כפר חב"ד

היסטוריה

הכפר הוקם בחודש אייר תש"ט (מאי 1949) כאשר קבוצת חסידי חב"ד התיישבו בכפר הערבי הנטוש ספריא. טקס העלייה על הקרקע התקיים בתחילת יוני 1949 בנוכחות זלמן שזר, לוי אשכול, הרב יהודה לייב מימון, השר משה חיים שפירא ורבנים. מספר שנים לאחר מכן, נבנו בתי הקבע, והשם שניתן להיאחזות היה שפריר.
במקביל לראשית ההתיישבות בשפריר, התיישבה קבוצת עולים מהונגריה וצ'כוסלובקיה שזוהתה עם הפועל המזרחי בחלק אחר של בתי הכפר הנטוש, אך זמן קצר לאחר מכן עזבו רוב חברי הקבוצה ליישוב הסמוך צפריה. בשנות החמישים הצטרפו לנותרים עולים מתימן. היישוב קיבל את השם "תוחלת" ובסוף שנות ה-50 גרו בו כתשעים משפחות. באותה תקופה החלו אנשי כפר חב"ד לנסות לספח את אדמות היישוב אליהם, בנימוק שאנשיו אינם מנצלים את השטח החקלאי. בין שתי הקבוצות התפתח סכסוך. בסופו של דבר, התקבלה תביעתם של אנשי כפר חב"ד בשל המבנה החברתי הרעוע של תוחלת והעדר תנועה מיישבת. בתחילת שנות ה-70 החליטה ממשלת ישראל לפנות את אנשי תוחלת לשכונה שנבנתה עבורם באזור ולמקומות נוספים. שתי משפחות שסירבו להתפנות נשארו במקום.
סמוך להקמת המקום שלח רבי יוסף יצחק שניאורסון מכתב עידוד למתיישבים, וכן ספר תורה (תאריך זה נקבע ליום הקמת הכפר). לאחר פטירתו, המשיך חתנו, האדמו"ר רבי מנחם מנדל שניאורסון, לעודד את פיתוח הכפר. בשנת 1954 הוקם בעידודו של האדמו"ר בית הספר למלאכה. באוגוסט 1955, לבקשת תושבי היישוב, קבעה ועדת השמות הממשלתית את שמו של היישוב "כפר חב"ד", על שם החסידות. בציבור הרחב נכנס שינוי השם לתודעה זמן מה לאחר הטבח בבית הספר למלאכה.
בכל שנה מתקיימות בבית הכנסת בית מנחם בכפר התוועדויות מרכזיות לכבוד י"ט בכסלו (חג הגאולה של רבי שניאור זלמן מלאדי) וי"א בניסן (יום הולדתו של הרבי מלובביץ'). במוצאי שמחת תורה מתקיימות הקפות שניות בהשתתפות אלפים.

רבני היישוב

הרב הראשון של הכפר היה הרב שניאור זלמן גורליק. הוא נהרג בתאונת דרכים בשנת תשל"ד, ולאחר פטירתו מונו לכפר חתנו של הרב גורליק, הרב נחום טרבניק, והרב מרדכי שמואל אשכנזי למו"צ. לאחר פטירת הרב טרבניק בתשמ"ד התמנה הרב אשכנזי לרב הכפר. לאחר פטירת הרב אשכנזי בשנת תשע"ה מונה בנו הרב מאיר אשכנזי.

מיקום היישוב

היישוב ממוקם בין ראשון לציון לנמל התעופה בן-גוריון בסמוך לבית דגן, מחנה צריפין, ו בית החולים אסף הרופא; הגישה העיקרית אליו היא מכביש 44 ממערב, וכן גישה מכיוון מזרח העוברת דרך היישוב צפריה. מעברו השני של היישוב נמצאת דרך ירושלים–תל אביב, אך אין בין השניים ממשק תחבורתי ישיר. בשטח היישוב עובר נחל שפירים.
מצפון ליישוב נמצא חניון הנתיב המהיר שפירים.

חינוך

בכפר הוקמו מוסדות חינוך ותרבות, שבהם לומדים תלמידים מכל שכבות הציבור. ביניהם ישיבת "אור שמחה" שבה לומדים ילדי רווחה והמוסד לקליטת ילדי צ'רנוביל ביישוב פעל גם בית הספר למלאכה, עד לסגירתו בשנת 1996.
ביישוב מעונות ילדים, גנים, בתי־ספר, תלמודי תורה, ישיבות, כוללים, בית ספר תיכון לבנות ומכללה למורות. הסניף המרכזי של ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש בישראל שוכן אף הוא בכפר.

תעסוקה

רובם של תושבי היישוב עובדים לפרנסתם. הצעירים לומדים בכולל, בדרך כלל למשך שנה או שנתיים לאחר נישואיהם. לאחר מכן, חלקם יוצאים לשליחות בישראל ובעולם.
חלק מהתושבים עובדים במוסדות החינוך ובמפעלי התעשייה שיש ביישוב, בהם בין היתר מפעל לרדיאטורים, לאמנות בזכוכית, כריכייה, ייצור תפילין, נגריה, חברה למסכי ענק לאירועים. תושבים אחרים הם עצמאיים ובעלי מקצועות חופשיים, ורבים מהם עובדים מחוץ לכפר.
הנשים עובדות בעיקר בהוראה, במוסדות היישוב ומחוצה לו, ומקצתן עוסקות במקצועות חופשיים או פתחו עסקים קטנים במקום.

