בית גאה בבאר שבע

פעילות

בבית הגאה פועל מרכז קהילתי עשיר בפעילויות. עיקר הפעילות הקהילתית מתרחשת בשעות הערב ובסופי-שבוע. במקום פועלות קבוצות לקהלים מגוונים: לנוער, צעירים, מבוגרים, גברים, נשים, טרנסג'נדרים, ילדים של להט"בים, דתיים, קבוצת פסיכודרמה ועוד. רוב הקבוצות נפגשות אחת לשבוע. בבית מתקיימות גם פעילויות שמיועדות לציבור הרחב: הרצאות, דיונים קהילתיים, קבלת שבת וחגים. הבית הגאה הוא שותף בקבוצת קריאה קווירית, עם המחלקה למגדר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, הנפגשת במהלך שנת הלימודים באוניברסיטה. חלק אחר מפעילויותיו, לדוגמה הרצאות שונות בנושאי להט"ב או התכנסויות לערבי אירוויזיון ועוד, מתקיימות בשיתוף עם הדאנס בר המקומי "ביאליק 26" שבעליו הם ידידי העמותה ושותפים לדרכה.
מעבר לפעילויות השוטפות, מקיים בית גאה בבאר שבע, עוד מתחילת דרכו כסניף של אגודת הלהט"ב, פעולות הסברה וחינוך בעיר, וכן אירועי גאווה לציבור הרחב ולקהילה הגאה.
מעבר לחשיבות הקבוצה בעיצוב זהות להט"בית גאה של חבריו ובפעילות פוליטית בנושאים הקשורים לקהילה הגאה, היווה "בית גאה", עם קבוצת "סגול", כר פורה להצמחת מנהיגות קהילתית. כמה מחבריו היו לימים לפעילים בולטים בקהילה הלהט"בית: מיכל זוילי, ניר להב ויערה חוצן ממייסדות "בית נשים פמיניסטי", המשורר דניאל באומגרטן, יגאל אברהמי שהיה יו"ר חושן וארז וינר מנהל האחווה הסטודנטיאלית הגאה ואחרים, ומלבדם ברק עטר, דני וקס ואור אלוני היו חברי ועד באגודת הלהט"ב.

היסטוריה

הבית הגאה הוקם בבאר שבע, כסניף של אגודת הלהט"ב בסוף שנת 2000, ביוזמת פעילים בקהילה הגאה, בעיקר בוגרי קבוצת סגול, בהם ברק עטר. במשך רוב שנות קיומו הוא היה הסניף היחיד של אגודת הלהט"ב מחוץ לתל אביב.
בשנת 2001 החלה הפעילות של קבוצת סגול להתקיים בבית הגאה, כסניף של אגודת הלהט"ב. באותה שנה נפתחה בבית הגאה גם קבוצת הנוער הראשונה, בדומה לקבוצות הנוער הראשונות באגודת הלהט"ב, שהתקיימו במקומות שונים בארץ, במטרה לספק לבני נוער להט"ב חברה וסביבה תומכת. בשנת 2005 פרשו קבוצות הנוער בארץ מאגודת הלהט"ב והקימו את ארגון  איגי - נוער גאה. בית גאה בבאר שבע, כסניף האגודה, היה המקום היחיד בארץ בו המשיכה להתקיים קבוצת נוער של האגודה, שעבדה עם ארגון "איגי" בשיתוף פעולה מבלי להצטרף אליו, ואף קיימה במקום "ברנוער", מקום התכנסות חברתי לבני נוער להט"בים. רק בשנת 2010 הצטרפה קבוצת הנוער של הבית הגאה באופן רשמי לארגון "איגי".
ב-2 באוגוסט 2009, בעקבות פיגוע הירי בברנוער בתל אביב, קיים הבית הגאה עצרת מחאה ותהלוכה ספונטנית שקטה ברחבי העיר באר שבע. התהלוכה צעדה מרחבת בית המשפט המחוזי בעיר, דרך השוק העירוני, המדרחוב ועד לבית הגאה. בתהלוכה ובעצרת השתתפו כ-400 אנשים. תהלוכה זו הייתה למעשה מצעד הגאווה הראשון בעיר. באותה שנה התגלו קשיים כספיים במימון הבית הגאה על ידי אגודת הלהט"ב, לא התקבל מימון מהעירייה, והיה חשש להמשך קיומו. המתקפה הרצחנית על בני נוער מהקהילה הגאה העלתה את הצורך במרכז מקומי שיספק תמיכה והבהירה את הצורך בקיומו של בית גאה בבאר שבע, דבר שהביא להמשך מימונו.
