מחקר

מחקר הוא פעילות שיטתית לאיסוף ידע וניתוחו.
מחקרים ותגליות משנים באופן תדיר את הידע האנושי אודות העולם. מתודולוגיה היא השיטה המשמשת לצורך מחקר במגוון תחומים. לכל גישה למחקר יש שיטות הייחודיות לה, עם זאת נהוג לעיתים להתייחס במונח שיטות מחקר לשיטות המחקר הכמותיות והמעבדתיות.
למחקרים בתחומים שונים יש דרכים מקובלות משלהם להצגת תוצאות המחקר. לדוגמה, תוצאות חקירה משטרתית יוצגו כראיות בבית המשפט. מחקרים במדעי הטבע, החיים, המשפט החברה והרוח יפורסמו בדרך כלל באמצעות מאמר בכתב עת שפיט (מאמר שעבר שיפוט על ידי כמה מומחים בתחום הרלוונטי למאמר).

מחקר ממוסד מול מחקר אישי

ניתן לחלק את סוגי המחקר לשניים: מחקר ממוסד ומחקר אישי. מחקרים ממוסדים נעשים על פי כללים מוגדרים של אמינות, סדר, שקיפות ונאמנות לחוקי המדינה.
מחקר ממוסד עשוי להיות מחקר מדעי. מטרת המחקר המדעי יכולה להיות זיהוי חוקי טבע (הסבר כולל למגוון אירועים ואף יאפשרו, בחלק מהמקרים, חיזוי התנהגויות עתידיות) הסברים מדעיים לעניינים מצומצמים ופיתוח כלים ליעול המחקר המדעי. ישנם גם מחקרים ממוסדים שאינם מדעיים. מחקרים אלה כוללים חקירה של מודיעין צבאי, חקירה משטרתית-משפטית, תחקיר עיתונאי וכיוצא בזה.
דוגמאות שכיחות למחקרים אישיים הן "מחקר שורשים" - בירור פרטים על תולדות משפחתו של אדם ומחקר צרכני - מציאת סוחר שמציע תנאי קנייה טובים יותר למוצר או שירות.
מחקר מדעי מתבצע מטעם אוניברסיטאות ומכוני מחקר שאינם אוניברסיטאים, כגון מכונים של חברות מסחריות או משרדים ממשלתיים. לרוב, המחקר מטעם מכון מחקר מטעם חברה מסחרית הוא מחקר הממוקד יותר בהשגת מטרה ספציפית.

תצפית מול ניסוי

המחקרים המדעיים מתחלקים לשניים: ניסוי ותצפית מדעית. ניסוי הוא מחקר שבמהלכו אנשי המדע מתערבים באופן משמעותי במערכת הנחקרת ואילו תצפית היא מחקר שבמהלכו אנשי המדע משתדלים שלא להתערב באופן משמעותי במערכת הנחקרת. הסוג המפורסם ביותר של ניסוי הוא ניסוי מבוקר - ניסוי בו אנשי המדע מקימים שתי מערכות מחקר דומות מאוד, מתערבים רק בנעשה באחת מהן ומשווים את התוצאות.
היתרון הבולט של הניסוי על התצפית הוא יכולתו של הניסוי לברר קשר סיבה ותוצאה בין הגורמים במערכת הנחקרת. למעט מקרים יוצאי דופן, תצפיות אינן יכולות לברר קשר כזה. היכולת לברר קשר סיבה ותוצאה נובעת מהעובדה שתוצאת ההתערבות של המדען במערכת הנחקרת ידועה. לדוגמה: בניסוי המברר קשר בין אכילה של מאכל מסוים לבין השמנה, המדען יכול לשלוט במזון שבוחרים המשתתפים בניסוי (לרוב חיות מעבדה) לאכול ולדעת שברירת המזון נעשתה רק בשל התערבותו. לכן במקרה כזה ברור שהבדלי ההשמנה נובעים מהבדלי האכילה ולא, למשל להפך.
החיסרון הבולט של הניסוי על התצפית הוא בזה שניסויים נעשים במודל שמייצג את מה שמתרחש בטבע ולא בטבע עצמו. הדבר נכון גם לניסויים שנעשים במערכת שעל פניה נראית כחלק מהטבע עצמו משום שההתערבות של המדען בנעשה במערכת אינה התערבות טבעית. בשל חיסרון זה יש צורך לבדוק את תקפות התוצאות שלהם בטבע עצמו. תקפות זו נבדקת פעמים רבות בעזרת תצפית. חיסרון זה בולט במיוחד בענפי מדע צעירים שבהם מסורת הניסוי טרם גובשה. במקרה כזה כל שיטות הניסוי בענף הן חדשות ויש לנמק היטב, קודם כל, את תקפות כלי הניסוי.
בכל תחום מדעי מתגבשות שיטות ניסוי ותצפית ספציפיות משלו המשקפות את יכולת המחקר באותו תחום, צורכי המחקר באותו תחום ומסורת המחקר באותו תחום. בכל תחום מדעי יש תצפיות מדעיות. ניסויים מדעיים הם יחסית נדירים בשטחי מדע צעירים, אולם עם התבססותם של רוב תחומי המדע, נצפית גם התבססות של המחקר הניסויי ברוב התחומים האלה. ככל שהשיטות הניסוייות מפותחות יותר בתחום מדע מסוים, מושם עליהן דגש רב יותר.

