חנה יפה (אדריכלית נוף)

ביוגרפיה

חנה יפה נולדה בחיפה ולמדה בבית הספר הריאלי. בשירותה הסדיר בצבא סיימה קורס מפעילי מכ"ם בחיל הקשר ושירתה כמפקדת צוותים. סיימה את לימודיה ב"טכניון" באדריכלות נוף בשנת 1983 והתקבלה לעבודה בקרן קיימת לישראל כמתכננת בפס הירק ולאחר מכן כאדריכלית מרחב תיכון. במסגרת זו עסקה במגוון פרויקטים והבולטים שבם הם פארק הזיתים בשכונת נוף העמק במגדל העמק ופיתוח הפארק העוטף את התיאטרון העתיק שנחשף בשוני. במהלך עבודתה השתלמה חנה יפה בתחומים כשיקום ושחזור מטעם לשכת המהנדסים והאדריכלים, דיני ויחסי עבודה, היבטים סביבתיים בתכנון וקורס דירקטורים מטעם "מען - לשכת המסחר והתעשייה לנשים בישראל", וכן השתתפה וסיימה את הקורס הראשון ליועצי נגישות למוגבלים. חנה יפה למדה בודהיזם במסגרות שונות וכן "תיאטרון גוף" - פנטומימה בשיטת ז'אק לקוק, וכן למדה שלוש שנים במחלקת לימודי אסיה באוניברסיטת חיפה במסגרת טרום דוקטורט.
חנה יפה השתתפה כמרצה בקונגרס ECLAS שנערך בשנת 1997 "בטכניון", בקונגרס IFLA בבואנוס איירס (1997), בקונגרס IFLA באתונה (1998), בקונגרס IFLA בקוסטה ריקה (2000) ובכנס FAO בויזיאו, פורטוגל בשנת 2001, ובכנס השנתי של האגודה הגאוגרפית הישראלית בשנת 2006 בירושלים. בשנים 2003–2005 נטלה חלק בפרויקט "Delta" מטעם השוק האירופי המשותף ובשנת 2007 ייצגה את הקרן הקיימת לישראל בסמינר CIPAM לניהול שטחים מוגנים ולשיתוף הציבור במונטנה ואיידהו בארצות הברית.
בשנת 2009 פרשה מהקרן הקיימת לישראל, ומאז עסקה ועוסקת בהכנת תסקירי השפעה על הסביבה, בתכנון התנדבותי בעיקרו לפיתוח פרויקטים למען הציבור. וכמו כן היא כותבת דוקטורט בנושא פרפורמטיביות אקטיביזם וארטיביזם במרחבי הנצחה לאירועי קיצון במלחמת העולם השנייה במסגרת הפקולטה לאדריכלות נוף בטכניון ובמחלקה ללימודי אסיה באוניברסיטת חיפה. באוקטובר 2018 יצא סיפרה "התרבות והמרחב השבטיים: מסע לשימור והעצמה" בהוצאת רסלינג.

פרויקטים מרכזיים

במסגרת עבודתה בחבל התיכון בקרן הקיימת לישראל הכינה חנה את תוכנית הפיתוח לאתר שוני בסמוך לבנימינה ואף השתתפה בתיעוד הממצאים הארכאולוגיים שנחשפו באתר. כמו כן תיכננה נטיעתם של יערות רבים במרחב: בהר יונה, בהר הקפיצה ולגדות נחלים. החל משנת 1992 עבדה חנה יפה כאדריכלית מרחב הצפון בקרן הקיימת לישראל ובמסגרת זו אף ייצגה את "פורום הירוקים" במינוי מטעם משרד הפנים בוועדה מחוזית לתכנון ולבנייה בחיפה ובנצרת. היא עסקה בפרויקטים רבים הכוללים היבטי שימור: מצודת ביריה, מצודת כ"ח, משמר הירדן הישנה, שימור והנגשת בית הכנסת העתיק בנבוריה, גן הברון בראש פינה, פארק המעיין במטולה ובטיילות ובפרויקטים רחבי היקף – טיילת הזיתים, טיילת נוף העמק בנצרת עלית, הפארק הגאולוגי בקריית שמונה, שביל הר שאול בגלבוע ופיתוח שבילים לצידי נחלים רבים כנחל חרוד, נחל קישון, נחל נעמן, ופיתוח פארק הגשרים על נחל קטיע בנשר, עליו זכתה בפרס קרוון לאדריכלות גנים ונוף בשנת 2007. פרויקט מרכזי נוסף היה תכנון הפיתוח לקראת בוא האפיפיור בשנת 2000 סביב הר הקפיצה בנצרת, ותוכנית האב לממשק ופיתוח השטחים הפתוחים ביערות "הקשת הגדולה" – סובב בית קשת ונצרת (עליו זכתה בציון לשבח מטעם איגוד המתכננים). חנה תיכננה מספר גני פסלים: בצומת ואסט ברמת הגולן, בהושעיה שבגליל התחתון ובקריית שמונה (בכניסה לפארק הזהב ולמרגלות רכבל מנרה). חנה יפה אף הייתה שותפה במנהלת נצרת 2000, בצוות התכנון שתכנן וגיבש את תמ"א 22 - תוכנית המתאר הארצית ליער ויעור, ובצוות התכנון לשביל הארצי לאופניים. חנה יפה תכננה את תוכנית האב לצפרות בעמק המעיינות ופרויקטים מגוונים באגמון החולה – כולל הגן הבוטאני והמצפורים, וכן את השתתפה בעריכת תוכניות האב ליערות מנשה וליערות ביריה, וערכה את תוכנית האב ליערות מישור חוף הכרמל.
במסגרת עבודתה ההתנדבותית למען הציבור היא משתתפת בשלושה פרויקטים שונים בכפר נהר הירדן: גן מדע וחושים, בוסתן וגן תבלינים, וכן בהקמת גינה אקולוגית קהילתית בבית הספר הנרייטה סאלד בחיפה, שעבור תכנון קיר השדה האקוסטי שהציעה את הקמתו זכה הצוות בראשו עמדה בפרס בסך 120,000 ש"ח למימושו ובמקום הראשון בתחרות לתכנון חדשני מטעם המועצה לבנייה ירוקה. כמו כן עמדה בראש הצוות האקולוגי מטעם החברה להגנת הטבע שהתייחס לתוכנית המתאר של חיפה – עיר מגוריה, וסייעה לפורום ציבורי כרמל במאבקים ובגיוס תומכים.