חטיבה 401

מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה

החטיבה נוסדה בשנת 1967, כחטיבת מילואים לטנקי המגח בפיקודו של סא"ל אורי בר-און. למלחמת ששת הימים הגיעה החטיבה רק עם גדוד המילואים 46 שלחם בפתחת רפיח. לאחר מכן, הועברה החטיבה לצבא הסדיר ושירתה יחד עם חטיבה 14 באוגדת סיני (252). תפקיד האוגדה כלל החזקה בקו התעלה שהשתרע לאורך 160 קילומטרים. ב 1968 הועבר גדוד 79 מחטיבה 7 לחטיבה 401. החטיבה הייתה הראשונה לקלוט טנקי מגח 6 שנרכשו בכספי הסיוע האמריקני. גדודים 46 ו-79 של החטיבה השתתפו במבצע אסותא באזור א-צפי מדרום לים המלח מבצע שנערך במקביל לפעולת כראמה.
במהלך מלחמת ההתשה הייתה החטיבה בית יוצר לטנקיסטים מנוסים שהיוו את עיקר מערך המילואים שהשתתף במלחמת יום הכיפורים.

מלחמת יום הכיפורים

לפני מלחמת יום הכיפורים הוצבה החטיבה בחזית הדרום תחת פיקודה של אוגדה 252. שתי חטיבות האוגדה (401 ו-14) נהגו להחליף זו את זו מדי שלושה חודשים: אחת החטיבות הוצבה בקו המוצבים והשנייה בעורף לאימונים וטיפול בטנקים ובכלים אחרים. בעת זו היה דן שומרון, שעבר הסבה לחיל השריון מן הצנחנים, מפקד החטיבה. עם פרוץ המלחמה, היה תורה של חטיבה 401 להיות בעורף והיא הוצבה במחנות רפידים וביר תמדה. בפרוץ הקרבות, משיקולי פריסה ומיקום, הועבר גדוד 79 לחטיבה 14. בהתאם, גדוד 52 הועבר לחטיבה 401.
עם תחילת הצליחה, פתח חיל האוויר המצרי במטס הפצצה גדול. מפקדת החטיבה נפגעה ותשעה חיילים נהרגו. החטיבה קיבלה פקודה לנוע לעבר החלק הדרומי של תעלת סואץ ולחבור למעוזים. החטיבה ביצעה את הפקודה, אך הצעתו של דן שומרון לפנות את המוצבים נפלה על אוזניים ערלות. מפקד האוגדה, האלוף מנדלר הורה לאנשי המוצבים להשאר במעוזים ואסר על הפינוי. שומרון, מפקד החטיבה, ניסה להציל חלק מן הלוחמים שכותרו במעוזים, אך כשל.
החטיבה ניסתה לבלום את התקדמות החי"ר והשריון המצריים לתוך שטח סיני, אך נחלה הצלחה חלקית בלבד. בסוף היום השני למלחמה נותרו בחטיבה פחות ממחצית הטנקים במצב שמיש ועשרות חיילים נהרגו. עם זאת, עיכבו פעולות החטיבה, את פריסת הגשרים בגזרת דרום התעלה.
ב-8 באוקטובר תקפה החטיבה את הכוחות המצריים באזור "מפצח" סמוך לציר "לקסיקון", והשמידה כ-20 טנקים ועוד משאיות תחמושת, אולם נאלצה לסגת בעקבות ההפגזות המצריות ותקיפות חיל האוויר המצרי. באותו יום אחר הצהריים הגיעה חטיבה 164 לגזרה, ונטלה את האחריות על גזרת מעבר הגידי, בעוד חטיבה 401 התייצבה באזור מעבר המיתלה.
ב-9 באוקטובר בלמה החטיבה מתקפה של הדיוויזיה ה-19 המצרית, והשמידה כ-60 טנקי אויב. באותו יום נטשו כוחות גדוד 46 את רכס קרת מורה על פי הוראות הפיקוד, במה שהתברר לאחר מכן כטעות גדולה שעליה שילמו כוחות החטיבה ביוקר רב. בימים הבאים המשיכו כוחות החטיבה בלחימה נגד הכוחות המצריים בגזרה, וב-12 באוקטובר תפס גדוד 202 בפיקודו של דורון רובין את השטח שמדרום לחטיבה.
ב-13 באוקטובר נהרג מפקד האוגדה אלברט מנדלר מדרום לגזרת החטיבה, כתוצאה ממארב טילי סאגר שנורו על ידי המצרים, ובמקומו מונה למפקד האוגדה קלמן מגן. ב-14 באוקטובר השתתפו כוחות החטיבה בבלימת מתקפת השריון המצרית, וגדוד 46 סייע לגדוד 202 ולכוחות נוספים בקרב ואדי מבעוק, שבמהלכו הוא פגע ב-60 כלי רק"מ מצריים ללא שספג שום אבידות.
קרבות הבלימה בגזרה זו נמשכו עד ה-18 באוקטובר, כאשר כוחות חטיבה 401 יחד עם חטיבה 164 וגדוד 202 הבטיחו את מעברי המיתלה והגידי מפני כוחות הארמייה השלישית המצרית.
ב-18 באוקטובר בצהריים החלה החטיבה בתנועה לעבר הגשרים שעל התעלה, למעט גדוד 52 שהושאר בגדה המזרחית, ולמחרת חצו כוחות החטיבה את התעלה ונכנסו לאזור החיץ החקלאי. במהלך ה-19 באוקטובר סייעו כוחות החטיבה למתקפתה של חטיבה 217 על מתחם "מקצרה", ולאחר מכן השתתף גדוד 46 בניסיון לטהר את בסיס הטילים 6115, אולם נסוג לאחר שכמה חיילים וביניהם המג"ד דוד שובל נפצעו, ולאחר שנפגעו כמה טנקים. בימים שלאחר מכן התקדמו כוחות החטיבה דרומה לעבר סואץ, וב-24 באוקטובר הם כבשו את נמל עדבייה, ובכלל זה את מפקדת זירת ים סוף המצרית.

