ויועדה לצופים צעירים, אך זכתה להצלחה בקרב כלל הצופים. הצלחת הסדרה הובילה לאחר מכן לסדרת אנימציה נוספת, "סופר-חברים" מבית האנה ברברה (1973–1984), בה הופיע סופרמן לצד דמויות נוספות של גיבורי DC קומיקס נגד הארגון הרשע של לקס לות'ר. הסדרה עצמה זכתה לשישה המשכים, ששודרו עד לשנת 1986.
ב-1978 הופק "סופרמן: הסרט", סרט קולנוע באורך מלא בבימויו של ריצ'רד דונר ובכיכובו של האלמוני, כריסטופר ריב. הסרט זכה להצלחה אדירה בקרב המעריצים ובקופות והצלחתו הביאה להפקת שלושה סרטי המשך נוספים בשנות ה-80, אם כי אלה לא שיחזרו את הצלחתו של הראשון ונטו יותר לקומדיה.
ב-1988 חזר סופרמן לטלוויזיה בשתי סדרות נפרדות: סדרה מצוירת בבימוי רובי ספירס, וסדרת לייב אקשן כושלת בשם "סופרבוי" העוסקת בנעוריו של סופרמן ששודרה בין השנים 1988 – 1992.
בין השנים 1993 – 1997 שודרה סדרת הטלוויזיה "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן" למשך ארבע עונות, בכיכובם של דין קיין וטרי האטצ'ר, שהתמקדה ביחסיו של קלארק קנט עם לויס ליין בתור סופרמן ובתור קלארק.
בין השנים 1996 – 2000 שודרה "סופרמן: סדרת האנימציה" על ידי האחים וורנר. הסדרה הופקה על ידי ברוס טים, שכבר הפיק בעבר את באטמן - הסדרה המצוירת. שתי הסדרות השונות של טים שמרו על זיקה ביניהן, ובאטמן הופיע לעיתים בהופעת אורח בסדרה של סופרמן ולסירוגין. שתי הסדרות הובילו בסופו של דבר ליצירתה של סדרה מצוירת נוספת, "ליגת הצדק" (2001), בה הופיעו זה לצד זה סופרמן, באטמן וגיבורים רבים נוספים של DC קומיקס כוונדר וומן, פלאש, גרין לנטרן והצייד ממאדים.

המאה ה-21

בין השנים 2001 – 2011 שודרה סדרת הטלוויזיה "סמולוויל", בכיכובו של טום ולינג, העוסקת בקלארק קנט הצעיר. בניגוד לעיבודים טלוויזיוניים אחרים של סופרמן, הסדרה התמקדה יותר בחייו האנושיים של קלארק והציגה אותו בהתחלה כנער המתמודד עם כוחות העל שלו ומגבש את זהותו העצמית, מתבגר והופך לבחור המוצא את מקומו בעולם ומפתח בהדרגה את זהותו כגיבור-על.
בשנת 2006 יצאו הסרט "סופרמן 2: הגרסה של ריצ'רד דונר" כעיבוד מחודש לסרט "סופרמן 2", וסרט ההמשך שלו "סופרמן חוזר" בבימויו של בריאן סינגר ובכיכובו של ברנדון ראות'.
בין השנים 2006 – 2013 יצאו מספר סרטי אנימציה על הדמות ובהשתתפותה, כחלק מסרטי האנימציה החדשים של חברת DC קומיקס. ביניהם נמנים "סופרמן: מתקפתו של ברייניאק", "סופרמן: יום הדין", "ליגת הצדק: הגבול החדש", "ליגת הצדק: משבר בשני העולמות", "סופרמן/באטמן: אויבי הציבור", "סופרמן/באטמן: אפוקליפסה", "ליגת הצדק - הדור הבא", "סופרמן/שהאזאם: שובו של אדם השחור", "אול סטאר סופרמן", "ליגת הצדק: אבדון", "סופרמן נגד האליטה", סופרמן: ללא מעצורים" ו"ליגת הצדק: פרדוקס פלאשפוינט".
ביוני 2013 יצא הסרט "איש הפלדה", במרץ 2016 יצא הסרט "באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק", ובנובמבר 2017 יצא הסרט "ליגת הצדק". בכולם הנרי קאביל מגלם את סופרמן.
בשנים 2018 – 2019 יצא ישירות לבלו-ריי סרט מונפש בשני חלקים, מותו של סופרמן ושלטונו של סופרמן. הסרט מבוסס על הקומיקס "מותו של סופרמן".

השפעה תרבותית

דמותו של סופרמן נחשבת לאייקון תרבות אמריקאי. היא נמנית בין הדמויות הראשונות בסוגת גיבורי-העל, וכן מהווה את אחת הדמויות המזוהות עם הסוגה והמוכרות ביותר בה. דמותו הייתה בעלת השפעה מכרעת על התפתחות הסוגה ונשארה אחת מדמויות הקומיקס הפופולריות ביותר גם כיום. הרפתקאות הדמות ופופולריותה הרבה ביססו את הדמות ככוח מניע בעיני הציבור, והיא היוותה השראה למוזיקאים, קומיקאים וכותבים כאחד. היסוד הכימי החוצני קריפטונייט וכן הנבלים ברייניאק וביזארו הפכו זה מכבר לשם נרדף למושגים שגורים כעקב אכילס, בינה מלאכותית ולוגיקה הפוכה.

