שמואל אליהו

ביוגרפיה

הרב שמואל אליהו הוא בנם של הרב מרדכי אליהו וצביה. בצעירותו למד בישיבת ירושלים לצעירים, ולאחר מכן בישיבת מרכז הרב, אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק. שירת ביחידה קרבית בצה"ל וכקצין במילואים. הוסמך לרבנות בגיל 23. לאחר מכן השלים לימודי רבנות עיר ודיינות במכון אריאל שבירושלים עד למינויו כרב העיירה שלומי בגיל 29. לאחר כשלוש שנים התמנה לרב העיר צפת.
מספר שנים לאחר מכן נבחר הרב אליהו לחבר במועצת הרבנות הראשית לישראל. מאז נבחר 4 פעמים ברציפות למועצה והוא מהוותיקים שבין חבריה. בתפקידיו ברבנות עסק בפיתוח הכשרויות המקומיות ברחבי הארץ וערך את קובץ נוהלי הכשרות של הרבנות הראשית יחד עם הרב לוי ביסטריצקי, רבה האשכנזי של צפת.
בראשית המאה ה־21 פעל הרב אליהו באופן נמרץ בפתיחת והסדרת מסלול לימודים תורניים במכללה בצפת לאנשי משטרה, צבא ושב"ס, לימודים שגם היו אמורים לאפשר להם לקבל תוספות שכר במשכורתם, ובהמשך חתם בעצמו על תעודות 'יורה-יורה' של בוגרי מסלול אלו. בהכרעת הדין בתיק הרבנים ראה השופט את פעולותיו של הרב אליהו כנוגעות למסגרת הכללית של לימודים אלו, ולא לתוכן הלימודים עצמם ולעבירות זיוף והמרמה שהתגלו בהם, ועל כן הגדיר את ההחלטה שלא להעמידו לדין בפרשה זו כהחלטה סבירה.
בשנת ה'תשס"ג (2003) הציג את מועמדותו למשרת הראשון לציון, אך לתפקיד נבחר הרב שלמה משה עמאר.
חיבר "הגדה ליום העצמאות" וערך רבים מספריו של אביו, ואת סידור "קול אליהו", שבו סיכם את הלכות התפילה על-פי פסקי אביו.
הרב שמואל אליהו עוסק רבות בשאלות בהלכה, בהלכות ציבור ובענייני קבלה. הוא עונה בכל יום למאות שאלות במסרונים, בדואר האלקטרוני, בטלפונים ובפגישות אישיות. יש לו מספר תוכניות קבועות בתחנות רדיו ובהן הוא עונה לשאלות. רבות מהשאלות המופנות אליו באינטרנט עוסקות בפתרונות לחלומות, משמעויות של שמות, בקשות לחיבור תפילות וברכות אישיות או כלליות.
בעבר שימש מטעם אביו אחראי על קרן מורשת, שהקימה גרעינים תורניים בעיירות פיתוח, עד לפירוקה של הקרן בקיץ ה'תשס"ה (2005). כמו כן, הוא מעורב בפעילותן של כמה עמותות העוסקות בחסד וסיוע לנזקקים. הוא נשיא "עמינדב" - מארגוני השירות הלאומי; מעייני הישועה הפועל למען החזרה בתשובה וחיזוק הזהות ליהדות. הוא יו"ר ועדת רבנים של מגן דוד אדום בישראל, שמטרתה לעודד צעירים דתיים להתנדבות משמעותית בארגון, על ידי מתן מענה הלכתי לבעיות הכרוכות בכך. הוא מעביר שיחות בתיכונים ממלכתיים במסגרת פרויקטים שונים (אח"י, אפיקים, מעגלים, בשבע ועוד). בשיחות הוא עוסק גם בעידוד גיוס משמעותי לצה"ל.
בשנת ה'תשע"ג הגיש את מועמדותו בשנית לתפקיד הראשון לציון. המועמדות נתקלה בהתנגדות בשל עמדותיו והתבטאויותיו בעבר. בבחירות זכה הרב יצחק יוסף שקיבל 68 קולות, לעומת 49 לרב אליהו.
הרב אליהו עונה לשאלות מאזינים ברדיו גלי ישראל בימי רביעי ושישי.
בשנת ה'תשע"ה (2014) התמודד למשרת הרב הספרדי הראשי של ירושלים, אך הפסיד לרב שלמה משה עמאר. הוא זכה לתמיכת בכירי הרבנים החרדים ובהם הרב אהרן לייב שטיינמן, הרב חיים קנייבסקי והאדמו"רים מגור ומבלז.
באותה שנה התפרסם גם בהקשר של מעורבותו בחשיפת מעלליו של הרב עזרא שיינברג ובהרחקתו מהישיבה שבראשותה עמד.
במאי 2019 פרסם מכתב שבו שורת טענות קשות על התנהלות לא אתית של הרב שמואל טל, וסיכם שאינו ממליץ ללמוד ממנו או בישיבתו. בית דין מיוחד שהוקם לברור בעניין, בהסכמת הרב טל והרב אליהו, קיבל חלק מטענות הרב אליהו ודחה את חלקן. בית הדין אסר על הרב טל לעסוק ברוח הקודש ולייעץ לאנשים באופן אישי, אולם התיר לו להמשיך לעמוד בראש הישיבה וללמד בה.

