אביבה דורון

קורות חיים

אביבה דורון נולדה בתל אביב ב-1939, לצילה ואהרן בקר, שהיה מזכ"ל ההסתדרות וחבר כנסת חמש קדנציות. סיימה את לימודי התואר הראשון בספרות עברית ובפילוסופיה וגם תעודת הוראה, באוניברסיטה העברית בירושלים. את התואר השני בספרות עברית קיבלה מאוניברסיטת תל אביב. כבר במהלך לימודיה התחילה להורות בחוג לספרות. עבודת הדוקטור שלה הייתה בנושא "מגמות וכיוונים בחקר שירתו של יהודה הלוי" בהנחיית פרופ' ישראל לוין, וקיבלה את התואר השלישי מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1983 הוזמנה דורון כמרצה אורחת באוניברסיטת קומפלוטנסהבמדריד וב-1984 הוזמנה לאוניברסיטת הרווארד כחוקרת אורחת, שם העמיקה את מחקריה בספרות ובתרבות היהודית בספרד בחסות ובהנחיית פרופ' יצחק טברסקי ובלימוד הספרות הספרדית בהנחיית פרופ' פרנסיסקו מרקס וילנואבה.
בשנת 1977 ראה אור ספר שיריה הראשון וזכה בפרס ניומן לשירה. עד כה ראו אור שישה ספרי שירה שזיכו אותה בפרסים ישראליים ובינלאומיים לשירה: פרס ניומן לשירה (פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים 2005, פרס קוגל לשירה 2008, הפרס הבינלאומי לשירה, SIAL, מדריד, (2007), ועוד).
משנת 1993 נמניתה על צוות המרצים בחוג לספרות עברית ומשווה באוניברסיטת חיפה. בה קיבלה תואר פרופסור. ובה בשנת 1989 הקימה ומכהנת כראשו של 
המוקד לחקר תרבויות ספרד. ומשנת 2001 מכהנת כראש הקתדרה של אונסק"ו לדיאלוג בין-תרבותי ובין-דתי באוניברסיטת חיפה.
בשנת 1998 הייתה לישראלית הראשונה אשר זוכה בעיטור הכבוד "Lazo de Dama del Merito Civil” מחואן קרלוס ה-I מלך ספרד.
בשנת 2015 זכתה בתואר יקירת העיר תל אביב
ילדיה: ד"ר אייל דורון, והגרפולוגית מיכל דורון ויובל דורון.

מחקריה

תחום מחקריה הוא השירה העברית בספרד של ימי הביניים, על רקע מפגש התרבויות והזיקות לתרבות הסביבה, הוגדרה כפורצת דרך במחקר של השירה העברית בזכות פרסום מחקריה על שלוש מאות השנים של השירה העברית בספרד הנוצרית תוך עיון משווה עם הספרות הספרדית בת הזמן. התקופה הנוצרית הוזנחה במחקר ודורון שהעלתה אותה על בימת השירה, השפיעה באופן בסיסי על תמונת השירה העברית. כך למשל טודרוס אבולעפיה המשורר הגדול של טולדו התקבל לקאנון הקלאסי של שירת תור הזהב. בין הוכיוונים הפואטיים החדשים שחשפה בשירה בתרופת טולדו הנוצרית: הכיוון האינדיבידואליסטי, הגילויים הארס פואטיים (השירה על עצמה), פריצת הגבולות בין שירת קודש לשירת חול ועוד. מחקריה פורסמו בישראל, באירופה ובארצות הברית. הייתה חוקרת אורחת באוניברסיטת הרווארד, ארצות הברית, באוניברסיטת קומפלוטנסה, מדריד, ובאוניברסיטת אלקלה, ספרד. הרצתה במוסדות אקדמיים באירופה, בדרום אמריקה, בארצות הברית ובמזרח התיכון (מצרים, ירדן, מרוקו)
מדברי חוקרים מרכזיים:  "ספרה של דורון נִפְלָאוֹת שִׁיר - סוד הקסם של תור הזהב השני בספרד מציג את הדיאלוג בין השירה העברית ובין השירה הספרדית-נוצרית על מגוון זרמיה. החוקר הספרדי המרכזי, אנחל סאנס בדיליוס, קבע שעד מחקרה פורץ הדרך של דורון  "היחסים שבין שתי הספרויות, העברית והספרדית, נשארו מחוץ להשגתם של מרבית החוקרים של הספרות העברית של ימי-הביניים" והדגיש: "לאחר מחקרה של דורון אפשר לגשת אל הספרות העברית בספרד הנוצרית מנקודת ראייה שקרוב לוודאי לא הייתה מתקבלת לפני כן".
ספרה החדש של פרופ' דורון מסכם מחקר מקורי ומאתגר, פורץ דרך ו"פותח תקופה" החקר השירה העברית בספרד" חתן פרס ישראל, פרופ' ישראל לוין
"פרופ' דורון היא החוקרת הישראלית הראשונה שבחנה את השירה העברית על רקע הספרות הספרדית-נוצרית. ספר חדשני זה-יהווה בסיס לכל מחקר" פרופ' אמריטוס עוזי שביט, ראש מכון קיפ לחקר הספרות, אוניברסיטת תל אביב
"נפלאות שיר פורץ דרך במחקר השירה בשלוש מאות השנים בספרד הנוצרית, תקופה משמעותית שלא זכתה למחקר הראוי לה עד מחקריה של פרופ' דורון" פרופ' אמיטרוס אפרים חזן, חוקר שירת ספרד, אוניברסיטת בר-אילן
"אני מחזיק בידי את נפלאות שיר, ואיננו מפסיק להתפעל. כתוב בטוב טעם ודעת והרבה השוואות יפות עם ספרות ספרד הנוצרית" פרופ' יוסף יהלום, חוקר שירת ספרד, האוניברסיטה העברית

