מערכות תומכות החלטה

היסטוריה

על פי קין וסקוט מורטון (1978), הרעיון של תמיכה בקבלת החלטות התפתח בשני תחומים עיקריים של מחקר. הראשון, מחקר תאורטי בקבלת החלטות ארגונית שנערך במהלך שנות החמישים ותחילת שנות השישים במכון הטכנולוגי קרנגי מלון. השני, מחקר טכני בנושא מערכות מחשב אטרקטיביות שנערך במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס גם הוא בשנות השישים.
הרעיון של מערכות תומכות החלטה הפך לתחום מחקר בפני עצמו רק באמצע שנות השבעים וצבר תאוצה במהלך שנות השמונים (Haettenschwiler 1999). בסוף שנות השמונים, התפתחו תתי מערכות תומכות החלטה: מערכות מידע למנהלים (EIS - Executive information system), מערכות תומכת החלטה קבוצתית (GDSS - Group Decision Support Systems) ומערכות תומכות החלטה ארגונית (ODSS - organisational decision support system). 
החל משנות התשעים, ספקטרום מערכות תומכות החלטה התרחב לתחומים כמו מחסן נתונים (Data Warehouse) ו-(OLAP - On-Line Analytical Processing). 
בתחילת שנות ה-2000, נכנסו למערכות תומכות ההחלטה ישומים אנליטים המבוססים על תשתית האינטרנט.

סיווג מערכות תומכות החלטה

לא קיימת חלוקה טקסונומית של מערכות תומכות החלטה. חוקרים שונים מגדירים באופנים שונים את הסיווג, אולם לא ניתן לסווג את כל היישומים לפי קטגוריות.

הקשר לבינה עסקית

חוקרים מסוימים רואים את הבינה העסקית כיורשת של מערכות תומכות החלטה. מערכות בינה עסקית מעניקות למשתמשים את האפשרות לדלות מידע ממקור אחד או מספר מקורות. כמו כן מערכות אלה מאפשרות אחזור של הנתונים לקבלת דו"ח או תצוגה גרפית בצורה קלה יחסית ומעניקים למשתמשים יכולת לניתוח רב ממדי. בנוסף, יש הרואים את יישומי הבינה העסקית כקבוצת מערכות תומכות החלטה מונחות נתונים. קיימות מערכות בינה עסקית הכוללות תהליכים נוספים כגון כריית נתונים, כריית רשת אינטרנט ומודלים סטטיסטים.
בעוד שבינה עסקית היא קטגוריה רחבה של ישומים וטכנולוגיות לאיסוף, אחסון וניתוח אשר מעניקה גישה למידע על מנת לסייע לפירמות לקבל החלטות עסקיות טובות יותר. הרי שמערכת תומכת החלטה היא תוכנת מחשב ישומית אשר מנתחת מידע עסקי ומציגה אותו כך שהמשתמשים בו יכולים לבצע החלטות עסקיות בצורה קלה יותר.

גישות לפיתוח וליישום

קיימת אפשרות תאורטית של בניית מערכות תומכות החלטה בכל תחום ידע. דוגמה אחת היא מערכת לתמיכת החלטה קלינית לאבחון רפואי CDSS - clinical decision support system. מערכת זו היא אינטראקטיבית ומיועדת לעזור לרופא להגיע לאבחון. מערכות אלו הם נושא מרכזי בתחום השימוש בבינה מלאכותית ברפואה. גם בישראל, השילוב של מערכות תומכות החלטה במערכת הבריאות מאוד נפוץ. "100% מהרופאים - הן במרפאות קופות החולים והן בקליניקות פרטיות, עובדים עם מערכת רפואית ממוחשבת".
נעשה שימוש נרחב במערכות תומכות החלטה בעסקים ובניהול. מערכות EIS - Executive Information Systems שהיו פופולריות בשנות ה-80 וה-90 של המאה הקודמת הוחלפו על ידי מערכות EPM - Enterprise Performance Management ושימוש בלוח מחוונים וסרגל כלים מאוזן, מערכות אלה מאפשרות קבלת החלטות מהירה יותר, זיהוי של מגמות שליליות וחלוקה טובה יותר של משאבים. 
תחומים נוספים בהם מתפתחים יישומים הם בשטח הייצור החקלאי ובמיוחד בשיווק הפיתוח בר קיימא. לדוגמה, חבילת ה-DSSAT4 - Decision Support system for Agrotechnology Transfer 4 שפותחה בתמיכה כספית של USAID (הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי) במהלך שנות ה-80 וה-90, אפשרה הערכה מהירה של מספר מערכות ייצור חקלאי ברחבי העולם כדי להקל על קבלת ההחלטות ברמת החווה החקלאית וברמת עיצוב המדיניות. עם זאת, יש מגבלות רבות לאימוץ מוצלח על DSS בחקלאות. 
מערכות תומכות החלטה נפוצות גם בניהול יערות בו נחוץ תכנון לטווח ארוך. כל האספקטים בניהול היערות, כגון שינוע עצים תכנון הקציר, שמירה על המערכת האקולוגית ועל הבר קיימות עשו שימוש במערכות תומכות החלטה מודרניות. Kaloudis מציע מודל לתכנון מערכות מונעות מטרה לניהול היער ומיישם את המודל ל-DSS להפחתת הסיכון של אש ביערות.
דוגמה נוספת של יישום מערכות תומכות החלטה היא שילובן במערכת המשפט. מערכת כזו פותרת חלק לא מבוטל של השפעות אנושיות. אומנם עדיין יש צורך באדם על מנת להעריך את המידע, להעבירו לנוסחאות בינאריות ולבדוק התאמת הטקסטים בטרם הפעלת המחשב המכריע. אך עם זאת, השיטה כולה ממזערת את נקודות החיכוך המאפשרות לתכונות ביהביוריסטיות אלו לפגוע בדיוק ההכרעה. כפי שהמערכת הממוחשבת פועלת על סמך מאות ואלפי אלמנטים בינאריים [כן/לא], כך גם באותם נקודות בהן אין פתרון למעט שיפוט אנושי, ככל שהשופט יצטרך להתאים את אופי החקירה/הכרעה לאלמנטים רבים הקבועים מראש ושאותם תוכל המערכת להשוות על מנת למצוא סתירות או אימות, כך תנוטרל השפעת ההטיות הביהביוריסטיות-פסיכולוגיות מההכרעה השיפוטית.