שנה לאחר מכן, בשנת 2010, התקיים בבאר שבע אירוע הגאווה הראשון "אירוע הגאווה והסובלנות של באר שבע", בסיוע עיריית באר שבע, אליו הגיעו כ-600 אנשים. באירוע גאווה זה נאמה אילה כץ, אמו של ניר כץ שנרצח בפיגוע בברנוער, ולימים יושבת ראש ארגון תהל"ה, שתיארה את האירוע כמכונן עבורה, בדבריה: "זה אירוע הגאווה הראשון שלי אי פעם. ברור לי שלא הייתי פה אם לא היה קורה מה שקרה, כי לפני הרצח לא הבנתי את המשמעות של הורים שבאים לאירועי הגאווה. חשבתי שאם הכול בסדר בבית - זה מספיק. לאחר הרצח הבנתי שצריך גם את ההורים באירועי הגאווה".
בשנה שלאחר מכן, התקיים אירוע גדול אף יותר, "גאווה אהבה הבנה", בהפקתה של ענת ניר אליו הגיעו כבר כ-900 אנשים, אף שספג התייחסויות ביקורתיות מצד גופים דתיים. לפי דרישת העירייה שסייעה במימון, ובהסכמת הבית הגאה, התקיים "הפנינג" צבעוני לקהל הרחב, ברחבת מרכז הצעירים, ולא ברחובות העיר. באירוע הגאווה שהתקיים בבאר שבע בשנת 2012, "הגאווה מחזקת את באר שבע", כבר הגיעו למקום יותר מ-1,500 משתתפים והאירוע הוגדר בעיתונות כגדול והמוצלח ביותר בעיר עד כה. באירוע נאם ח"כ ניצן הורביץ
באירוע הגאווה בבאר שבע שהתקיים בשנת 2013, "גאה בבאר שבע", כבר גדשו את המקום כ-2,000 משתתפים, רובם מתושבי באר שבע. בכך היה לאירוע הגאווה השלישי בגודלו בישראל. באירוע נאמו ח"כ מיכל בירן וח"כ מיכל רוזין. בשנת 2014 לא התקיים אירוע גאווה (באותו קיץ הייתה באר שבע נתונה תחת התקפת רקטות עקב מבצע צוק איתן).
בסוף שנת 2014 החליטה אגודת הלהט"ב להפסיק לממן את המרכזים המקומיים בארץ והודיעה על כך לפעילים במקום. לאור זאת התאגדו הפעילים, בראשות ברק עטר, והקימו את עמותה בשם "בית גאה בבאר שבע". בינואר 2015 התקיים טקס פתיחה החגיגי של העמותה, בו נאם גם ראש העיר רוביק דנילוביץ'. לאירוע הגאווה בבאר שבע "אוהבות גאים לכל המגדרים" באותה שנה הגיעו מעל 2,000 משתתפים, ונאמו בו, מלבד ראש העיר דנילוביץ' שנאם לראשונה באירוע גאווה, השרה לשוויון חברתי גילה גמליאל, שרת החוץ לשעבר ח"כ ציפי לבני, שרת הבריאות היוצאת ח"כ יעל גרמן, ח"כ תמר זנדברג, יו"ר גאווה בליכוד, לימים ח"כ, אמיר אוחנה וסיגל מורן ראשת מועצה אזורית בני שמעון.
בשנת 2016 סרבה עיריית באר שבע לתקצב את מצעד הגאווה בבאר שבע. לאחר פניות שונות לראש העירייה רוביק דנילוביץ שנענו בסירוב, פנו נציגי הבית הגאה בבאר שבע למשטרה, בבקשה לערוך הפגנה בעיר, כמחאה על אי התקצוב. בניגוד להפנינג שעלותו רבה, עלות מצעד בלבד היא פחותה ואפשרית גם בהיעדר מימון. הוגשה בקשה לקיים את המצעד בחלק משדרות רגר, שהוא אחד הרחובות הראשיים בעיר, ובו מתקיימות תהלוכות ומצעדים. שדרות רגר כבר נסגרו בשנת 2016 שלוש פעמים לצורך תהלוכות, פעמיים לצורך הפגנות על מתווה הגז, ופעם נוספת לצורך חגיגות השמחה שלאחר ניצחון קבוצת הפועל באר שבע באליפות המדינה בכדורגל.
