פרשת מעונות ראש הממשלה

פרשת מעונות ראש הממשלה (או בקיצור: תיק המעונות) כוללת מספר פרשיות משנה אשר בעניינן עלה חשד לביצוע עבירות פליליות, בין היתר על ידי אשת ראש הממשלה שרה נתניהו וסמנכ"ל מבצעים ונכסים לשעבר במשרד ראש הממשלה, עזרא סיידוף, בהן חשד לקבלת דבר במרמה ולמרמה והפרת אמונים.
החקירה הפלילית בפרשה נפתחה באוגוסט 2015, לאחר שהיועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין החליט לאמץ את המלצת פרקליט המדינה שי ניצן ולהורות על פתיחתה בנוגע לחלק מן הנושאים שעלו. בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על הגשת כתב אישום ב"פרשת הארוחות" נגד שרה נתניהו וסיידוף, בכפוף לשימוע, ועל סגירת שאר התיקים בעניינה של נתניהו. ביוני 2018 הוגשו כתבי אישום נגד נתניהו וסיידוף, וביוני 2019 הורשעו השניים בניצול בתחבולה של טעות הזולת ללא מרמה (סעיף 416 לחוק העונשין).

פרשת הארוחות

פרשת הארוחות (כונתה גם "פרשת החמגשיות", בין היתר על ידי ראש הממשלה ועורכי הדין של רעייתו) עוסקת בהזמנה שלא כדין של ארוחות למעון ראש הממשלה. החשד בפרשה זו התעורר במסגרת תביעה של אב הבית לשעבר במעון ראש הממשלה, מני נפתלי, נגד משרד ראש הממשלה. נפתלי טען כי מראשית חודש ספטמבר 2010 עד חודש מרץ 2013, בזמן ששהו במעון ראש הממשלה אורחים מקומיים, נרשם כאילו מדובר באורחים מחוץ לישראל, וכך נוצר מצב שבו המדינה ספגה הוצאה של מאות שקלים נוספים על כל מנה, משום שהתקציב לאירוח אורחים מחו"ל גבוה מהתקציב המקביל לאורחים מקומיים.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט כי החקירה העלתה חשדות שלפיהם שרה נתניהו וסיידוף יצרו מצג שווא שלפיו מספטמבר 2010 עד מרץ 2013 לא הועסקה מבשלת במעון. כתוצאה מכך, על פי החשד, הזמינו השניים ארוחות למעון ראש הממשלה, בשווי של כ-359,000 שקלים. סיידוף נחשד גם כי הזמין שפים לבישול ארוחות לאורחים פרטיים וזייף חשבוניות. היועץ החליט להעמיד את השניים לדין בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים, בכפוף לשימוע. בני הזוג נתניהו הכחישו כל קשר לחשבוניות, וטענו כי נפתלי אחראי להזמנות אלו.

פרשת החשמלאי

ב-17 בפברואר 2015, פרסם מבקר המדינה שפירא דו"ח אשר עסק בהוצאות הכספית של בני הזוג נתניהו במעונות ראש הממשלה בקיסריה ובירושלים. בדו"ח נאמר בין היתר שהחשמלאי אבי פחימה הועסק בבית משפחת נתניהו בקיסריה בניגוד לנהלים. נאמר שם שבשנת 2009 ביקשה משפחת נתניהו למנות את פחימה לחשמלאי של המעון בקיסריה. "ועדת השלושה", אשר קובעת את תקציב מעון ראש הממשלה, פסלה את מועמדתו של פחימה בשל קשריו המוקדמים עם משפחת נתניהו והיותו חבר מרכז הליכוד. על אף זאת, הועסק פחימה תוך מצג-שווא באמצעות חברה אחרת, זולה יותר, שזכתה במכרז והודיעה כי פחימה ישמש כקבלן משנה שלה. בפועל, קבע המבקר, שימש פחימה כקבלן הראשי.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה על סגירת התיק כנגד שרה נתניהו בפרשה, אך כתב האישום שהוגש נגד עזרא סיידוף כולל גם פרשה זו.

