יעקב מעוז

קורות חיים

מעוז נולד ב-16 באוגוסט 1924 בדיסלדורף שבגרמניה. בשנת 1934, לאחר עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל עם משפחתו. בשנת 1957 השלים תואר ראשון בפקולטה לארכיטקטורה ובנוי ערים של הטכניון בחיפה והמשיך ללמד ולחקור באותו מוסד. מ-1965 עד 1975 שימש כיועץ מטעם האו"ם, תוך שיתוף פעולה עם מדינות ומוסדות בינלאומיים, בפרויקטים של תכנון אזורי, התיישבות חקלאית, בנייה כפרית ושיקום אזורי אסונות. הניסיון שרכש בתכנון התיישבות כפרית בארץ הביא לקשרים עם ארצות חוץ, בעיקר בדרום אמריקה, בהקשר לתוכניות של רפורמה אגררית והתיישבות חקלאית. ב-1974 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס בארצות הברית.
עם שובו לישראל חידש את פעילותו בפקולטות של ארכיטקטורה והנדסה חקלאית בטכניון בחיפה ובמרכז לחקר התיישבות עירונית וכפרית ברחובות, והמשיך בנסיעות למשימות ייעוץ שונות בחו"ל. ב-1978 הצטרף לחוג לגאוגרפיה של אוניברסיטת חיפה כפרופסור חבר וב-1988 נתמנה לפרופסור מן המניין. בשנים 1983 עד 1985 שימש כראש החוג. 
מעוז חבר באגודה הגאוגרפית הישראלית מאז הצטרפותו לחוג לגאוגרפיה באוניברסיטת חיפה ב-1978.
בקורסים שלו התרכז בעיקר, אך לא רק, באמריקה הלטינית, הן כמסגרת לגאוגרפיה אזורית והן כמקור לדוגמאות של התיישבות אנושית, מהתקופה הנאוליטית ועד מפעלי פיתוח אזורי בעת החדשה. דגש מיוחד ניתן לכלים שיאפשרו לבוגרי החוג להשתלב בצוותים בין-תחומיים העוסקים בפיתוח הפריפריה הכפרית. פרסומיו העוסקים בארגון המרחבי של התיישבות חקלאית בארץ ובעולם תורגמו גם לספרדית ופורטוגלית. ב-1983 ניהל את הקמת המכון לחקר הגולן, המסונף לאוניברסיטת חיפה ועד היום משמש כיו"ר הוועד המנהל של המכון. 
ב-1990 הוענק לו פרס החוקר המצטיין מטעם איגוד הגאוגרפים האמריקני על תרומתו בתחום התכנון האזורי בדרום אמריקה.
לאחר פרישתו לגמלאות ב-1989, המשיך בפעילותו באקדמיה ומחוצה לה במשימות שונות של ייעוץ ותכנון בחו"ל, השתתפות בקבוצות מומחים של האו"ם, וניהול קורסים מטעם המחלקה לשיתוף בינלאומי של משרד החוץ בתחומים של פיתוח אזורי, התיישבות חקלאית ובנייה כפרית. בארץ השתתף במחקרים בנושאי התיישבות בגליל ההררי ורמת הגולן ובהכשרת מתמחים מחו"ל במסגרת אוניברסיטת חיפה. 
מעוז זכה בסוף שנת 2011 בפרס האגודה הגאוגרפית הישראלית על המסירות וההתמדה שגילה במשך יותר משתים עשרה שנים בעריכת כתב העת אופקים בגאוגרפיה, היוצא לאור בחסות המחלקה לגאוגרפיה ולימודי הסביבה באוניברסיטת חיפה, ועל תרומתו זו לקידום הגאוגרפיה בישראל.
מעוז אלמן, ולו שלושה ילדים.

תכנון ופיתוח כפרי

מעוז הוא נושא הדגל לא רק בנושא הפרסום המחקרי אלא גם בעשייה המחקרית, בהוראה ובהתמקדות במרחב הכפרי בישראל, בפניו הייחודיים, בתכנונו, התפתחותו ובתמורות החלים בו. הרבה לפני שנות השמונים, אותן שנים שזכו לכותרות 'תם עידן החקלאות', 'התפרקות האגודות השיתופיות', 'התמורות הערכיות', 'משבר המושבים והקיבוצים', זיהה תהליכים במרחב הכפרי הישראלי. הוא נהג להשוות את המתרחש  בישראל לתהליכים שהתרחשו בעולם, 'לקרוא' נכונה את המפה הגאוגרפית הכלכלית, החברתית והתכנונית, לנתח ולהקנות לכל אותם חוקרים צעירים בתחום כלי מחקר ראויים.
במחלקה לגאוגרפיה ולימודי הסביבה באוניברסיטת חיפה מוכר פרופסור מעוז בפתיחותו לסטודנטים, למרצים, לחוקרים ולמחנכים. הוא מחלק רעיונות, מתחלק עם אחרים ומתעניין, דוחף צעירים למחקר, מנחה סטודנטים לתארים מתקדמים, מקפיד על קלה כחמורה ומילותיו חקוקות בסלע. כזו גם עריכתו ובקיאותו בשפות המקדמות את המחקר הגאוגרפי.

אופקים בגאוגרפיה

בצד תפקידיו ההתנדבותיים האחרים הקדיש מעוז את מרצו לעריכת כתב העת "אופקים בגאוגרפיה". כתב העת הופיע לראשונה ב-1975, כאשר רוב חברי הסגל לוקחים על עצמם את העריכה של כרך זה או אחר, או מספר כרכים ברצף. 
ב-2000 קיבל מעוז לידיו את תפקיד העורך הראשי ומאז לא חדל מכך (28 כרכים עד סוף 2011). מעוז עסק בטיפול אישי מול המחברים והמבקרים, בעיות שינויים ושיפוצים של המאמרים, קבלה או סירוב, גרפיקה ודפוס, גיוס אמצעים לכיסוי הוצאות, עמידה בתאריכי יעד, הפצה למנויים ושיווק ובנוסף, שמירה על רמה אקדמית. 
כתב העת "אופקים בגאוגרפיה" זוכה כיום להערכה אצל מרבית ציבור הגאוגרפים וחוקרים מתחומים נלווים.