הגבעה הצרפתית

מקור השם

שמה של השכונה נובע מכך שאדמותיה היו שייכות לכנסיית סנטה אנה הצרפתית. ידוע שבראש הגבעה הפעילו נזירים צרפתים ממסדר האבות הלבנים משק חקלאי, ושבפי הערבים נקרא המקום "כרם אל-וז" ("כרם האווזים" - גידול כרמים ואווזים מרמז על פעילות חקלאית צרפתית)]. בעיתון הארץ מ-16 ביולי 1926 בדיווח על חנוכת מפעל המים של מעין פארה נקרא הגבעה "גבעת הצרפתים". הכנסייה תרמה שטח קרקע להקמת מאגר מים שממנו זרמו מים לכל חלקי העיר בכוח הכבידה. השם העברי "הגבעה הצרפתית" הופיע לראשונה בעיתונות העברית ביולי 1948. כנראה על בסיס מפה משנת 1948 בהוצאת משרד המפות של חטיבת ירושלים]. בערבית רווח שם דומה - "תל אל-פראנסייה".
על פי גרסה עממית, הגבעה שעליה נבנתה לימים השכונה כונתה בידי הבריטים באנגלית French Hill (גבעת פרנץ') על שמו של הקולונל ג'ון פרנץ', קצין בריטי במלחמת העולם הראשונה הקבור בבית הקברות של הצבא הבריטי בהר הצופים, ושמו של המקום תורגם מילולית בטעות ל'הגבעה הצרפתית'. גרסה דומה מייחסת את השם לקפטן דגלס פרנץ', מפקד פלוגה בריטית שחנתה בראש הגבעה בעת כיבוש ירושלים בידי הבריטים, ובגרסה נוספת מדובר בגנרל פרנץ', מפקד חיל המשלוח הבריטי בשנתיים הראשונות למלחמת העולם הראשונה. אלא גרסאות מוטעות, ידוע שבמקום חנתה יחידה בריטית בעת מלחמת העולם הראשונה ולאחריה, אך אין תיעוד כלשהו לקפטן, קולונל או גנרל בשם פרנץ' שחנה במקום או קבור בבית הקברות הבריטי הסמוך. נראה שהבריטים כינו את הגבעה French Hill ("גבעת הצרפתים") משום הנוכחות הצרפתית במקום, ומכאן תורגם לעברית ולערבית. ב-1971, ניתן לשכונה השם גבעת שפירא, על שמו של איש תנועת "המזרחי", השר לשעבר משה חיים שפירא. שם זה לא נקלט היטב בפי הציבור, הממשיך להשתמש בשם "הגבעה הצרפתית". הסיבה לגרסה המוטעית היא כנראה כתבה בעיתון "מעריב" מ-1971, בה נכתב על הכרזת שם השכונה כ"גבעת שפירא" וסופר בה על קצין בריטי בשם "פרנץ'" בלי ציון שום פריטים עליו.

מיקום וטופוגרפיה

הגבעה הצרפתית שוכנת על גבעה ברום של 830 מטר, מה שהופך אותה לשכונה גבוהה יחסית לשכונות ירושלים. בצפון היא גובלת בכביש 1 ושכונת שועפט, במערב בכביש 60, בדרום בקריית הממשלה שבמזרח ירושלים ובאוניברסיטה העברית שבהר הצופים, ובמזרח בשכונת צמרת הבירה. יחד עם שכונה זו, משתרעת הגבעה הצרפתית על פני 970 דונם. במרכז השכונה מתנשאת גבעת תצפית המכוסה חורשת אורנים בגובה 835 מטר.

ארכאולוגיה

בעת חציבת היסודות לבנייני המגורים שנבנו עם הקמת השכונה נתגלו חומרים ליתיים שיוחסו לתרבות האשלו-יברודית, מה שמעיד כי ההתיישבות האנושית הקדומה ביותר במקום היא מתקופת האבן. בנוסף, בעת הקמת השכונה נחשפה במרכז הגבעה הצרפתית, ליד מאגר המים, שרידי מצודה (מצד גבעת שפירא) מתקופת הברזל. האתר נחפר על ידי הארכאולוגית אורה נגבי מאוניברסיטת תל אביב בשנת 1969.
במקום בו הוקם הגשר בצומת המובילה לרמת אשכול, נתגלתה מערת קבורה עם 13 גלוסקמאות מתקופת בית שני, אחת מהן הכילה את השם: "יהוסף בן חגי".] בשכונה גם שרידים מן התקופה הביזנטית.].

הקמת השכונה

התוכנית להקמת השכונה אושרה במועצת עיריית ירושלים בפברואר 1969, כשכונה ל"יוצאי אמריקה" ביוזמת התאחדות עולי אמריקה וקנדה בישראל.
השכונה הוקמה בשנת 1971, לאחר ששטחה נכבש מירדן במלחמת ששת הימים. היא נבנתה, יחד עם השכונות גבעת המבתר, רמת אשכול ומעלות דפנה, במסגרת תוכנית שכונות הבריח ליצירת רצף התיישבות עברי בין ירושלים המערבית והר הצופים, שהיה עד מלחמת ששת הימים מובלעת ישראלית בתוך השטח הירדני.
בניגוד למקובל בשכונות ירושלים, רוב הבתים בשכונה נבנו כמגדלים בני 6–7 קומות. התר בניה זה היה תגובת ממשלת ישראל ל"תוכנית רוג'רס" - שיזם מזכיר המדינה האמריקני ויליאם רוג'רס, להחזיר נוכחות ירדנית סמלית לעיר.

