המסגד הגדול בסטוקהולם

היסטוריה

בשנות ה-1980 הוצעו כמה מקומות אפשריים לבניית מסגד גדול בסטוקהולם: בניין המוסד Borgerskapets änkhus בנורטול, כמו כן ב-Observatorielunden, Jarlaplan ,Tensta ,Kristineberg ,Skärholmen.
המסגד נבנה, בסופו של דבר, על ידי שיפוץ בניין קיים של תחנת הכח "קתרינה", שהוקם בשנת 1903 בסגנון "אר-נובו" על ידי האדריכל פרדיננד בוברג. מתכנן הבניין קיבל השראה מטיול שערך באותן שנים במרוקו.
משום כך כבר במקור עוצב הבניין עם מוטיבים "מורים" מסוימים - כולל כיוון אל מכה, תקרות גבוהות מקומרות וקישוטי רעפים גאומטריים בירוק ובלבן.
לפני בניית המסגד למוסלמים בסטוקהולם היו רק מסגדים בממדים קטנים. אחרי התיעצות, בחרו מנהיגי הקהילה האסלאמית להקים את המסגד בבניין תחנת הכח "קתרינה". עבודות השיפוץ והפיכת הבניין למסגד התחילו בשנות ה-1990. הפרויקט עוכב בגלל מחאות ופניות ציבוריות שונות. בשנת 1996 מכרה עיריית סטוקהולם את הבניין ל"אגודה האסלאמית" תמורת 8 מיליון קרונות שוודיות. הבנייה עצמה התחילה בהתחלת שנת 1999, לפי תוכנית האדריכלית אווה אלוון, במימון ממשלת איחוד האמירויות הערביות ובעזרת תרומות ממוסלמים רבים משוודיה ומחו"ל. המסגד נקרא לכבוד השייח זאיד בן סולטאן אל נהיאן (2004-1918), היושב ראש הראשון של איחוד האמירויות הערביות.
נדבן איטלקי הציע לתרום שיש לבן בוהק כדי לכסות את הבניין מבחוץ, אך הצעתו נדחתה על ידי הרשויות המקומיות. קישוטים מרהיבים הורשו רק בפנים המסגד, כמו למשל נברשות ענקיות מגבישים ועיטורים גאומטריים מסורתיים אסלאמיים שנחרטו בחלונות המקומרים. למסגד צריח עם כיסוי ברונזה ובקצהו סהר ומעל הכיפה, הנמוכה יחסית, ניצב גם כן סמל הסהר.
המסגד יכול להכיל עד 2000 מתפללים בו זמנית. הבניין משמש גם מרכז קהילתי עם כיתות ללימוד ערבית, משרדי המועצה המוסלמית השוודית, שהוא ארגון גג של כמה קבוצות אסלאמיות, ספריה, חנות ספרים, חדר אוכל רחב ידיים ומסעדה, אולם ספורט וחמאם-סאונה עם הקפדה על ההפרדה בין שני המינים.

אירועים קשורים למסגד ולמנהיגיו

ביולי 2003 ביקר ונאם במסגד המלומד האסלאמיסטי המצרי, השייח יוסוף אל קרדאווי במסגרת ועידה שאורגנה על ידי "המועצה האירופית לפתווה ומחקר" שהוא הקים. נכח בוועידה גם המנהיג, הגולה באותן השנים, של האופוזיציה האסלאמית בתוניסיה, ראשיד אל ר'אנושי. חבר פרלמנט ליברלי שוודי בשם פרדריק מאלם התלונן במשטרה נגד תוכן הטפתו של קרדאווי בזכות פיגועי ההתאבדות נגד ישראלים ובזכות הג'יהאד נגד ישראל.
בעיתונות השוודית (מאמר של העיתונאי סלאם כראם בעיתון "סבנסקה דאגבלאדט") נמתחה בקורת גם על האימאם הראשי של המסגד הגדול, השייח חסן מוסא, אשר בהטפותיו בערבית בשנת 2004 התקיף את ארצות הברית בגלל העינויים של האסירים האסלאמיסטים בבתי הסוהר האמריקאיים בימי מלחמת אפגניסטן וצוטט כי אמר שהן "אונסות את האסלאם" ו"ישלמו את המחיר עבור חיי השהידים מפלסטין". ראשי האגודה האסלאמית דחו בקורות אלה בנימוק שהן מבוססות על שגיאות תרגום והוצאות מההקשר.
בנובמבר 2005 דווח ברדיו על מכירת קלטות הנושאות את תמונת מנהיג החמאס אחמד יאסין והמסיתות לרצח של יהודים. המשטרה השוודית הפקיעה קלטות מסוג זה ופתחה חקירה מקדימה בחשד של דיבורי שנאה. בינואר 2006 היועץ המשפטי של הממשלה, גורן למברץ, שפתח את החקירה, הורה על עצירת הליכיה בנימוק שלמרות תכנם הבקורתי מאוד על היהודים, הקלטות אינן מפרות את החוק השוודי והן מתייחסות לסכסוך ההיסטורי והנוכחי במזרח התיכון.
הארגונים היהודים העיקריים בשוודיה ו"הוועד השוודי נגד האנטישמיות" מחו נגד החלטתו של למברץ.
לעומת זאת אחרי פיגוע ההתאבדות של טרוריסט איסלמיסטי במרכז סטוקהולם ב-11 בדצמבר 2010, שגרמה למותו של אדם אחד ולפציעתם של שניים, גינה האימאם חסן מוסא, שהוא גם יושב-ראש "הוועד להכרת תורתו של הנביא מוחמד", את הפיגוע והצהיר כי "השמירה על הביטחון והיציבות של שוודיה היא חובה דתית וחברתית".