לאחר המלחמה

עם תום המלחמה, ולאחר הסכם הפסקת האש עם המצרים הוחזרה החטיבה לצד המזרחי של התעלה והוצבה בצומת טסה בפיקודו של אהוד ברק, גם הוא מוסב מן הצנחנים. באותה עת כללה החטיבה 3 גדודי מגח (52, 46 ו-195).
כשנה לפני פרוץ מלחמת לבנון הראשונה עבר גדוד 195 לחטיבה 500, והחטיבה תוגברה בגדוד מילואים שהורכב מחיילים בני ישיבות ההסדר.

מלחמת לבנון הראשונה

במלחמת לבנון הראשונה לחמה החטיבה בפיקודו של אל"ם עוזי לבצור, תחת פיקוד אוגדה 252 בפיקוד תא"ל עמנואל סקל בגיס המזרחי, במזרח הגזרה המזרחית, בסמוך לגבול סוריה-לבנון. החטיבה כללה 3 גדודי מגח 6 – גדוד 46 בפיקוד סא"ל צביקה פריד, גדוד 52 בפיקוד סא"ל אורי אגמון, וגדוד מילואים 3477 בפיקוד סא"ל עופר. החטיבה פרצה בכיוון עין יטא דרך ראשיא וכפר קוק, והתייצבה בהפסקת האש באזור דיר אל-עשייר.
לאחר המלחמה, על בסיס חיילי ישיבות ההסדר מגדוד המילואים, הוקם גדוד סדיר – גדוד 34.

אחרי מלחמת לבנון הראשונה

לאחר מלחמת לבנון ביצעה החטיבה פעילות ביטחון שוטף בגזרות שונות, ביניהן יהודה ושומרון, רצועת עזה, רמת הגולן ורצועת הביטחון בדרום לבנון (עד סמוך לנסיגה בשנת 2000). חלק מהפעילות נעשתה תוך שימוש בטנקים וחלקה הייתה פעילות חיל רגלים.
עם פרוץ האינתיפאדה השנייה עברה פעילותה המרכזית לרצועת עזה ויהודה ושומרון.
החטיבה משתמשת כיום בטנק מרכבה סימן 4 שהחליף את טנקי המגח 6 בהם השתמשה החטיבה עד 2004.

