קריית שמואל (חיפה)

היסטוריה

ההחלטה על הקמת הקריה התקבלה בשנת 1933 על ידי קבוצת חברי סניף הפועל המזרחי בחיפה, שהעדיפו הקמת שכונה עצמאית, על פני קבלת אזור מצומצם בין שני רחובות בקריית חיים. 
בניית התשתית לשכונה החלה בט"ו בתמוז תרצ"ה (16 ביולי 1935) על קרקעות בעמק זבולון שרכשה הקרן הקיימת.
לאחר קשיים שנבעו מפשיטת רגל של החברה שבנתה את הבתים, נחנכו הבתים הראשונים בל"ג בעומר תרצ"ח (19 במאי 1938). הבתים הראשונים, בני קומה אחת, על מגרש גדול, נבנו על הקרקע החולית ברחובות הנצי"ב, בר-אילן ותורה ועבודה של ימינו. השכונה נבנתה באזור שומם באותם הימים, מצידה המערבי של מסילת הרכבת חיפה - ביירות, ובסמוך למחנות צבאיים בריטים גדולים. בסמוך לשכונה שכן מאהל בדווי שישב על אדמות הקק"ל, אך תושביו גורשו לאזור עכו בראשית שנות ה־40. באמצע שנות הארבעים נבנו בקריה בתים לעולים מגולי מאוריציוס בחלקה הדרומי של הקריה, ממערב לחלק הוותיק. אחרי קום המדינה הוקמו בשכונה שיכונים דו קומתיים לחיילים משוחררים בחלקה המערבי של הקריה, ובשנות ה-60, הוקמו שיכונים בעלי 4 קומות ומספר כניסות לבלוק לעולים בחלקה הצפוני. בתקופת העלייה ההמונית שכנה בחלקה הדרומי של השכונה מעברה, בשם מחנה העולים בקריית שמואל. בשנותיה הראשונות של הקריה יכלו להתקבל אליה אך ורק חברי תנועת הפועל המזרחי.
בשנותיה הראשונות היה לקריית שמואל מעמד מוניציפלי עצמאי עד שבשנת 1952 צורפה קריית שמואל כשכונה לעיר חיפה בעקבות הצטרפותה של שכנתה קריית חיים. מדי זמן עולות תוכניות לאחד את כל הקריות לגוש מוניציפלי אחד, ובכללם גם את קריית שמואל, אולם לעת עתה, לא הבשילו ניסיונות האיחוד לשלבים מעשיים.
האוכלוסייה בקריית שמואל היא דתית לאומית ברובה וקיימת בה תקנה האוסרת למכור דירות או מגרשים לאנשים שאינם נחשבים לדתיים. למרות זאת, בעקבות גל העלייה מארצות ברית המועצות לשעבר, גדל אחוז החילונים המתגוררים בקריית שמואל, בעיקר בחלקה הצפוני, בשל חוסר היכולת לאכוף תקנה זו.

בקריה פועל וועד מקומי בן 7 חברים, המשמש גם כאגודת לאספקת מים לשכונה.
רב השכונה בין השנים תשי"ג (1952) - תשע"ה (2015) היה הרב עקיבא הכרמי.

שמירת שבת בקריה

אחת הדוגמאות הבולטות לאורח החיים הדתי, היא העובדה שכבישי השכונה סגורים לתנועת כלי רכב, בשבתות ובחגים מאז היווסדה של הקריה.
באמצע שנת 2005, לאחר מאבק משפטי, פתח משרד התחבורה את הציר המרכזי העובר בצד הקריה, שדרות ורבורג, לתנועה בשבת למשך שבת אחת, אך לאחר מאבק של תושבי הקריה, נסגר הכביש לתנועה שוב.

מוסדות חינוך

בקריה כארבע עשר גני ילדים, בית ספר יסודי בשם אהרון הרא"ה (הקרוי על שם הרמן שטרוק ועל שם הרב קוק), תלמוד תורה בשם "נתיבות משה" המשתייך לחינוך העצמאי, בית ספר לבנות של חב"ד "בית חיה", תלמוד תורה לבנים של חב"ד, ישיבת בני עקיבא פרחי אהרן, ישיבה וכולל בשם 'הישיבה הרמה' בראשות רב הקריה וכן ישיבה קטנה "כרם עקיבא" שמיועדת בעיקר לבוגרי "נתיבות משה" ישיבת "תומכי תמימים" של חב"ד. כמו כן, נוער הקריה משתתף בפעילויות תנועות הנוער בסניף בני עקיבא ובסניף עזרא (הנמצא בשטחה של קריית מוצקין אך רוב חניכיו הם תושבי קריית שמואל, עיריית חיפה פועלת להעברת מבנה הסניף לשטח קריית שמואל) וסניף עוז {לכיתות א'-ג'} התקיים בסניף של בני עקיבא ק"ש {קריית שמואל}. בשנת 2005 עברה מכללת שאנן, מכללה אקדמית דתית לחינוך, מנווה שאנן לקריה. בשכונה גם ספרייה עירונית קטנה.
בקריה קיים גם מוזיאון קטן בשם 'המכון לאומנות דתית', השוכן במקום בו היה ביתו של האומן מאיר בן אורי, המציג את יצירותיו.

חב"ד

החל מסוף שנות ה-80 החלו משפחות של חסידי חב"ד להיקלט בקריית שמואל מהקריות שבסביבה.
כיום קהילת חב״ד מונה כ-250 משפחות בראשות רב הקהילה הרב יוסף אברהם פיזם (בנו וממלא מקומו של אביו הרב יגאל פיזם).