יוסי לשם

תולדות חייו

יוסי לשם נולד בשנת 1947 בחיפה. הוא למד בבית הספר על שם ליאו בק, והמשיך את לימודיו בישיבת נחלים. את שירותו הצבאי עשה בנח"ל ובחיל התותחנים. לשם משרת בהתנדבות בחיל האוויר בדרגת סגן-אלוף, עקב היותו המוביל המקצועי בפרויקט, שמטרתו למנוע תאונות בין מטוסים לעופות. 
לשם הקים את ביתו בבית ספר שדה בהר גילה, שם הוא מתגורר עד היום. הוא נשוי ויש לו ילדים ונכדים. 
את הקריירה שלו בתחום ידיעת ארץ ישראל החל כמדריך בבית ספר שדה הר גילה. לשם עבר לעבוד כמנהל אגף שמירת הטבע בחברה להגנת הטבע ובין השנים 1991–1995 היה למנכ"ל החברה. במקביל למד ביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא המשיך את לימודיו הגבוהים באוניברסיטת תל אביב. את עבודת המוסמך עשה לשם על עיט ניצי, מין שהיה נפוץ בארץ וכמעט נכחד - מתוך 90 זוגות נשארו 18. עבודה זו נעשתה בהדרכת פרופסור היינריך מנדלסון. לשם התעניין גם במין עזניית הנגב שממנו נותר בטבע זוג אחד בלבד.
באוגוסט 2008 היה אחד הזוכים ב"אות מפעל חיים להגנה על הסביבה" מטעם המשרד להגנת הסביבה.

שיתוף פעולה עם חיל האוויר

הנסיגה מסיני, שהחלה בשנת 1982, הביאה לכך שהמרחב האווירי עבור מטוסי חיל האוויר הישראלי הצטמק.
בשמי הארץ טסו מטוסים ולידם מיליוני ציפורים. מערכת היחסים בין השניים הייתה קטלנית.  המפגש בין הציפורים למטוסים גרם לתאונות אוויריות קטלניות.
— יוסי לשם, לציפורים אין גבולות, אתרוג, ינואר 2005
התצפיות הצביעו על כך ש-500 מיליון עופות נודדים עוברים מעל ישראל פעמיים בשנה בסתו ובאביב, כלומר כמיליארד ציפורים נודדות מדי שנה בשמי ארץ ישראל. הדבר מהווה שיא עולמי. בשמי ישראל נצפים  540 מינים של ציפורים. ולעומת זאת, תנועת מטוסי חיל האויר, בשמים המצומצמים של ארץ ישראל, לאחר הנסיגה מסיני, אף היא יוצרת עומס רב. התוצאה ב-25 שנה האחרונות (עד 2005) הסתכמו הנזקים כתוצאה מהתנגשויות עם מטוסים כדלקמן: 3 טייסים נהרגו, 9 מטוסים התרסקו, 75 תאונות עם נזקים מעל חצי מיליון דולר  כל תאונה ואלפי תאונות עם נזקים. 
מחקר מקיף ביותר, על נדידת הציפורים נערך  במימון חיל האוויר, משרד המדע, החברה להגנת הטבע ואוניברסיטת תל אביב. במהלך המחקר, שהיה לעבודת דוקטורט (בהדרכת פרופסור יורם יום-טוב), בנה יוסי לשם מפת נדידה בעזרת דאונים, מכ"מים, רשת צופים ומזל"טים. הוא דאה בדאון  במשך 270 יום על מנת להשלים את המעקב אחרי מסלולי התעופה של הציפורים. בסופו של דבר נקבעה שיטת מעקב ודרכי התרעה לחיל האוויר, כל זה מתבצע היום במרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון בניהולו של יוסי לשם. חישובים שנעשו מראים כי לחיל האוויר נחסך עד 2007 סכום של 730 מיליון דולר.

מחקרים

אחד המחקרים של יוסי לשם עסק במעקב אחרי זוג חסידות לבנות בעזרת משדרים נקלטי לוויין. לאחר שהחסידות שוחררו בגרמניה נמצא כי הזכר נדד לספרד ואילו בת הזוג עפה לדרום אפריקה דרך ארץ ישראל. כעבור תשעה חודשים חזרו שניהם לאותו קן. הזכר, שהקדים מעט, הכין את הקן והנקבה הגיעה קצת יותר מאוחר. תשע שנים רצופות עקבו אחרי הזוג ונמצא שהזוג תמיד הקפיד לחזור ולקנן יחד. מחקר זה הוא אחד מסדרה של מחקרים העוסקים בזוגיות אצל הציפורים ככלל ואצל חסידה לבנה בפרט.

חינוך לצפרות

יוסי לשם יזם בעזרת שר החינוך לשעבר אמנון רובינשטיין את ההחלטה, כי מקצוע הצפרות ישולב בתוכנית חינוכית בבתי הספר. במימון אמריקאי נוסד פרויקט "הציפורים הנודדות אינן יודעות גבולות", בו משתתפים תלמידים מישראל, הרשות הפלסטינית, ירדן, ארצות הברית ורוסיה.
פרויקט נוסף החל בשנת 1997. במסגרתו חוקרים תלמידים מישראל, רוסיה וארצות הברית את נדידת העופות בעולם. הפרויקט מתבסס על אתר הצפרות הישראלי.

הדברות ביולוגיות

אחד ממחקריו של לשם עסקו בגידול התנשמת ('הבומה') כמדביר ביולוגי של מזיקים בחקלאות. הרעיון נכנס לעלילה של העונה השלישית של פולישוק ושם לשם הופיע בתפקיד עצמו והרצה על המחקר.