עלו התנגדויות שונות מצד רב העיר יהודה דרעי ומצד נציגי סיעת ש"ס במועצה על קיום המצעד ברחוב ראשי בעיר. הרב יהודה דרעי אף יזם פגישה בעניין עם מפקד משטרת באר שבע. בתחילה ניתן אישור המשטרה לנציגי הבית הגאה לצעוד בשדרות רגר, ובהמשך נשלל האישור והוצע לבית הגאה לצעוד בסמטה צדדית.
לנוכח השינוי בעמדת המשטרה פנה הבית הגאה בבאר שבע, במשותף עם האגודה לזכויות האזרח בישראל לבית המשפט הגבוה לצדק, בבקשה להורות למשטרת ישראל להתיר את הצעדה ברחוב הראשי, שדרות רגר. בדיון בבג"ץ, שהתקיים יום לפני המצעד המיועד, קבעו השופטים כי המצעד לא יעבור ברחוב הראשי, אלא יועבר לדרך צדדית באורך של פחות מ-100 מטר. ההחלטה לא נבעה מטענותיהם של החרדים על פגיעה ברגשות, אלא לאחר שהמשטרה הראתה לבג"ץ ידיעות מודיעיניות על חשש לשימוש בנשק חם ופגיעה בצועדים מצד המתנגדים למצעד, לטענתה. לנוכח החלטת בג"ץ על העברת המצעד למסלול צדדי, שכלל צעידה של כ-80 מטר בלבד ברחוב השלום, חציית שדרות שזר וכניסה לרחבת העירייה, הודיע הבית הגאה על ביטול המצעד וקיום הפגנת מחאה במקומו.
בהפגנת המחאה שהתקיימה במקום המצעד השתתפו כ-2,500 משתתפים. בסופו של דבר, השיגו מתנגדי המצעד את ההפך ממה שקיוו לו. הפגנת המחאה של הבית הגאה בבאר שבע סוקרה בכל ערוצי הטלוויזיה ובעיתונות הארצית, פוליטיקאים רבים הגיעו להפגנה והתראיינו, והניראות שהבית הגאה בבאר שבע זכה לה הייתה רבה משמעותית מהניראות שסביר שמצעד רגיל היה זוכה לה. ביקורת על ההחלטה נשמעה מפי משפטנים בכירים כפרופ' אייל גרוס ומפי ראש העיר רוביק דנילוביץ'
לראשונה בתולדותיו ערך הבית הגאה ב-27 באפריל 2017 ערב התרמה בהשתתפות עידן אלתרמן ואבי גרייניק שהופיעו בהתנדבות. שנה לאחר ההפגנה הגאה הגדולה בתולדות העיר באר שבע, בחודש יוני 2017, אירגן הבית הגאה את מצעד הגאווה הראשון בבאר שבע בהשתתפותם של כ-4000 צועדים. בסיום המצעד התקיים אירוע גאווה בהפקת עיריית באר שבע שבו נשא ראש העיר נאום. בנאומו קרא ראש העיר לתושבי העיר לסובלנות ולקבלת האחר, בבאר שבע שהיא עיר של קהילות. באותה שנה התקבלה החלטה במועצת העיר לקיים מסגרת קהילתית עירונית לקהילה הגאה בעיר, כחלק ממארג הקהילות בה, ולתמוך פיזית בקהילה. העירייה מממנת את המיקום ואף מסייעת במימון עובדת סוציאלית למקום. עמותת "בית גאה בבאר שבע" ניגשה למכרז ועמדה בו, להנגשת השירותים לקהילה הגאה בעיר.
מיולי 2017 מתקיימות פעילויות הבית הגאה במרכז החדש שלו, ברחוב סמילנסקי 36 שבעיר העתיקה במימון מלא של עיריית באר שבע. בערב ה-30 בנובמבר אותה שנה נערך טקס חנוכת הבית הגאה בהשתתפות ראש העירייה. מספר שעות לאחר מכן, חברת הקהילה ואחת ממייסדות הבית הגאה בבאר שבע, ד"ר יעל לוי חזן נהרגה בתאונת דרכים לאחר שהשתתפה באירוע הפתיחה של הבית הגאה.