שירתה

שירתה מקיימת דיאלוג עם המקורות היהודיים הקדומים, עושה שימוש בשפת המקורות ומתכתבת עם משוררי ספרד כמו שמואל הנגיד, יהודה הלוי, שלמה אבן גבירול וגם עם ביאליק ושלונסקי. רבים מהשירים מבטאים את הכאב ואת הגעגועים של בני הארץ הזאת, שנופיה, ריחותיה וחלומותיה אינם מרפים מהם. שירה הראשון פורסם במוסף לספרות של ידיעות אחרונות (1973) והוקדש לתלמידיה שנפלו במלחמת יום הכיפורים. מאז מתפרסמים שיריה בעיתונים ובכתבי העת בארץ, ואף תורגמו לשפות שונות, ביניהן ספרדית, אנגלית וערבית.

חינוך

על בסיס מחקריה פועלת דורון בשדה החינוך, במטרה לקרב את בני הנוער אל הישגיה וערכיה של יהדות ספרד, שהשכילה לשלב בין שמירת הזהות העצמית וטיפוחה לבין פתיחות תרבותית.
בהמשך לעבודתה ההתנדבותית בתחום הנוער, כמו למשל מפעל המפגשים שיזמה והובילה באוניברסיטת תל אביב: מפגשים בין מורי האוניברסיטה עם תלמידי בתי ספר תיכוניים מן המרכז ומהפריפריה, להרחיב את אופקיהם וללמד אותם לשאול.
פעילותה של דורון במסגרת הקתדרה של אונסק"ו לדיאלוג בין-תרבותי כוללת הקמה וריכוז בהתנדבות של מפעלי תרבות וספרות, אירוע תרבות, בהדגש על תרבות ספרד כמופת, קידום דיאלוג בין-קבוצות שונות בחברה הישראלית, קיום מפגשי סופרים בני עדות מגוונות בחברה הישראלית וכן השתתפות בוועדות אקדמיות ותרבותיות בהן למשל: ועדת הספרות במסגרת "סל תרבות", הוועדה לספרות, המועצה הציבורית לתרבות במשרד התרבות. דורון השתתפה כמרכזת וכחברה בוועדות השופטים להענקת פרסים שונים, חברה בוועד המנהל של המכון הלאומי לספרות "גנזים", חברת ועדת מערכת של "מאזנים", כתב-העת של אגודת הסופרים העבריים בישראל, 
דורון שימשה כמפקחת ארצית במשרד החינוך בנושא: 500 שנה לגרוש יהדות ספרד, כיועצת אקדמית לרשות הלאומית לתרבות הלאדינו.