מלחמת לבנון השנייה

החטיבה נטלה חלק פעיל בכל מהלך מלחמת לבנון השנייה. הטנקים החדישים נלחמו בעיקר בגזרות המזרחיות באזור מטולה וכמו כן השתתפו בקרבות בינת ג'בייל. עקב השימוש המוגבר בנשק נ"ט הרסני ומכיוון שטנקים של החטיבה היוו את הקו הראשון בלחימה בגזרתם, ספגה החטיבה אבדות רבות. 12 מלוחמיה נהרגו בקרבות בלבנון ועשרות נפצעו
אחד הסיפורים המפורסמים בחטיבה 401 ממלחמת לבנון השנייה הוא סיפורו של "כוח בניה", צוות עצמאי מגדוד 46 בפיקוד רס"ן בניה ריין. בצוות היו רס"ן בניה ריין, סמ"ר אלכס בונימוביץ', סמ"ר אדם גורן, וסמ"ר אורי גרוסמן, בנו של הסופר דויד גרוסמן. ריין היה מ"פ שלא פיקד באותה עת על פלוגה ואסף את הלוחמים לאחר תחילת המלחמה. הצוות, שכונה "כוח בניה", עסק בחילוץ והציל בכמה מקרים לוחמים בתוך לבנון. באחד המקרים חילץ "כוח בניה" שמונה לוחמי הנדסה מפומ"ה פגועה, תחת אש. דקות ספורות לאחר החילוץ ספגה פגיעה ישירה של טיל נ"ט. באחד מניסיונות החילוץ ספג הטנק של הצוות פגיעה ישירה של טיל נ"ט מתקדם והארבעה נהרגו במקום. לאחר המלחמה הוענק לאנשי הצוות צל"ש אלוף על חירוף הנפש והאומץ אשר גילו במהלך הקרבות והחילוצים בלבנון.

פעילות ביטחון שוטף ברצועת עזה

החטיבה השתתפה בפעילות ברצועת עזה, ואף זקפה לזכותה פגיעה במחבלים ולכידתם במהלך הלחימה בעזה, השתתף גדוד 52 במבצעים רבים ופגע בעשרות מחבלים, על כך הוענק לו פרס הרמטכ"ל ליחידה המצטיינת לשנת 2008 ב-2010 החלו לצייד את טנקי המרכבה סימן 4 של החטיבה במערכת מעיל רוח. במרץ 2011 רשמה המערכת יירוט היסטורי של רקטה נגד טנקים ששוגר אל עבר טנק של גדוד עשת. במחצית השנייה של שנת 2012 הסתיימה התקנת "מעיל רוח" בכל טנקי החטיבה.
חטיבה 401 הייתה חטיבת חיל השריון המובילה במבצע צוק איתן ב-2014 וזאת הודות למערכת ההגנה האקטיבית "מעיל רוח" שמגנה עליה מפני רקטות נ"ט וטילי נ"ט. במהלך המבצע השמידו כוחות החטיבה מטרות טרור רבות ופגעו בעשרות מחבלים, מהם לפחות 120 נהרגו. מערכת "מעיל רוח" פעלה בהצלחה ויירטה מספר רקטות וטילי נ"ט שנורו אל עבר הטנקים. מערכת צי"ד שהותקנה בטנקים ייעלה באופן ניכר את ניהול הקרב והתקשורת בין הטנקים לחמ"ל ולגורמים השונים בשדה הקרב.

גדוד 46 (שלח)

הגדוד הוקם כגדוד חי"ר במילואים, לאחר מלחמת העצמאות והשתתף בלחימה במלחמת סיני. ב-1961 עבר הסבה לשריון ופעל תחת חטיבה 7 כגדוד טנקי AMX-13. ב-1965 עבר הסבה למגח, והיווה את גדוד ההקמה של חטיבה 401. ככזה יצא למלחמת ששת הימים בה לחם כגדוד מג"ח מילואים בפיקודו של אורי בר-און. הגדוד כלל שלוש פלוגות אורגניות בפיקוד אמנון גלעדי,  דן שני, ושלום אנגל (עין גל). ופלוגה רביעית, שהגיעה מבית הספר לשריון, בפיקוד עמוס כץ (מפקד מגמת מגח בקק"ש). פלוגת שלום אנגל הייתה הפלוגה היחידה בצה"ל עם תותחי 105 מ"מ ומנועי סולר. 7 פלוגות המג"ח האחרות (3 של 401, ו 4 הפלוגות של גדוד 79) היו עם מנועי בנזין ותותחי 90 מ"מ. הגדוד לחם בין השאר גם תחת חטיבת הצנחנים באוגדה 84 בקרבות ההבקעה ברפיח. לאחר המלחמה הוקם כגדוד סדיר בפיקודו של אריה קרן והשתתף בפעולת כראמה. במלחמת ההתשה פעל בסיני, תחת פיקודם של עמוס כץ ומשולם רטס. במלחמת יום הכיפורים לחם בגזרה הדרומית של תעלת סואץ. הגדוד השתתף בלחימה במלחמת לבנון הראשונה. ב-2004 קלט את טנקי המרכבה 4 והשתתף בלחימה במלחמת לבנון השנייה בין השאר בקרב הסלוקי. במבצע צוק איתן לחם הגדוד בגזרת בית חאנון.