נושאים נוספים

ב-12 ביוני 2014 נחשף בעיתון "ידיעות אחרונות" כי מבקר המדינה יוסף שפירא העביר מידע ליועץ המשפטי לממשלה וינשטיין, שלפיו משפחת נתניהו לקחה לביתה הפרטי בקיסריה ריהוט שנרכש מכספי המדינה עבור מעונו הרשמי של ראש הממשלה בירושלים. על פי הפרסום, הורה סמנכ"ל מבצעים ונכסים במשרד ראש הממשלה, עזרא סיידוף, לעובדים לרכוש ריהוט חדש, זהה לריהוט שנמצא בווילה הפרטית של בני הזוג נתניהו בקיסריה. לאחר שהריהוט הגיע למעון ראש הממשלה הועבר הריהוט החדש לקיסריה, והריהוט הישן מקיסריה הועבר למעון ראש הממשלה בירושלים.
משרד ראש הממשלה הגיב כי ראש הממשלה בנימין נתניהו מנהל ישיבות עבודה הן בקיסריה והן בירושלים. לפי התגובה, גם אילו נרכשה מערכת ריהוט גן חדשה לשימוש בקיסריה לתקופת כהונת ראש הממשלה, היה הדבר בהתאם לנוהל שאושר על ידי משרד המשפטים.
בעדותו של נפתלי בשנת 2015 נטען גם ששרה נתניהו שכרה מטפלת סיעודית לאביה, תוך שהיא משיתה את ההוצאות על מעון ראש הממשלה. ארבע שנים קודם לכן פורסם שהמטפלת פוטרה, אחרי שהתלוננה על אלימות מצד שרה נתניהו נגדה. נתניהו ואחרים בסביבתם טענו מנגד שהמטפלת הפכה אגרסיבית אחרי שהתקבלו תלונות בדבר טיב טיפולה. בשנת 2016 התיק הועבר לאחר תום חקירה לפרקליטות ופורסם בתקשורת שהמשטרה המליצה להעמיד לדין את שרה נתניהו, עם אחרים.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה על סגירת התיק נגד שרה נתניהו בעניין המטפלת וריהוט הגן.

חקירת משטרה

ב-20 ביולי 2015 החליט היועץ המשפטי לממשלה וינשטיין כי יש מקום לפתיחת חקירה פלילית בפרשה וזאת לאחר אימוץ המלצותיהם של פרקליט המדינה שי ניצן וראש האגף לחקירות ומודיעין במשטרה ניצב מני יצחקי.
ב-4 באוגוסט 2015 נחקר אבי פחימה במשרדי היחידה הארצית לחקירות הונאה במשטרה, בנוגע ל"פרשת החשמלאי".
ב-31 בדצמבר 2015 נחקרה שרה נתניהו באזהרה בענייני הפרשה במשרדי להב 433. היא אמרה בחקירה שיש אישור בתקשי"ר להעביר ריהוט, כל עוד מדובר בריהוט המיועד לאירוח. בנוגע לחשמלאי אמרה שהיא אינה עוסקת כלל בתשלומים ובהמחאות. כעבור ארבעה ימים נחקרה נתניהו בשנית.

