תורת עץ הרעל

רקע לכתיבת הספר

קינגסולבר עצמה בילתה שנה בקונגו בתור ילדה בת 7, במסגרת עבודתו של אביה כרופא בקונגו, זכרונות הילדות שלה מצאו את דרכם לספר, אם כי קינגסולבר הסבירה שהרצון לכתוב לא נבע בשל זכרונות הילדות, אלא משום שרצתה לספר לאנשים על המציאות הקשה שמתרחשת באפריקה. הרעיון לספר עלה במוחה של המחברת ב-1985 בעקבות קריאת הספר של העיתונאי ג'ונתן קוויתני (Jonathan Kwitny), "אויבים ללא סוף" (Endless Enemies), שמתאר את המדיניות הכושלת של ארצות הברית לשלוט במדינות המתפתחות בעולם דרך מניפולציות והתערבות בוטה בפוליטיקה הפנימית שלהם. קינגסולבר חשבה שההתנהלות של הממשל האמריקאי כלפי מדינות מתפתחות כמו קונגו, מזכירה את זו של הורה כוחני כלפי ילדיו. מרגע שאנלוגיה זו עלתה בראשה, היא התחילה להתעניין בכתיבה של ספר על קונגו, שבו המשפחה שהיא תתאר לא תהיה מודעת להתנהלות של הפוליטיקה העולמית, אבל הקורא כן ייחשף אליה, ודרך כך יוכל להבין את האנלוגיה בין המשפחה עם האב הפטריארך לבין המדינה האפריקאית שארצות הברית מתערבת בבוטות במדיניות הפנים והחוץ שלה. קינגסולבר יצרה תיקיה בביתה שנקראה במרוצת הזמן "DAB" (ראשי תיבות ל"the Damned Africa Book" הספר הארור על אפריקה), בה היא הכניסה מידע שונה כגון כתבות, מחקרים, תמונות על קונגו וסקיצות של דמויות וסצנות ראשוניות. קינגסולבר אף עברה לגור לשנה ב-1993 בהאיים הקנריים כדי שתוכל לערוך ביקורי מחקר על הספר באפריקה, ואף ניסתה להיכנס לקונגו בשביל לבחון את המקום שבו היא רצתה שהספר שלה יתרחש. אולם הכניסה נאסרה עליה בשל דברים שאמרה בפומבי כנגד נשיא המדינה מובוטו ססה סקו. ב-1994, בעקבות דין ודברים עם בעלה שעודד אותה להתחיל לכתוב, החליטה קינגסולבר שלאחר עשור של מחשבות ואיסוף חומרים, להתחיל במלאכה.

כותרת הספר והתנ"ך

כותרת הספר (למעשה: תנ"ך עץ הרעל) משמעותה מהדורה דמיונית של התנ"ך המקבילה למהדורת סיינט ג'יימס. אבי המשפחה, הכומר ניית'ן פרייס שוגה באחת מדרשותיו, ואומר: "טאטא ישו הוא בנגלה" כשכוונתו לומר שהאב הקדוש - ישו, הוא יקר וקדוש, אך מבטא את המילה כך שמשמעותה עץ-הרעל, עץ רעיל וקטלני הגדל באזור ואין לגעת בו. בכך הכותרת מבטאת את חילופי המשמעות ואבדנם בעקבות התרגום, נושא מרכזי בו עוסק הספר מבין השיטין, וגם את הרעל שעלול להיות בתרגום שגוי של דברי האל. בסוף הספר הבת, עדה, מונה מהדורות של התנ"ך והברית החדשה אשר להם תרגום שגוי ומצחיק בדרך כלל.
הספר מתכתב עם התנ"ך והברית החדשה, והמוסר שבהם לפי פירושם ההומניסטי הניתן על ידי בנות המשפחה המספרות את הסיפור, לעומת פירוש פונדמנטליסטי קיצוני שלהם בפי אבי המשפחה נתן.
הספר מחולק במקורו לשבעה "ספרים" וכל ספר ל"פרקים". שמות הספרים הם שמות של ספרים בתנ"ך ובברית החדשה, וביניהם חומשי התורה באנגלית, ג'נסיס (ספר בראשית) - שמשמעותו 'יצירה' או מבוא, ואקסודוס (ספר שמות) שמשמעותו 'יציאה' או 'בריחה' (למעשה יציאת מצרים). הפרקים האחרים הם ההתגלות שבברית החדשה, שופטים שבתנ"ך, בעל (במשמעות האליל), שׂרף (במשמעות נחש), ושירת שלשת הילדים (חבריו של דניאל שדרך, מישך ועבד נגו, סיפור הנמצא בתרגום השבעים בהמשך לספר דניאל. באנגלית משמעות הפרק הוא גם "שירת שלש הבנות"). הפרק האחרון בספר נקרא "עיניים בעצים" פראפרזה אפשרית על הביטוי התנ"כי עיניים במרומים, או הפסוק מהבשורה על פי מרכוס "וישא עיניו וירא ויאמר: הנה אנשים והם כעצים".
בספר אזכורים רבים של התנ"ך ותכנו. שמות הבנות: רחל-רבקה (רייצ'ל-רֶבֶּקָה), לאה (ליה), עדה, רות-מאי (רות'-מיי). שם אבי המשפחה 'נתן', מקורו בנתן הנביא אך גם בקדוש ברתלומיאו (בר-תלמי) אחד מ-12 השליחים של ישו, המזוהה עם נתנאל מייסד הנצרות בארמניה - ואחד המסיונרים הראשונים שהוצאו להורג על אמונתם. ישנם שמות תנכיים נוספים כמו אבן, שמו של הטייס, מתושלח - שם התוכי, וכן שמות אנשי קונגו בשפתם (ובלא ידיעת המשפחה או הקורא).
המשפחה עוזבת את בית-לחם (שבמדינת ג'ורג'יה) עם רות, לאה מקבלת את עצתו של הכומר פאוולר, אותו הם מחליפים בשליחותם, שתאמין בבריאה "המתחדשת בכל יום תמיד וטריה, בלי שתאבד בתרגום", וגן העדן (בקונגו, בארצות הברית ובשמיים) מושווה לא אחת עם הגנים הניטעים בידי בנות המשפחה בהוראת האב (הגן לדוגמה) או בניגוד לדעתו.

ביקורות והשפעה

הספר התקבל היטב והפך לרב מכר בארצות הברית שנותר ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס למשך 31 שבועות. קינגסולבר השתמשה בכספי המקדמה שקיבלה מההוצאה לאור שלה בסך מיליון דולר, כדי לייסד ב-1999 את פרס בלוות'ר, שמטרתו עידוד סופרים שטרם פרסמו ספר באורך מלא, אשר עוסקים בנושאים חברתיים. החל מ-2012, הפרס שינה את שמו לפרס "פן-בלוות'ר" בעקבות העברת האחריות ותפעול הפרס מקינגסולבר לעמותת "פן אמריקה" המקדמת חופש ביטוי וזכויות אדם, דרך ספרות ומפעלים נוספים