מחקר כמותי מול איכותי

סיווג נוסף של שיטות מחקר נוגע למידת הכימות של המידע. במחקר כמותי, החוקר מכניס את המידע הנאסף לתוך מערכת נוקשה של כללים המאפשרת השוואה יותר קלה, בעוד במחקר איכותי החוקר משתמש בדרכי ביטוי רבות יותר לייצוג המידע הנאסף, במחיר קושי גדול יותר בהשוואה.
במדעי הטבע שיטות למחקר כמותי הן מפותחות יותר מאשר במדעי החברה ובמדעי החברה הן מפותחות יותר מאשר במדעי הרוח. גם בתוך שלוש קבוצות אלה אפשר למצוא הבדלים בין תפוצת המחקרים הכמותיים: בפיזיקה המחקר כמותי יותר מאשר בביולוגיה. בכלכלה המחקר כמותי יותר מאשר בחינוך. אולם במרבית שטחי המדע משמשים מחקר כמותי ואיכותי זה בצד זה.

מחקר בסיסי ומחקר יישומי

כמו כן, אפשר לחלק את המחקר למחקר בסיסי ומחקר יישומי. מחקר בסיסי נעשה ברובו באוניברסיטאות ומטרתו הרחבת הידע בנושא מסוים ללא מטרה ברורה. לעומתו, מחקר יישומי מתבצע בגופי ממשלה, חברות מסחריות ומכוני מחקר פרטיים ומטרתו עיבוד הידע התאורטי שהתקבל במחקר הבסיסי, כדי ליישמו על שאלות ובעיות ממשיות. אפשר למצוא מחקר יישומי בכלל תחומי הדעת, ובמיוחד בשאלות הנוגעות לחברה ולכלכלה. בישראל יש כמה מכוני מחקר מובילים העוסקים במחקר יישומי בשאלות חברתיות, בהם מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, מכון סאלד, מכון ון-ליר, מרכז טאוב ומרכז אדווה.

איסוף מידע מול ניתוח של מידע קיים

הבדל נוסף בין שיטות מחקר הוא מקור המידע שלהן. עבור ניסויים מדעיים ועבור חלק מהתצפיות המדעיות אוספים אנשי המדע מידע חדש. לעומת זאת, חלק אחר מהתצפיות נעשה על מידע שנאסף כבר עבור מחקרים אחרים (כמו ניתוח נוסף לתוצאות ניסויים שפורסמו כבר) או מידע שנאסף לצרכים לא מחקריים (כמו המידע בתיקים רפואיים של אנשים).