המשך החקירה

ב-29 במאי 2016 הודיעה המשטרה כי "היחידה הארצית של משטרת ישראל סיימה חקירה בעניין מעונות ראש הממשלה. בסיומה של החקירה, הועברו כל הראיות לכאורה, הממצאים והתובנות שנאספו בחקירות המשטרה לפרקליטות מחוז ירושלים, אשר ליוותה את החקירה, לצורך עיון והחלטה".
המשטרה, והעומד בראשה המפכ"ל, רוני אלשיך, ספגו ביקורת ציבורית בשל עמימותה של ההודעה ובשל העובדה כי לא צוין בה האם ממצאי החקירה ביססו חשד לעבירות או אם ישנה המלצה להגשת כתב אישום. כמו כן לא הוזכרו שמותיהם של המעורבים בפרשה, בהם שרה נתניהו, סיידוף ופחימה. בהקשר זה, פורסם כי היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט פנה למפכ"ל המשטרה אלשיך בבקשה לשנות את נוסח ההודעה על מנת שיותאם לנוסח המקובל המופץ בסיום חקירות, אך על אף בקשתו פורסמה ההודעה בנוסח החסר. בהודעה משותפת שפרסמו ב-1 ביוני 2016 המפכ"ל אלשייך והיועץ המשפטי לממשלה מנדלבליט נאמר שלא היה ראוי מבחינה ערכית לפרסם את העברת העמדה בציבור ולהפוך את הדיון המשפטי-מקצועי לדיון ציבורי, ולכן הנחה המפכ"ל להיצמד בהודעה לתקשורת לניסוח מצומצם שאינו מפרט את העמדה לפרטיה. עוד ציינו כי הניסיונות לתקוע טריז בין המפכ"ל לבין היועץ המשפטי לממשלה הם בגדר ניסיון לפגוע בשלטון החוק.
בהמשך פורסם כי המשטרה ממליצה להעמיד לדין את נתניהו בגין קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות בשלושה מקרים שונים: "פרשת הארוחות", "פרשת המטפלת הסיעודית" ומקרה שלישי שלא הוברר. כמו כן, עלה כי המשטרה ביססה תשתית ראייתית להגשת כתבי אישום ב"פרשת החשמלאי" ו"רהיטי הגן", אולם לא הבהירה את עמדתה לגבי מעורבותה של נתניהו במקרים אלו.
בכל האמור למעורבותו של עזרא סיידוף בפרשה, המליצה המשטרה להגיש נגדו ארבעה אישומים - מרמה והפרת אמונים ב"פרשת הארוחות", סיוע בקבלת דבר במרמה ב"פרשת המטפלת הסיעודית" וקבלת דבר במרמה בפרשה נוספת. בפרק שעוסק בחשמלאי אבי פחימה מייחסים לו במשטרה עבירות של זיוף וקבלת דבר במרמה.
החומר הועבר לפרקליטות מחוז ירושלים, אשר ליוותה את הפרשה. במהלך החודשים אוקטובר ודצמבר 2016 נערכו השלמות חקירה שבמסגרתן נחקרו עזרא סיידוף, סמנכ"ל נכסים במשרד ראש הממשלה וגיל שפר, ראש הסגל בלשכת נתניהו. שרה נתניהו נחקרה במשך 11 שעות ברצף.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, כי יוגש נגד שרה נתניהו, בכפוף לשימוע, כתב אישום ב"פרשת הארוחות" בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים. במקביל החליט היועץ המשפטי על סגירת התיקים נגדה בשאר הפרשות. כמו כן הודיע מנדלבליט כי יוגש כתב אישום נגד עזרא סיידוף, בפרשת החשמלאי ובפרשת הארוחות, בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים וזיוף מסמכים.
ב-17 בינואר 2018, התקיים השימוע בעניינה של שרה נתניהו, שלא בנוכחותה. בשימוע נכחו עורכי דינה - יעקב וינרוט, יוסי כהן ועמית חדד, היועץ המשפטי לממשלה מנדלבליט, פרקליט המדינה שי ניצן, ובכירים נוספים במערכת המשפט. בתום השימוע סוכם כי תתקבל החלטה סופית לאחר קבלת תצהיר בכתב מעורכי דינה של נתניהו.
ב-30 בינואר פורסם בערוץ 10, כי בשימוע שנערך לעזרא סיידוף בפרקליטות המדינה הוא שינה את גרסתו והטיל אחריות על שרה נתניהו בהאשמות שהופנו כנגדו, בפרשיות הזמנת הארוחות והחשמלאי.
ב-20 בפברואר 2018 פורסם כי במסגרת תיק 1270 חשוד יועץ התקשורת של משפחת נתניהו, ניר חפץ, בכך שהציע לשופטת הילה גרסטל את מינויה לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, אם תתחייב לסגור את תיק המעונות. חפץ הכחיש את הטענות נגדו, וגם נתניהו אמר כי מעולם לא הוצע לו רעיון זה על ידי חפץ וכי נתניהו מעולם לא ביקש ממנו להציע הצעה כזו. באוקטובר 2018 המליצה המשטרה לסגור את תיק זה, מחוסר תשתית ראייתית לביצוע עבירות.

כתב אישום והרשעות

ב-21 ביוני 2018 הגישה פרקליטות המדינה כתב אישום נגד שרה נתניהו, בגין קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות ומרמה והפרת אמונים. לפי כתב האישום, הורתה נתניהו לעובדי מעון ראש הממשלה להזמין ארוחות ממסעדות שף בשווי של כ-360 אלף ש"ח, בתקופה שבין ספטמבר 2010 למרץ 2013, בניגוד לנהלים האוסרים על הזמנת ארוחות מבחוץ כאשר מועסקת במעון מבשלת. לצד נתניהו מואשם גם סיידוף, בגין קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים ועבירות של זיוף.
בתום הליך של גישור פלילי הוסכם על הסדר טיעון שבעקבותיו הורשעה נתניהו בניצול בתחבולה של טעות הזולת ללא מרמה (סעיף 416 לחוק העונשין), והוטל עליה לשלם פיצוי לקופת המדינה בסך 45 אלף ש"ח בתוספת קנס בסך 10,000 ש"ח. גם עם סיידוף נחתם הסדר טיעון, שלפיו הורשע בשלוש עבירות של קבלת דבר תוך ניצול מכוון של טעות הזולת, ונגזר עליו עונש של מאסר על תנאי, 150 שעות שירות לתועלת הציבור וקנס בסך עשרת אלפים ש"ח.