אל-פאראבי

ביוגרפיה

בנוגע למוצאו של אל-פאראבי הוצעו השערות שונות, ביניהם מוצא פרסי, טורקי או מאזור קזחסטן של היום. כל המקורות לגבי מוצאו נכתבו לפחות 300 שנה לאחר תקופתו, ומקורות אלה הזכירו תיאור שונה לגבי מוצאו.
ידוע בוודאות כי לאחר שאל-פאראבי סיים את לימודיו הבסיסיים בפאראב ובבוכרה, בתקופת שלטונו של הח'ליף אלמותווכל (874 -861), הוא עבר לעיר חרן, לשם הועברה הספרייה המפורסמת של אלכסנדריה לאחר שהייתה בעיר אנטיוכיה כ-140 שנה. בחרן למד על האומות הקדומות ולוגיקה על ידי יוחנן בן הילאן.
בשנת 901 עבר לבגדאד, אשר נחשבה לבירת המדע והספרות, כדי ללמוד לימודים מתקדמים. בבגדד הצטרף לשיעורים של בישר בן מתי בן יונה (بشر متى بن يونس.), אשר התמחה בכתביו של אריסטו ובלוגיקה. למרות הצטינותו של אלפאראבי, הוא לא בלט בבגדד ונאלץ לעבור לחלב, שם קיבל תמיכה משליט העיר, סיף אלדולה אלחמדאני  (سيف الدولة الحمداني) מבית חמדאן  שהיה תומך נלהב במדע ובמדענים. 
אל-פאראבי חלק את שהותו בין חלב לדמשק, שכן העדיף את האווירה של דמשק, את השדות והגנים והמים שהתאימו למזגו ולרצונו להשקיע זמן רב בהתבוננות וחשיבה. על אל-פאראבי נאמר שהיה בעל לבוש צנוע, לובש קלנסווה (قلنسوة –סוג של כובע מוסלמי) לבנה ושחור, והיה מרוכז בהתבודדות ובלמידה. כמו כן נאמר שהיה אדיש לגבי הון ובתים מפוארים, והיה מסתפק במועט.
על פי אבן ח'לקאן (ابن خلكان) אל-פאראבי שהה תקופה מסוימת במצרים ושם השלים את שני ספריו הפוליטיקה האזרחית והעיר המעולה.
אל-פאראבי מצא את מותו בשנת 950 לספירה, בעת שכנופיית שודדי דרכים מהעיר אשקלון (عسقلان עסקלאן) תקפה את דמשק, והוא נהרג בקרב. נקבר בדמשק ליד החומה, כשהוא בן יותר משמונים שנה. 
עבודה נרחבת על חייו ויצירותיו של אל פאראבי חיבר פרופ' דימטרי גוטס (Dimitri Gutas).

הישגים מרכזיים

אחד ההישגים המרכזיים של אל-פאראבי הוא חיבור מאגר אנצקלופדי על המדעים האנושיים בספרו "מניית המדעים". הוא היה מן הראשונים בימי הביניים שדברו על תאוריית האמנה החברתית, ובכך הקדים את תומאס הובס וג'ון לוק האנגלים שביססו תפישה זו במאה ה-17, ואת הפילוסוף הצרפתי ז'אן-ז'אק רוסו מן המאה ה-18 (יש לתפישה זו שורשים גם בפילוסופיה היוונית העתיקה). בנוסף, חקר את החברה הפוליטית והתפתחות המדינה והמשטר מנקודת מבט פילוסופית, בספרו "העיר המעולה".
הרמב"ם אמר על אל-פאראבי (במכתב לשמואל אבן תיבון, שאף תרגם לעברית את החברה הפוליטית): "לא תתעסק בספרי מלאכת ההגיון אלא במה שחיבר החכם אבונצר אלפראבי, כי כל מה שחיבר בכלל... הכל סולת נקיה... לפי שהוא מופלג בחכמה".

מוזיקה

אל-פאראבי כתב ספר נודע על מוזיקה בשם "כתאב אל-מוזיקה אל-כביר" (ספר המוזיקה הגדול, كتاب الموسيقى الكبير), בו סיפק הגדרה והסבר למוזיקה, וקבע ביטויים וסולמות מוזיקליים שנמצאים בשימוש עד היום הזה.
אל-פאראבי המציא מספר כלי נגינה, והיו שיחסו לו את פיתוח כלי הנגינה קאנון]. אל-פאראבי היה הראשון שסיפק תיאור והסבר לכלי הרבאב (الرباب) זה עם המיתר הבודד, וזה שמורכב משני מיתרים.]

פיזיקה

בתחום הפיזיקה, נחשב אל-פאראבי לראשון שביצע ניסויים בתרמודינמיקה הנוגעים לקיומו של ואקום. בניסוייו הוכיח כי נפח האוויר יכול להתרחב וכך למלא חללים פנויים. 
אל פאראבי גם הזכיר את תאוריית כוח המשיכה שמקורו האדמה (גרביטציה), ולמעשה הקדים את אייזק ניוטון בכ-700 שנה. דבר זה עורר תדהמה בין המדענים המודרניים באשר לדמיון הרב בין שתי הדעות.

כתבים נוספים

אל פאראבי חבר מספר רב של ספרים במשך חייו ומסעותיו. ביניהם הסברים על הלוגיקה של אריסטו ושאר חיבוריו, עשרה חיבורים בהם הגן על אריסטו, אפלטון, פטולמיאוס, אוקלידס, ו15 חיבורים נוספים במטפיזיקה, שבעה ספרים על המוזיקה והשירה, ששה ספרים על פוליטיקה, ושלושה ספרים על פסיכולוגיה. זאת בנוסף לספרים בהם מיין את המדעים והספרים השונים.
רוב ספרי וחיבורי אל-פאראבי אבדו, ורבים מעולם לא תורגמו.