בשנות ה-2000

בשנת 2003 החלה הקמתו של פרויקט "ברוש הגבעה" במגרש הפנוי האחרון בשכונה, על קרקע בת 25 דונם בבעלות המסדר הנוצרי משמורת ארץ הקודש, קרקע שאותה רכש מהמסדר הצרפתי של "האבות הלבנים" בשנת 1960 (ושעל שמו קרויה השכונה). בשנת 1996 נכנס המסדר לעסקת קומבינציה עם הקבלן משה סטולר לבניית חמישה מגדלים במקום בגובה של כ-20 קומות, אף על פי שבתוכנית המתאר הוגדר כשטח ציבורי פתוח. התוכנית זכתה להתנגדויות רבות מצד תושבי השכונה, הן בשל גובה המגדלים והן בשל החשש מצפיפות תחבורתית בשכונה. ב-1998 הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בירושלים בירושלים אישרה את שינוי ייעוד של קרקע בתנאי שהיזם יבנה מתנ"ס חדש עבור תושבי השכונה, לפני שהוא מתחיל בבניית הדירות שאותן אישרה העירייה לבנות. המתנ"ס שנבנה בסופו של דבר היה בשטח של 2,000 מ"ר בלבד, במקום בשטח של 4,500 מ"ר, כפי שסוכם, והיזם שילם היטל ההשבחה נמוך, לאחר התערבותו של ראש העיר אהוד אולמרט. הפרויקט היה גם נושא לסכסוך משפטי בין משמורת ארץ הקודש לעורך הדין שיצג אותה, בטענה שעשה יד אחת עם הצד השני לעסקה, והכנסייה ויתרה על זכויותיה במקרקעין, במחיר לא משתלם. הכנסייה פתחה בחקירה, שאותה ניהל שופט בית-המשפט העליון של הוותיקן, האב דוד יגר שהובילה לתביעה בסך של כ-100 מיליון שקל בישראל. בית-המשפט המחוזי, פסק לבסוף כי המסדר הנוצרי זכאי לקבל בפרויקט שווי של 29 דירות בניכוי 6 מיליון דולר.
בשנת 2006 נחנך פרויקט "כפר הסטודנטים" בשכונה על ידי חברת אפריקה ישראל. ב-2002 זכתה אפריקה ישראל נכסים בשותפות עם חברת מנרב אחזקות במכרז של האוניברסיטה העברית לבנייה ולהפעלה של מעונות סטודנטים. בפרויקט הוקמו 11 בניינים, שטח נוסף של כ-18 אלף מ"ר למסחר וחניון לכ-450 כלי רכב. בכפר מתגוררים כ-1,000 סטודנטים, המשפיעים על אופיה הצעיר של השכונה. קודם להקמת הכפר כבר היו קיימים בשיפוליים הדרומיים של הגבעה הצרפתית מעונות אידלסון-ברונפמן שהכילו 29 מבנים בגבהים שונים לצד בתים פרטיים, בבעלות ערבים שנשארו במקום ב-1967. בשנת 2012, ביקשה האוניברסיטה לצמצם את מעונות הסטודנטים לטובת פרויקטי מגורים, בטענה שהיצע המעונות בקמפוס הר הצופים גדול מהביקוש.

אופי השכונה

עקב היותה שכונת קצה, הגבעה הצרפתית היא שכונה שלווה ושקטה. המצב הסוציו-אקונומי של דיירי השכונה הוא בינוני-גבוה, והיא נחשבת לאחת משכונות היוקרה של ירושלים, ויש בה דירות יוקרה רבות. בשל הקרבה לקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים, מתגורר בשכונה חלק ניכר מהסטודנטים וסגל האוניברסיטה.
בגבעה הצרפתית ישנה אוכלוסייה מגוונת, ברובה יהודית חילונית, והיא אחת מהשכונות החילוניות בירושלים והיא בולטת בהשוואה לרוב השכונות הדתיות סביבה. בשכונה מתגוררות כמה עשרות משפחות ערביות. חלק מהמשפחות הערביות גרות ברחוב ג'ורג' אדם סמית - רחוב שלפני מלחמת ששת הימים היה רחוב קטן בסמוך לשכונת שייח ג'ראח הערבית ובמהלך בניית שכונת הגבעה הצרפתית הוכלל בשטחה. הרחוב הוקם בשנת 1948 בידי משפחות פליטים מהכפר ליפתא, על על אדמה שבבעלותן במקום. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21, הוכפל מספר הבניינים ברחוב זה בשל הגידול הטבעי באוכלוסייתו. חלק מהמשפחות הערביות עברו אל השכונה משכונות ערביות במזרח ירושלים וכן מהגליל. מספר הערבים בגבעה הצרפתית, כולל סטודנטים הלומדים בקמפוס הר הצופים הסמוך ושוכרים בה חדר, הוא כשישית מתושבי השכונה. בנוסף, בשכונה מבקרים בתדירות די גבוהה ערבים ישראלים משועפט ועיסאוויה הסמוכות בעיקר לסידורים יומיומים בשירותים הניתנים בשכונה.

מחלף שער מזרח

מחלף שער מזרח, הידוע בשם "צומת הגבעה הצרפתית", נמצא בגבול הצפון-מערבי של השכונה. צומת זה הוא צומת חשוב בירושלים, המקשר בין פסגת זאב והיישובים מצפון לירושלים, מרכז העיר וכביש 1. הצומת הומה אדם ופקוק במשך רבות משעות היום, ויש בו טרמפיאדה לחיילים ולתושבי חבל בנימין. בצומת התחוללו מספר פיגועים בזמן האינתיפאדה השנייה שהחלה בשנת 2000.