גדוד 52 (הבוקעים)

הגדוד הוקם במרץ 1947 ולחם במלחמת העצמאות במסגרת חטיבת גבעתי, בזכות פריצת המצור על הנגב שהטיל הצבא המצרי קיבל את השם גדוד "הבוקעים". במלחמת סיני היה גדוד חרמ"ש שפעל תחת חטיבה 7, לאחר המלחמה הוסב לגדוד שריון. במלחמת ההתשה הוצב בגזרת קו בר-לב תחת פיקוד חטיבה 14.
במלחמת יום הכיפורים מפקד הגדוד היה עמנואל סקל, הגדוד בפיקודו ממוקם בתעוזים באזור ראס סודר בגזרה הדרומית של החזית המצרית, כשהוא מאויש במלואו. עם פרוץ הקרבות עבר הגדוד לפיקודה של חטיבה 401, בפיקודו של דן שומרון, השתתף בקרבות הבלימה ובמתקפת הנגד, וצלח את התעלה עד שהתמקם בקילומטר ה-101; בקרבות ספג הגדוד אבדות כבדות. הגדוד סיכל מאמץ צליחה של המצרים בדרום האגם המר, השמיד כמעט כליל גדוד שריון מצרי, ונחלץ לעזרת גדוד שכן במסגרת התקפה חטיבתית לאורך ציר המיתלה תוך שהוא חוצה מערך אויב של כוחות שריון וחי"ר.
במלחמת לבנון השנייה השתתף הגדוד בלחימה בגזרה המרכזית של דרום לבנון.
במבצע צוק איתן לחם הגדוד תחת פיקוד חטיבת גבעתי. על פועלו זכה הגדוד בצל"ש אלוף פיקוד הדרום.

גדוד 9 (עשת)

הגדוד הוקם במלחמת העצמאות במסגרת חטיבת הנגב על בסיס כוח פשיטה בפיקודו של ישראל כרמי ושתי מחלקות חי"ר מהחטיבה. ב-1953 הוסב לשריון, לחם כגדוד טנקי AMX-13 במלחמת סיני. במלחמת ששת הימים לחם כגדוד חרמ"ש בפיקודו של מרדכי אביגד, במסגרת  חטיבה 7. מפקדי הפלוגות במלחמה היו  יואב וספי, עוזי לבצור ויוסי פלד. במלחמת ההתשה לחם בגזרת קו בר-לב במסגרת חטיבה 14. ב-1973 קלט את טנקי הפטון ולחם במלחמת יום הכיפורים בגזרת צפון סיני, בפיקוד יום-טוב תמיר. במהלך הקרבות נהרגו 67 מלוחמיו. בדצמבר 1980 צורף הגדוד לחטיבה 211 שבפיקוד המרכז. עם פירוק חטיבה 211, ב-1991, עבר לחטיבה 401. ב-2005 עבר הסבה לטנקי מרכבה סימן 4. השתתף בלחימה במלחמת לבנון השנייה.

פלס"ר 401

ככל פלס"רי השריון תפקידה של פלוגת הסיור (פלס"ר) הוא איסוף מודיעין קרבי בתוך שטח האויב, בזמן אמת ובצורה נסתרת, עבור חטיבת השריון והובלתה אל הלחימה. יחידה זו מבצעת גם משימות חי"ר, וסיור (רגלי ורכוב). נכון ל-2014 זכתה היחידה ב-5 צלשי"ם, רובם במהלך מלחמת לבנון השנייה.

מלחמת ההתשה

היחידה הוקמה לראשונה בשנת 1968, בזמן מלחמת ההתשה. תפקידה העיקרי היה ביצוע פעילות מבצעית לאורך תעלת סואץ, כולל תצפיות ארוכות טווח, מארבים וסיורים. מסלול ההכשרה כלל אימוני חי"ר, רכב: ג'יפ סיור ונגמ"ש, סיירות, טופוגרפיה וניווט, ומודיעין שדה. אחד ממפקדיה הבולטים באותה תקופה היה רס"ן בני קצין. בסוף שנת 1972 פורקה היחידה לראשונה.

