רשות מקרקעי ישראל

חטיבת השמירה על הקרקע

החטיבה תפעל לשמירה על קרקעות המדינה מפני פלישות, הסגות גבול והפרת חוזים. פעילות החטיבה תכלול בין היתר איתור שימושים חורגים בקרקעות בניהול הרשות ובצוע פעולות אכיפה לסילוק פלישות והסגות גבול.
שמירה על שטחים פתוחים:

במסגרת חוק רשות מקרקעי ישראל נקבע כי תוקם קרן לשמירה על שטחים פתוחים שמטרותיה הן סיוע במימון השמירה, הפיתוח הסביבתי והטיפוח של שטחים פתוחים מחוץ לשטחים עירוניים בנויים, זאת לרבות שטחים פתוחים שיש להם חשיבות לשמירה על המגוון הביולוגי והמערכות האקלוגיות בישראל, פארקים ואזורי נופש ופנאי וכן סיוע לגורמים הפועלים להגשמת מטרות הקרן.
כספי הקרן יבואו מהפרשה בשיעור של 1% בכל שנה, מכלל הכנסות הרשות באותה שנה וכן מתרומות וממקורות אחרים. השימוש בכספי הקרן יעשה לפי הוראות שר הבינוי והשיכון ובהסכמת שר האוצר.
החטיבה מורכבת ממטה ומארבעה מרחבי שמירה על הקרקע: דרום, צפון, מרכז וירושלים.

חטיבת השירות

החטיבה תפעל למתן שירות של תחזוקת חוזי חכירה לציבור החוכרים, באופן יעיל, מהיר ותכליתי ותוך שיפור מתמיד של רמת השירות הניתנת, התמקדות בלקוח ובצרכיו, וקירוב השירות אליו. חלק מהשירותים שניתנים לחוכרים כיום על ידי מינהל מקרקעי ישראל יועברו לסוכני שירות חיצוניים בפריסה ארצית. יעד מרכזי של מערך השירות הוא צמצום הדרגתי של פעילות הרשות מול האזרח, בין היתר, באמצעות הקניית בעלות מלאה לחוכרים בקרקע עירונית מהוונת.
המבנה הארגוני של החטיבה מורכב ממטה ומחמישה מרחבי שירות: דרום, צפון, מרכז, ירושלים וחיפה.

הרפורמה במקרקעי ישראל

במסגרת הרפורמה במקרקעי ישראל אושר בכנסת בחודש אוגוסט 2009 תיקון מס' 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל, שבו נקבע כי מינהל מקרקעי ישראל יהפוך לרשות ממשלתית.
הרפורמה במקרקעי ישראל נועדה לייעל את המנגנונים הממשלתיים לניהול המקרקעין ולהגדלת היצע הקרקעות ולהגברת הצמיחה במשק.
בנוסף הרפורמה תתרום לעידוד היוזמה הפרטית והמוניציפלית, לתכנון מפורט ופיתוח קרקעות ולייעול הליכי תכנון ולקיצורם.
ב-1 במרץ 2013 החלה רשמית פעולתה של רשות מקרקעי ישראל.

יעדי הרפורמה

הפחתת הבירוקרטיה והתשלומים מבעלי דירות, בתים ועסקים קטנים:
מתן הבעלות על הנכס (כ-900,000 חוכרים בנכסים למגורים וכ-22,000 חוכרים בנכסי תעסוקה) יבטל את התלות של החוכרים ברשות, בכל הקשור לקבלת אישורים לביצוע פעולות שונות בנכס. הדבר יפחית את הנטל הכספי הגדול המוטל כיום על ציבור החוכרים ואת הביורוקרטיה איתה הם נאלצים להתמודד היום.
הגדלת מלאי הקרקעות לבנייה:
הרפורמה תפנה לרשות המקרקעין זמן יקר שיופנה לטיפול בשיווק קרקעות המדינה, הקמת מאגר שירכז מידע על קרקעות בעלות פוטנציאל שיווקי, איתור קרקעות מתוכננות שלהן חסמים שיווקים וטיפול בהם, פעולות שנועדו להגביר את היקף השיווק מדי שנה. הגברת השיווק ויצירת היצעים גדולים יביאו ליצירת תחרות שעשויה להוביל בטווח הרחוק להורדת מחירים.
התמקדות בקידום יעדי המינהל:
הרפורמה תצמצם את היקף הטיפול של רשות מקרקעי ישראל בחוכרים (באמצעות הקניית בעלות לחוכרים, והוצאת חלק מהשירותים אותם נותן המינהל היום לחוכרים לסוכני שירות חיצוניים) ותאפשר להפנות זמן ומשאבים להתמודדות עם יעדים לאומיים חשובים כגון: הקצאת קרקעות ליעודים שונים, הגדלת מלאי הקרקעות לשיווק למגורים, התמודדות עם חסמים בשיווק, שמירה על קרקעות המדינה, הקמת מאגר מידע שירכז מידע על קרקעות בישראל ועוד.
הגנה על הסביבה ושטחים פתוחים באמצעות ציפוף בנייה ושמירה על רזרבות קרקעיות לא מפותחות לדורות הבאים:
קבלת הבעלות של החוכרים על הנכס שלהם תעודד חוכרים בבניה צמודת קרקע לבצע פעולות להשבחת הנכס ולהגדלתו, דבר שיביא לניצול מיטבי של קרקע בנויה תוך ציפוף הבנייה ושמירה על רזרבות קרקע בלתי מפותחת לדורות הבאים, ואף תעודד את הפעילות במשק.
הטבה למעמד הבינוני והנמוך:
מתן הבעלות המלאה בקרקע ללא כל תמורה, לבעלי דירות במרכז הארץ, לבעלי בתים בפריפריה, לבתים קטנים במרכז, ולבעלי עסקים קטנים נותנת הטבה כלכלית משמעותית לשכבה זו וממריצה אותם להשביח את הנכס שלהם. בעלי בתים צמודי קרקע בשטחים גדולים יותר, וכן בעלי עסקים גדולים יותר ידרשו לשלם תשלום עבור קבלת הבעלות. תשלום זה יהיה מדורג בהתאם לגודל המגרש וילך ויעלה משנה לשנה.
שמירה על אינטרסים לאומיים:
מתן הבעלות על דירות ונכסים יעשה תוך הפעלת חסם ובקרה על רכישת קרקעות על ידי זרים. הפיקוח בנושא העברת זכויות לזרים יהיה הדוק ורשות המקרקעין תידרש לבחון כל מקרה לגופו טרם אישורו.