היכל הספורט מלחה

היסטוריה

ההיכל תוכנן על ידי אולריק פלסנר וודק וינמן ובנייתו החלה בשנת 1980. ההיכל הוקם בתרומה של לאה ומוריס גולדברג מאנטוורפן ונחנך בפברואר 1983. המשחק הראשון שהתקיים בו במסגרת הליגה הראשונה שוחק בשנת 1985 בין מכבי רמת גן ומכבי תל אביב (עקב היעדר קבוצה ירושלמית בליגה העליונה באותה עונה) שהתפרסם עקב סל שקלע בו שחקן רמת גן דורון ג'מצ'י משלושת רבעי מגרש בשנייה האחרונה של המחצית הראשונה.
בשנת 1997 שופץ ההיכל כדי להתאימו לסטנדרטים החדשים של הכדורסל הבינלאומי.
בחודש אוגוסט 2010 התקיימו שיפוצים בהיכל שכללו שיפוץ הפרקט וחידושו, שדרוג תאי השירותים לקהל והוספת מקומות ישיבה (מתקפלים) ביציעי העמידה. בנוסף, שודרגו חדרי ההלבשה של השחקנים. בסוף 2013 הותקנו באולם מזגנים לקראת משחקי המכביה ה-19 ולאחר מעבר קבוצת הכדורסל הפועל ירושלים לאולם פיס ארנה ירושלים משמש האולם לשאר ענפי ספורט האולמות בעיר וממשיך לארח טורנירים לאומיים כגון אליפות ישראל בהתעמלות שהאולם מארח החל מ-2015. בתחילת 2016 עבר ניהול האולם לרשותה של החברה העירונית אריאל המנהלת אף את אצטדיון טדי ואולם הארנה. בתחילת 2017 עבר האולם שיפוץ קל נוסף שמטרתו החלפת הפרקט לקראת המכביה ה-20 שהתקיימה ביולי 2017. על פי התוכניות אולם מלחה צפוי לעבור שיפוץ פנימי מקיף יותר בכ-5 מיליון שקלים שיכלול שיפוץ המלתחות והתשתיות, והחלפת כל המושבים ביציעים אם כי השיפוץ יהיה הדרגתי כדי למנוע את סגירת האולם בעת העבודות.
בעבר נשקלה עבור האולם תוכנית הרחבה לכ-5000 מקומות בטרם החליטו לקדם את אולם הארנה החדש. תוכנית נוספת שנבחנה עבור האולם היא הריסת חזיתו הצפונית מחופת האבן והחלפתה בחזית זכוכית שתאפשר לצפות מבחוץ בפעילות בו. תושבים בקריית יובל אף ניסו לקדם מיזם של הקמת סופרמרקט שכונתי מעל גג האולם לצד חדר כושר ובית קפה שכונתי.

איפיון

ההיכל נחשב לאחד ההיכלים הביתיים ביותר בליגת העל הישראלית: בעונות מסוימות ספגה הפועל ירושלים בין הפסד ביתי אחד לשניים בלבד בעונה מול קבוצות ישראליות. במשחקים רבים באולם גבר ביקוש הכרטיסים על ההיצע. לאולם לא היה מיזוג אוויר, דבר שנדרש בלא מעט מפעלי ספורט בינלאומיים. 
בשנת 2012 הותקנה מערכת מיזוג באולם.

היציעים

בהיכל הספורט מלחה מספר יציעים.

יציע 1, יציע 2

יציע 1 ויציע 2 הם שני היציעים הגדולים בהיכל, כל אחד מהם מכיל כ-1,000 מקומות ישיבה והם היציעים הפרושים לאורך המגרש. יציע 1 הוא היציע הראשי, הוא ממוקם מעל ספסליהם של השחקנים, כאשר מתחת לחלקו הימני, ספסל השחקנים של הפועל ירושלים ומתחת לחלקו השמאלי ספסל שחקני הקבוצה האורחת. בצידו הימני של היציע נהגו לעמוד (אף על פי שיש שם מקומות ישיבה) אוהדיה ה"שרופים" של הפועל ירושלים. אוהדים אלו, היו בוגרי "יציע אלעד" או אוהדים שזוהו בעיקר עם קבוצת הכדורגל של הפועל ירושלים (כיום עם הפועל קטמון ירושלים). ביציע 2 (הממוקם מול יציע 1) מוצבים ספסליהם של העיתונאים וספסל המכובדים.

יציע אלעד ויציע אמיר

קרויים על שם האחים אלעד ואמיר הרשנזון. יציע אלעד ויציע אמיר הם היציעים שהיו ממוקמים מאחורי הסלים וכל אחד מהם כלל כ-270 מקומות ישיבה שניתנו לניוד לצורך משחקי כדוריד. עד 2010 היו אלו יציעי עמידה נטולי מושבים. יציעים אלו יועדו לבני הנוער שבאו להיכל. ביציע אלעד ישבו האוהדים ה"שרופים" הצעירים של הפועל ירושלים, אך גם יציע אמיר יועד לקהל האוהדים הצעיר. מכיוון שיציעים אלו מוקמו מאחורי הסלים, אוהדים אלו כונו בסלנג הכדורסל הישראלי "נוער הסלים" של הפועל ירושלים. הכניסה אליהם התאפשרה רק עם מנוי מיוחד אליהם אשר נמכר רק לנוער מתחת לגיל 18.

יציעי העמידה

מעל היציעים קיימים כ-300 מקומות עמידה סביב המגרש אשר גם להם נמכרו בעבר כרטיסים.
בשיפוצים שנערכו בהיכל לאחר שחדל לשמש כביתה של הפועל ירושלים, הוסרו היציעים מאחורי הסלים ולכן הקיבולת של ההיכל כיום היא כ-2000 מקומות בלבד.