עמדותיו

בזמן ההתנתקות שהה הרב אליהו בגוש קטיף והביע בפומבי את התנגדותו לתוכנית. למרות זאת, נפגש עם אישים פוליטיים שתמכו בהתנתקות ובהם השרה ציפי לבני. הביע את דעתו כי אין היתר הלכתי לפינוי יהודים מבתיהם. כששאלו אותו על עצומת רבנים המתנגדת לסירוב פקודה אמר: "ראיתי שם שתי דמויות רציניות - הרב ליכטנשטיין והרב עמיטל... שאר הרבנים שהזכרת במכתבך - עם כל הכבוד - אינם בערך כלשהו לחלוק על הרב שפירא...".
בעקבות התבטאויות שלו כנגד לימודי ערבים במכללת צפת ובעד טרנספר לערביי ישראל, הורה היועץ המשפטי לממשלה לחקור אותו בחשד של הסתה לגזענות. בפברואר 2006 הוגש נגדו כתב אישום, שבוטל כעבור מספר חודשים לאחר שהרב אליהו קיבל על עצמו להבהיר את דבריו.
בשנת תשס"ד כתב ביחס לרב עובדיה יוסף: "מאז הסכם אוסלו הארור ומאז שנהרגו כמה מחברי הטובים וילדיהם - אני לא מחזיק בביתי שום סידור שלו ושום ספר מספריו. לא מחרים אותו - אבל פשוט לא מסוגל". מאוחר יותר התרכך לרב עובדיה והוא מזכיר את ספריו בדרשותיו, ואף מיודד עם בנו של הרב עובדיה - הרב יצחק יוסף.
בדצמבר 2010 פרסם פסק הלכה בצירוף חתימותיהם של עוד כחמישים רבני ערים, ובשלב מאוחר יותר חתמו על המכתב למעלה מ-300 רבנים דתיים לאומים וחרדים, בהם הרבנים שלמה אבינר, זלמן מלמד, דב ליאור, שמחה הכהן קוק ועוד. בפסק ההלכה נקבע כי ליהודים אסור למכור או להשכיר דירות לגויים, על בסיס האיסור של "לא תחנם". הפסק עורר הד תקשורתי רחב וגינויים מצד מספר רבנים, ארגון יד ושם, יושב ראש הכנסת, ראש הממשלה נתניהו ונשיא המדינה פרס. עם זאת, בכמה סקרי דעת קהל שנערכו זכה פסק הרבנים לרוב בקרב הציבור היהודי. בתגובה לגינויים כתב הרב אליהו שהם נובעים מאידאולוגיה השוללת את קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ומגיוס פוליטיקאים חסרי עמוד שדרה. לדבריו, הפסק חוקי כמו חוק מקרקעי ישראל שאימץ את תקנות הקק"ל, המייעדות את קרקעותיה להתיישבות יהודית בלבד. עוד הוא טען שהמגנים לא יצאו נגד הרשות הפלסטינית שחוקקה כי המוכר קרקע ליהודי דינו מוות. בגילוי דעת שהתפרסם על ידי הרב אליהו ורבנים נוספים בינואר 2011, נאמר כי שלא כמשתמע מהמכתב הקודם חובה על פי התורה לגלות יחס שוויוני כלפי כל אזרחי המדינה, ועם זאת על מדינת ישראל לפעול נגד גורמים עוינים המבקשים לנצל את עקרון השוויון בין אזרחים נאמנים במדינה, על מנת לממש את 'זכות השיבה'.
לאחר שהגיש מועמדותו לרב הראשי הספרדי הגיש חבר הכנסת עיסאווי פריג' עתירה לבג"ץ נגד מינויו. היועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין הודיע כי לא יגן על מועמדותו, כי היא עלולה לגרום לבעיות משפטיות. בג"ץ עצמו דחה את העתירה בנימוק שהיא הוגשה זמן קצר מדי לפני הבחירות ושהעותר לא פנה למשיבים לפני העתירה.
בעקבות פסיקת בג"ץ שיש להרוס את בית הכנסת "איילת השחר" בגבעת זאב, על סמך הטענה שנבנה על קרקע פרטית, אמר הרב אליהו כי בגליל ישנם אלפי בתים בנויים ללא רישיון ועשרות מסגדים שבנויים על קרקע יהודית ואינם נהרסים. "בית המשפט פרץ דרך לעצמו לפגוע במקומות הקדושים, וזה יפגע גם במקומות קדושים לנצרות ולאסלאם". הוא המליץ למרר לשופטים את החיים בהפגנות ובצעקות, במסגרת החוק.
ביולי 2017 החליטה פרקליטות המדינה ששרת המשפטים תקיים שיחת הבהרה עם הרב אליהו, ובה "תדגיש בין היתר את חובת הזהירות המתבקשת מתוקף תפקידו", בעקבות התבטאויותיו נגד ערבים.
בינואר 2018 קרא לפיטורי הרמטכ"ל בשל מאמציו לשלב נשים ביחידות קרביות, וקשר זאת לירידה במוטיבציה בצה"ל.