ניתוח ספרותי

מבקרים וחוקרים שונים עסקו במהלך השנים בהשפעתה של הדמות בארצות הברית וברחבי העולם. אומברטו אקו דן במאפייניה המיתיים של הדמות בשנות ה-60, הרבה לפני השינויים אותם עברה הדמות בעקבות המשבר בעולמות האינסופיים של שנת 1986. במאמרו זה, אקו מציין את יכולותיו הרבות והעוצמתיות של סופרמן, את ניגודו הגמור בזהותו כקלארק קנט, וכן את השלכתו על הקורא הממוצע - אשר נרדף בידי תסביכים שמעבר לכוחותיו ונתון להצקות ממושכות בידי חבריו. אקו מזכיר גם את מתן התקווה כי יום אחד יוכל אותו אדם לשחרר מנבכי אישיותו המתוסכלת את אדם-העל אשר יכפר על שנים של קיום מביך. סופר המדע הבדיוני לארי ניבן עמד על טיב היחסים הרומנטיים של הדמות עם לויס ליין ועל חסרונותיו של החייזר הקריפטוני בהסתגלותו לחיים ארציים. סקוט בוקטמן, תאורטיקן תרבות מאוניברסיטת סטנפורד, דן בהאנשתם של גיבורי-על ובתנועתם באזורים עירוניים, ורואה בריחופו של סופרמן מעל בנייניה הגבוהים של מטרופוליס כייצוג לתפיסה קורבוזית שלפיה כל המרחב שלפניו פתוח ונגיש.

שירים על סופרמן, פרודיות ומחוות

דמותו של סופרמן הפכה למקור השראה גם למוזיקאים רבים, ששיריהם מנציחים את הדמות. שירו של הזמר הסקוטי דונובן, "סאנשיין סופרמן", שנכלל במצעד בילבורד הוט 100, מזכיר את הגיבור גם בשם השיר וגם במילותיו, המציינות "לסופרמן ולגרין לנטרן אין יתרון עליי". זמר-יוצר הפולק-רוק ג'ים קרוצ'י שר על הדמות ברשימת אזהרות שבפזמון השיר You Don't Mess Around With Jim, ובו הוסיף לתרבות הפופולרית את המונח "לא מושכים את הגלימה של סופרמן". רצועות נוספות שמזכירות את סופרמן כוללות את הסינגל של להקת ג'נסיס, "Land of Confusion", וידאו קליפ של השיר שמציג בובת ספיטינג אימג' של רונלד רייגן הלבוש כסופרמן, שירם של הקינקס "Wish I Could Fly Like Superman". שירם של הקראש טסט דאמיז, "Superman's Song", חוקר את התבודדותה של הדמות ואת מחויבותה בעולם. הדמות גם הוזכרה בשירים של אמנים כבון ג'ובי, אלאניס מוריסט, קווין, AC/DC, לורי אנדרסון, דיו, בוני טיילר, בריאן אדמס, סטון טמפל פיילוטס, 3 Doors Down, בוש, אמה בנטון, דייב מת'יוס בנד, אמינם, ג'ושוע סקוט שאזיי, סופיאן סטיבנס, ג'יי זי, טי-פיין, דה גיים, LMFAO וטיילור סוויפט.
התייחסויות מוזיקליות לדמותו של סופרמן לא היו היחידות. פרודיות על הדמות החלו להופיע כבר בשנת 1942 עם הצגת דמותו של מייטי מאוס בסרטון קצר בשם "עכבר המחר". שנה לאחר מכן, באגס באני הופיע בסרטון אנימציה בשם "סופר ראביט", שבו אכילת גזרים מועשרים מקנה לו כוחות-על. הסרטון מסתיים בכך שבאגס באני ניגש לתא טלפון כדי להחליף את זהותו לסופרמן האמיתי, ויוצא משם כנחת אמריקני. בשנת 1956, דאפי דאק נטל את זהותו של "קלאק טרנט" בסרטון האנימציה הקצר "Stupor Duck" ובחוברת קומיקס של לוני טונס בהמשך. חבורת מונטי פייתון הבריטית יצרה עבור סקיצה לתוכניתם ברשת BBC דמות של מתקן אופניים בעולם שמלא בסופרמנים. באותה רשת, הסיטקום "גיבור שלי" הציג את דמותו של גיבור-העל ת'רמומן, פסטיש של סופרמן שגר עם חברתו ומנסה להציל את העולם. בארצות הברית, התוכנית סאטרדיי נייט לייב ערכה מספר פרודיות לדמות, והשחקנית מרגו קידר גילמה בשנית את דמותה של לויס ליין במערכון משנת 1979. ג'רי סיינפלד, מעריץ מושבע של סופרמן, הביא בסדרתו סיינפלד מגוון התייחסויות לדמות, ובשנת 1997 ביקש שסופרמן יככב לצידו בסרטון פרסומת לאמריקן אקספרס. הסרטון שודר במהלך משחקי הפלייאוף של NFL והסופרבול של שנת 1998, וסופרמן אויר בדמותו של המאייר קורט סוואן לפי בקשתו של סיינפלד.
בקולנוע, דמותו של סופרמן מוזכרת במספר סרטים. בסרט להרוג את ביל חלק 2, מסביר ביל לביאטריס את ההבדל בין סופרמן לכל גיבורי העל האחרים: בעוד שגיבורי-על כמו באטמן וספיידרמן הם בני אדם העוטים תחפושות ומסיכות בזמן שהם מתפקדים כגיבורי-על, סופרמן הוא גיבור-על מעצם מהותו, ודווקא הופעתו כאדם מן היישוב היא הצגה. לדברי ביל, סופרמן הוא ביקורת נוקבת על בני האדם שלעומתו הם חלשים, מוגבלים וטיפשים. בסרט באטמן ורובין, כאשר באטמן מסרב לצרף את רובין כשותף, הוא מציין כי זו הסיבה שסופרמן עובד לבדו. בסרט ספיידרמן, הדודה מיי מייעצת לאחיינה פיטר פארקר לא להתאמץ יותר מדי, כיוון שהוא לא סופרמן.