מלחמת יום הכיפורים

למלחמת יום הכיפורים יצאה החטיבה ללא פלס"ר. אלא שבמסגרת איגוד כוחות, הועברה פלוגת הסיור של חטיבה 14 לפיקוד חטיבה 401. ערב המלחמה, דיווחו תצפיות הפלס"ר על סימני מלחמה בצד המיצרי: פינוי מוקשים, חבישת קסדות וסיורי מפקדים. היחידה השתתפה בקרבות הבלימה הקשים, כולל התקפת הנגד עם גדוד 52 בשישה באוקטובר. במקביל פרסה היחידה רשת תצפיות בגזרה הדרומית של תעלת סואץ, ודיווחה על כחות אויב. ב-14 באוקטובר במהלך קרב ואדי מבעוק תצפית הפלס"ר שמוקמה על ידי קמ"ן החטיבה רס"ן עמיחי בוכוול, מול הוואדי, ותוגברה באנשי מודיעין פיקוד הדרום, דיווחה על התקפה מצרית אוגדתית. התקפה זו נעה במסתור הואדי, וניסתה לאגף את אוגדה 252 מדרום. כחות טנקים של החטיבה הוזעקו למקום, פתחו באש, השמידו כלי רק"מ מצריים רבים, ועצרו את ההתקפה. בהמשך השתתפה היחידה בצליחת התעלה, והגיעה עם חטיבה 401 עד לאזור הקילומטר ה-101 בכביש קהיר-סואץ, שם שהתה קרוב לחצי שנה. בקרבות מלחמת יום כיפור איבד הפלס"ר שבעה מלוחמיו ומפקדיו, בהם מפקד הפלוגה רב-סרן נחום שמר. לאחר הסדר הביניים והנסיגה מהגדה המערבית של התעלה, פרס הפלס"ר רשת תצפות ארוכות טווח באזור מחנה טסה, כשהוא מתוגבר בפלס"רי מילואים. בסוף שנת 1974 פורק גם פלס"ר זה.

הלחימה בלבנון

היחידה הוקמה שוב על ידי יוצאי מחלקות סיור מגדודי החי"ר תחת השם פלס"ר 401 (מילואים) בשנת 1992, וזאת כדי לתת מענה לצורך הצה"לי ביצירת נתיב התקדמות של כלים כבדים ומגושמים (דוגמת טנקים) אל תוך שטחי אויב ולצורך תצפיות וטיווח ארטילרי של מטרות בשטחים עוינים.

האינתיפאדה השנייה

באפריל 2002 השתתפה היחידה בכיבוש המוקטעה ברמאללה כחלק ממבצע חומת מגן במסגרת שיתוף פעולה עם חטיבת גולני.
כמה מפעולות היחידה היחידות שזכו לפרסום היו תפיסתם של רוצחי השר רחבעם זאבי ביריחו, תפיסתו של מרואן ברגותי (ראש התנזים) ולקיחת חלק במבצע הבאת ביכורים.
במרץ 2003 הרגו חיילי היחידה 5 מחבלים בכפר טמון שהיו בדרכם לביצוע פיגוע באחד מישובי בקעת הירדן.
על פעולה זו קיבלה היחידה אות הוקרה מהרמטכ״ל משה (בוגי) יעלון.
בדצמבר 2003 פורקה חטיבה 500 אשר לה היה פלס"ר 500 (סדיר) והיחידה שינתה את שמה והפכה להיות פלס"ר 401.

מלחמת לבנון השנייה

במלחמת לבנון השנייה ביצעה היחידה, בפיקוד מפקדה היוצא, רס"ן שלומי צן, ומפקדה הנכנס, רס"ן יוסי פנסו, יוצא חטיבת גולני, מספר רב של פעילויות בעומק שטח האויב, ובכלל זה מארבי תצפית ארוכי טווח שכללו שהייה בשטח מעל למאה שעות, וכן פשיטות על כפרים בשליטת החזבאללה. במהלך הקרב בסלוקי חילצו לוחמי הפלס"ר את הפצועים של גדוד 9 מתוך הטנקים וסייעו לחילוץ הנפגעים של חטיבת הנח"ל. לאחר המלחמה קיבלו חמישה מלוחמי היחידה צל"שים על פועלם במהלכה, ובהם סמ"ר איתי שטיינברגר, שנפל בקרב ברנדוריה בגזרה המזרחית, בעודו רץ לחלץ פצועים תחת אש, ויותם שש, מפקד צוות בסיירת, אשר קיבל את צל"ש הרמטכ"ל.