כלכלה ותחבורה

ביישוב יש שלוש צרכניות וחנויות נוספות, סניף של דואר ישראל וחברה להשכרת רכב. כמו כן יש בכפר משחטת עופות ומפעל לעיבוד בשר בקר והודו. בחודשי החורף פועלת בכפר מאפיית מצות שמורות, הגדולה בעולם למצות בעבודת יד. לקראת הפסח מתפקדת המאפייה גם כמרכז מבקרים. בכפר קיימת גם "מכוורת שניאורסון", שלצידה מרכז המבקרים "מאחורי הדבש", המיועד לילדי גנים ובתי-ספר.
תחנת הרכבת כפר חב"ד הוקמה בשנת 1952 והיא שוכנת באזור התעשייה שבפאתי היישוב. התחנה סמוכה למושב צפריה ומשתמשים בה גם תושביה, מחנה צריפין ויישובים נוספים.
בכפר שני פרדסי אתרוגים שניטעו בשנות החמישים. שניהם מזרעי אתרוג קלבריה שהרבי מליובאוויטש ברך עליו.
עד תשס"ז (2007) פעלה בכפר רפת במשך כ-30 שנה.

מוסדות ציבור

ביישוב נמצאים בניין המועצה האזורית שדות דן, בית אגודת חסידי חב"ד (770), מתנ"ס תרומת מפעל הפיס, ועוד. בכפר חב"ד יש גם סניפים של קופות חולים כללית ומאוחדת וטיפת חלב.

ועד כפר חב"ד

היישוב מוגדר כמושב עובדים שמאוגדים כאגודה שיתופית, ומנוהל על ידי ועד שנבחר על ידי חברי האגודה. בוועד מכהנים שבעה חברים, הממנים את יו"ר הוועד. הוועד מופקד על חלק מהניהול המוניציפלי של הכפר (החלק האחר מנוהל על ידי המועצה האזורית), על הרכוש המשותף של האגודה ועל קבלת חברים חדשים למגורים בכפר.
בראשית 2018 נבחר לתפקיד יו"ר ועד כפר חב"ד נחמן רייכמן. לפניו שימשו בתפקיד: שמעון רבינוביץ (2015–2018), בנימין ליפשיץ (2003–2015), מנחם לרר (1983–2003), שלמה מיידנצ'יק (1959–1983), דוד ברוומן (1955–1959), ישראל לייבוב (1953–1955) ושניאור זלמן פלדמן (1949–1953).
ב-2018 נערכו לראשונה בבחירות לרשויות המקומיות גם בחירות לוועד המקומי של היישוב, לאחר שלפני כן שימש ועד הכפר גם כוועד האגודה וגם כוועד המקומי. רב היישוב, מאיר אשכנזי, ביקש למנוע את קיומן של הבחירות, אך לא הצליח. בבחירות התמודדו שלוש רשימות על תשעה מושבים. בבחירות זכתה מפלגת 'כח' ב־4 מושבים, 'בה' ב־3 מושבים ו'א' ב־2 מושבים. שתי האחרונות, שרצו בניגוד לדעת הרב אשכנזי, הקימו קואליציה ובחרו ליו"ר ועד כפר חב"ד את שמעון רבינוביץ.

שמות הרחובות

בעת הקמת היישוב לא ניתנו שמות לרחובות. עם זאת, ניתנו שמות לחלק מהשכונות, וחלקם אולתרו עם השנים: "שכונת לוי יצחק" שלב א' וב', בנה ביתך, השיכונים החדשים, "שכונת הרב", המרכז, והשיכונים הרוסיים.
בתשט"ז הציע מזכיר ועד הכפר ר' יצחק מנדל ליס לרבי את הרעיון לתת שמות לרחובות בכפר, והרבי ענה לו שזה דבר נכון; אומנם, מכיוון שבניית הכפר טרם נסתיימה ובוודאי יתווספו עוד שכונות ורחובות, יהיה צורך לשנות שמות של רחובות מסוימים, ולכן יש להמתין עם קריאת שמות. בשנת 2016 יזם הרב מאיר אשכנזי תהליך של קריאת שמות לרחובות היישוב שהושלם בשנת תשע"ז (2017).

מוסדות דת

ביישוב בתי כנסת רבים. הגדולים בהם הם בית הכנסת בית מנחם במרכז הכפר, בית הכנסת המרכזי בחלק הדרומי ובית נחום יצחק באזור השיכונים. ביישוב חמישה מקוואות לגברים ומקווה לנשים.

כפר חב"ד ב' ומכללת בית רבקה

כפר חב"ד ב' שהוקם בשנת תשל"ה הוא הרחבה של היישוב, כקילומטר צפונית לו, מעבר לכביש ירושלים–תל אביב, סמוך ליישוב צפריה ולנתב"ג. הקריה הוקמה עבור מכללת "בית רבקה" במטרה לשמור על מרחק בין הישיבה בכפר חב"ד א' למוסדות החינוך לנערות. עם קריית החינוך נבנו בתי מגורים, שנועדו לשמש כמקום מגורים לעובדי המכללה ובהם כמה עשרות משפחות.
בקריה מערכת מוסדות חינוך לבנות: חטיבת ביניים, בית ספר תיכון ומכללה להכשרת מורות וגננות. בעשור האחרון נפתחו במקום מגמות לימוד נוספות מלבד חינוך, וכן נפתח מרכז העשרה נפרד לגברים ולנשים ושמו "אשכילה". כמה מהדירות במקום משמשות פנימייה לבנות המתגוררות במקומות מרוחקים.
במוסדות החינוך לומדות כ־1000 תלמידות, רובן משתייכות לחסידות חב"ד, והן מגיעות ממקומות רבים בישראל ומחוצה לה. במקום בית כנסת, מקווה ואולם אירועים.