חורב (ספר)

כתיבת הספר

הספר 'חורב', פרי ביכוריו של רש"ר הירש, נכתב כניסיון להציע פילוסופיה יהודית שתמשוך את לב הדור הצעיר והמשכיל ביהדות גרמניה, בתקופה שבה התפרקות המבנים הקהילתיים ועליית הנאורות והספקנות הניעו המונים לאדישות וניהיליזם, להתנצרות אופורטוניסטית או לניסיונות לשנות את הדת באופן קיצוני. 
את הזמן לכתיבת הספר מצא הרב הירש לאחר מינויו (בשנת ה'תק"צ - 1830) לרב הכולל במדינת אולדנבורג. צרכיה של הקהילה הלא-גדולה הותירו בידיו שעות רבות, אותן השקיע בכתיבת ועריכת חיבור מקיף זה. מטרת החיבור הייתה בראש ובראשונה, כפי שהגדיר אותה, "לקרב את מחשבת היהדות מורשת האבות ואת מצוות התורה שבכתב ושבעל פה אל ליבות משכילי הצעירים והצעירות בעם ישראל".
בספרו "אגרות צפון" (איגרת י"ט) כותב הרב הירש כי בתכנון הראשוני היה בדעתו להוציא לאור את חיבורו בשני חלקים. חלק אחד שייקרא בשם 'מוריה', ויעסוק בהשקפת היהדות על הא-להים, בריאת העולם, עם ישראל ותורתו, וחלק שני שייקרא 'חורב', ובו ייכתב על המידה הנכונה המוטלת עלינו בקיום המצוות. לבסוף החליט להוציא ראשית את החלק השני, ומסביר זאת בלשונו:

 
כי הכרתי לדעת, שהרעה העיקרית והקרובה ביותר משמשות ההשקפות והמושגים הבלתי-נכונים השולטים על המצוות גם בהיקפן וגם בתוכנן... לפיכך צריך כאן לעמוד בפרץ (אגרות צפון, אגרת י"ט)

הדפסתו

עם סיום כתיבת 'חורב' נתקל הרב הירש בקשיים למצוא בית דפוס כדי להדפיס את הספר. בית הוצאה לאור בעיר אלטונה (על ידי המבורג) הסכים להדפיס ולהפיץ את הספר, אולם התנה זאת בתנאי קודם שהרב יכתוב תחילה את תמצית רעיונותיו בקצרה, ובאם תהיה התעניינות לרעיונות אלו, יודפס החיבור המלא. רש"ר הירש הסכים לתנאי וחיבר את הספר 'אגרות צפון' (תקצ"ו - 1938). הוא רומז על תנאי זה בשער הספר: "והוא מעין משאל מוקדם בדבר פרסום מסות על ישראל וחובותיו". לאחר ש'אגרות צפון' זכה להצלחה ותפוצה ניכרת, יצא לאור לאחר שנה הספר 'חורב'.

שפת הספר

הספר נכתב בגרמנית, השפה היחידה שהייתה מתקבלת בקרב בני הנוער, לו נועד הספר. ספרות יהודית בגרמנית, בוודאי בקרב האורתודוקסים, הייתה אז בגדר חידוש אך אצל הדור הצעיר בגרמניה שליטה בעברית כבר הייתה נחלת העבר. הרב הירש נימק (אגרות צפון, י"ט) את החלטתו לכתוב בגרמנית, בכך שאם ייכתב הספר בעברית הצעירים יסתייגו ממנו ובכך יחטיא את מטרתו: "אם ברצוני לדבר אל בני זמני, חייב אני לדבר אליהם בלשון אשכנזית ובכתב אשכנזי".
נראה שגם ללא סיבה זו, יחס הרב הירש לשפה הגרמנית הערכה מרובה. הרב הירש התייחס אף לתפקידה של הלשון הגרמנית בספר עצמו, כשכתב בתוכניתו לחינוך לנוער כי יהיה עליהם ללמוד "את השפה העברית ושפת אם (גרמנית)".

תפוצת הספר

'חורב' זכה לתפוצה רחבה ולביקוש רב, בגרמניה ומחוצה לה. לספר היה תפקיד מכריע בתהליך השיבה ליהדות המסורתית בגרמניה וגלילותיה. תקדים זה פתח שערים בפני רחוקים לשוב אל היהדות בשפתם, והביא בעקבותיו ספרים נוספים בהגות והשקפה יהודית בשפת המקום, בגרמניה ומחוצה לה. תפוצת הספר הביאה למינויו של הרב הירש לתפקיד רב הקהילה החדשה האותודוקסית בפרנקפורט, שם כיהן כרב עד לפטירתו בשנת ה'תרמ"ט (1888).

מהדורות נוספות ותרגום

הספר יצא לאור במהדורה שנייה בגרמנית זמן קצר לאחר פטירת הרב הירש. לעברית הספר תורגם לראשונה על ידי הרב משה זלמן אהרנסון מקובנא, ויצא לאור משנת ה'תרנ"ג ואילך, בדפוס האלמנה והאחים ראם שבווילנא. לספר צורפו הסכמותיהם של גדולי הדור, רבי יצחק אלחנן ספקטור ורבי חיים עוזר גרודז'ינסקי.
מצב היהדות באמריקה בראשית שנות הארבעים, דמה להפתיע לתקופת חיבור הספר 'חורב' בגרמניה, בהתפשטות התנועה הרפורמית. ביוזמת רבי לוי יוסף ברויאר, נכדו של הרב הירש, הודפס מחדש הספר בדפוס פלדהיים. לאנגלית תורגם הספר בשנת ה'תשכ"ב על ידי הרב הדיין ישי גרונפלד, ויצא לאור באנגליה בהוצאת סונסינו. בהמשך תורגם גם לצרפתית, ספרדית, גרמנית מודרנית ולשפות נוספות.
מהדורה נוספת של הספר בעברית (בתרגום אהרנסון) יצאה בסידור מחודש של הרב מרדכי שטרנברג בבני ברק בתשכ"ו.
בתשס"ו יצא לאור בהוצאת פלדהיים תרגום מחודש ומקיף לעברית על ידי הרב יצחק פרידמן.