מבצע עופרת יצוקה

במבצע עופרת יצוקה ביצעה הפלס"ר, בפיקוד רס"ן ארז טל, תצפיות מקדימות לזיהוי מטרות בעבור כוחות חטיבה 401, וניתבו את כוחות החטיבה ליעדיה. כמו כן ביצעה הפלס"ר פשיטות על מעבדות נפץ ברצועת עזה.

מבצע צוק איתן

במבצע צוק איתן פעלה היחידה יחד עם חטיבת הנח"ל בעומק מרחב בית חנון ובית להייה, פשטה על בתי מחבלים וסרקה מנהרות בגזרתה.

פלמ"ס (פלוגה מסייעת) 52

הפלוגה המסייעת בחיל השריון (מסייעת שריון) היא פלוגה שתפקידה לסייע לטנקים ולכוחות הלוחמים של חיל השריון בשדה הקרב באמצעות כוחות סיור, כוחות תצפית ואש מרגמות. כמעט בכל גדוד שריון ישנה פלוגה מסייעת.
כלי הנשק במסייעת הם: בהכשרה בשיזפון הנשק האישי הוא רובה M-16 מקוצר, לפק"ליסטים M4 קרבין עם כוונות לפי צורך (מטוליסט, קלע). בפלוגות המבצעיות זה תלוי בתקציב הגדוד לכוונות ונשק. הפק"לים במסייעת הם קלע סער, מטול, נגביסט, נהג האמר, נהג נגמ"ש, חובש קרבי.
בחטיבה 401 ישנה מסייעת בגדוד 52 שסיימה את המסלול באוגוסט 2015 והצטרפה לגדוד (מחזור נובמבר 2014).
מבין המתגייסים לחיל השריון ישובצו אלה בעלי פרופיל 82 ומעלה לפלוגה המסייעת. טירוני המסייעת עוברים טירונות המכשירה אותם לרמת רובאי 05 בבסיס שיזפון. הטירונות כוללת תוכני רובאות, שדאות, חלוקה לפקלי"ם, ולחימה בשטח פתוח ובנוי עד רמת המחלקה. לאחר טירונות של 4 חודשים יעלו הטירונים לאימון המתקדם, שם יחולקו למחלקת סיור, מחלקת תצפית ומחלקת מרגמות. כאשר כל מחלקה תעבור הכשרה שונה במקצת. באימון המתקדם, המתקיים רובו בבסיס שיזפון וחלקו בצפון, עוברים תחילה הלוחמים בכל המחלקות הכשרה בלוחמת שטח בנוי ובניווטים. לאחר מכן מתחילה הכשרתם הייעודית.
במחלקת הסיור יוכשרו הלוחמים למקצוע הסייר, הכולל ניווטים, הסוואה, ניתוב, סיור לעבירות, חבלה ועוד. בנוסף תוכשר המחלקה להציל ולחלץ את הלוחמים שבתוך הטנקים, במקרה של פגיעה במהלך קרב. מחלקת הסיור מתניידת באמצעות נגמ"שים.
במחלקת התצפית יוכשרו הלוחמים למקצוע התצפיתן, הכולל גם הוא ניווטים והסוואה, תצפיות באמצעות משקפות ואמר"לים מתקדמים, מודיעין, בניית עמדות תצפית ועוד. מחלקת התצפית מתניידת באמצעות האמרים.
במחלקת המרגמות יוכשרו הלוחמים למקצוע הרגם, הכולל תפעול מערכות שליטה ובקרה מתקדמות, יריית מרגמות 81 מ"מ ו-120 מ"מ וסגירת מעגלי אש בשדה הקרב. מחלקת המרגמות מתניידת באמצעות נגמ"שים ורגלית לפי הצורך.
גם בסיום המסלול, בפלוגה המבצעית ישנן עוד הקצאות לקורסים. מסע כומתה של הפלוגה המסייעת נע בין 40 ל-60 קילומטרים, סיכת הלוחמים היא סיכת מסייעת המורכבת מסיכת ה"צפרגול" עם כנפיים, משקפת (תצפית), חרב (סיור), קנה מרגמה (מרגמות).