שיח בין-דתי

בשנת ה'תשע"ב החל במיזם של מפגשים עם אנשי דת מוסלמים, נוצרים ודרוזים. המפגשים נערכים בביתו של הרב אליהו בצפת, ומתקיימים בהם דיונים בנושאים המאחדים בין בני הדתות השונות ובדרך לצמצם את המתח הקיים ביניהן. הוא מתכתב עם נציגים מוסלמים דתיים במצרים ובירדן בנושאי דת והזכות על ארץ ישראל.

תרומת איברים

הרב שמואל אליהו עסק גם בתחום תרומת האיברים, שרבים מהציבור הדתי נמנעים ממנה בשל בעיות הלכתיות סבוכות הכרוכות בה. לצורך כך הקים את ארגון "בלבבי" המקדם חתימה על כרטיס ייחודי לציבור הדתי, המאפשר לתרום איברים בהתאם לדרישות ההלכה.

צניעות

בענייני צניעות הרב אליהו מחמיר יותר מרוב הרבנים הדתיים הלאומיים. למשל, הרב ייעץ לשואלת שלא ללכת עם "חצאית 3/4" ללא גרביים וכן ייעץ לשואל להגיע לזמן קצר בלבד לחינה של קרובת משפחה שבה לא יישמרו גדרי הצניעות. הוא כתב מאמר תמיכה בטשטוש של תמונות פניהן של בנות, בעלון שבת המופץ בבתי כנסת, מחמת הסחת דעת מהתפילה.