גדוד 601

גדוד אסף (601) הוא גדוד של חיל ההנדסה הקרבית המוכפף מבצעית לחטיבת השריון "עקבות הברזל" (401). הגדוד כולל פלוגות פלסים המפעילים נגמ"שי הנדסה כבדים מדגם פומ"ה ופלוגת צמ"ה המפעילה דחפורי די-9 משוריינים, כלי צמ"ה ממוגנים אחרים ואמצעי גישור שונים. תפקיד הגדוד במלחמה הוא לפלס את הדרך לטנקי החטיבה דרך שדות מוקשים, תעלות נ"ט, סוללות עפר, זירות מטענים ועוד. כמו כן, הגדוד בונה עמדות ירי ועמדות מגנן לטנקים, וכן מחלץ טנקים וכלי רכב פגועים או תקועים בסיוע חיל החימוש.
גדוד 601 היה גדוד ההנדסה הראשון בצה"ל והוקם על בסיס פלוגות הנדסה מחטיבת גולני, חטיבת גבעתי וחטיבה 7 ב-1947. הפלוגות אוחדו לגדוד סדיר ב-1954. הגדוד עזר בסלילת "שביל הנחש" למצדה. בשנת 1956 הוקמה פלוגת הצמ"ה של הגדוד. הגדוד נטל חלק פעיל בכל מלחמות ישראל. בשנת 1956 זכה בצל"ש רמטכ"ל גדודי (הראשון בסוגו בצה"ל) על מבצע עמורה להרס התשתיות המצריות בחצי האי סיני. בשנים 1967–1969 פעל הגדוד בבניית ואחזקת ביצורי קו בר-לב תחת הפגזות מצריות כבדות. בזכות פעילות זאת זכה חיל ההנדסה בפרס ביטחון ישראל ב-1969. ב-1979–1980, בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים והחזרת חצי האי סיני למצרים, היה הגדוד אחראי לפיצוץ מתקני מודיעין, בקרה אווירית ואחרים, כגון אום חשיבה ויב"א 511. עם פינוי סיני עבר הגדוד לבקעת הירדן ובסיס הגדוד היה אז על גבעה שולטת מעל המושב גיתית. המג"ד אלי יצחקי הגה את השם "מחנה אסף" לאור הפסוק "לַמְנַצֵּחַ עַל הַגִּתִּית לְאָסָף" (תהלים פ"א, א'), וזה הפך להיות שמו של הגדוד.
בשנת 1982 נטל הגדוד תחת פיקודו של פיני דגן חלק חשוב במבצע שלום הגליל והגיע עד לביירות, שם השתלט על רחוב ממולכד ועמוס מחבלים באמצעות ירי צפע שריון. ב-7 באוקטובר 2000 נחטפו 3 מחיילי הגדוד על ידי חזבאללה בחטיפת חיילי צה"ל בהר דב. בפרוץ מלחמת לבנון השנייה ב-2006 היה גדוד אסף בפיקודו של אמיר אולו כוח ההנדסה הראשון שנכנס ללבנון, וזאת על מנת לחשף מוצבי חזבאללה ולנקות זירות מטענים שהטמין חזבאללה על הגבול, חלקן כללו מטעני גחון של מאות ק"ג חומר נפץ. בתחילת המאה ה-21 הוכפף מפיקוד המרכז לחטיבה 401. בשנת 2012 הייתה פלוגת הצמ"ה של גדוד אסף, הראשונה לקלוט דחפורי די-9 חדשים עם מיגון משופר מדור רביעי. ב-2014, הגדוד לקח חלק במבצע צוק איתן, נלחם בגזרת בית חאנון תחת פיקוד חטיבת הנח"ל והשמיד 4 מנהרות.

ארגון בוגרי 401

אחדים מבוגרי חטיבה 401 הקימו בשנת 2012 ארגון בשם "ארגון בוגרי 401". מטרת ארגון הבוגרים היא קידום שיתופי פעולה עסקיים והתנדבותיים בין בוגרי החטיבה. הארגון מעניק מלגות והנחות לקורסי פסיכומטרי והשלמת בגרויות למשוחררי החטיבה הנזקקים לעזרה כלכלית. הארגון מחבר בין בוגרי החטיבה למטרות חיפוש עבודה, חניכה וליווי של בוגרי חטיבה צעירים על ידי בוגרי חטיבה ותיקים במסגרת פרויקט 'אמץ בוגר' ותמיכה ביוזמות עסקיות של בוגרי חטיבה 401.