הבחירות לכנסת העשרים ושתיים

העבודה

לאחר דיונים הוחלט שרשימת המפלגה לכנסת תישאר כמו שהיא, ויתקיימו בחירות רק לתפקיד יו"ר המפלגה. הבחירות התקיימו ב-2 ביולי. לתפקיד היו"ר התמודדו חברי הכנסת עמיר פרץ, איציק שמולי, סתיו שפיר וכן דוד לנדסמן. בבחירות ניצח פרץ עם 47% מהקולות. לאחר בחירתו של פרץ, מונה עמר בר-לב למנהל המגעים עם המפלגות האחרות.]
יו"ר המפלגה הפורש ח"כ אבי גבאי, ושריוניו ברשימה ח"כ טל רוסו וחבר הכנסת לשעבר חיים ילין הודיעו על פרישתם מהחיים הפוליטיים. יאיר פינק עבר למפלגת ישראל דמוקרטית. ח"כ שלי יחימוביץ הודיעה שהיא לוקחת פסק זמן מהחיים הפוליטיים ולא תישאר ברשימת המפלגה לכנסת ה-22. חברת הכנסת לשעבר, יו"ר התנועה הירוקה יעל כהן-פארן, הודיעה שהפעם התנועה הירוקה תתמודד ברשימה עצמאית אחרי שבבחירות הקודמות התמודדה ברשימת מפלגת העבודה.
ב-25 ביולי, לאחר סירובו של פרץ לעשות חיבורים עם מפלגות נוספות בשמאל, עברה סתיו שפיר למפלגת התנועה הירוקה ומונתה לעמוד בראשה. המפלגה התמודדה במסגרת רשימת המחנה הדמוקרטי. איציק שמולי קרא לפרץ להצטרף גם לרשימה, ואמר כי הוא לא מתחייב להישאר במפלגה. בסופו של דבר נשאר שמולי במקום השלישי ברשימת המפלגה.

הבית היהודי-האיחוד הלאומי

ב-9 ביולי סיכמו רפי פרץ ובצלאל סמוטריץ' על המשך שיתוף פעולה בין הבית היהודי לאיחוד הלאומי במתכונת איחוד מפלגות הימין כמו בבחירות הקודמות (כאשר רשימות שתי המפלגות נשארות זהות), וקראו למפלגות הימין החדש ועוצמה יהודית לבוא לשולחן המשא ומתן למטרת ריצה משותפת. גם הרב אלי בן-דהן ממפלגת אח"י שב לרשימה והשתבץ מחדש במקום בו היה ברשימת הבית היהודי לפני שעבר לאח"י ולליכוד (מקום 4 בבית היהודי - לפני חיבור עם מפלגות נוספות).
מפלגת עוצמה יהודית בראשות איתמר בן גביר הודיעה כי לא תחבור לאיחוד כבמתכונת הקודמת.

הימין החדש

לקראת הבחירות לכנסת נקבע כי איילת שקד תהיה יו"ר הימין החדש. נפתלי בנט מונה לנהל את המשא ומתן לריצה משותפת עם מפלגות הימין.

מרצ

ב-27 ביוני 2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים נערכו בחירות לראשות מרצ, וחבר הכנסת לשעבר ניצן הורוביץ גבר על היו"ר הקודמת ח"כ תמר זנדברג ברוב של 54% מהקולות. ב-11 ביולי נערכו בוועידה בחירות לרשימת המפלגה, בהן ח"כ תמר זנדברג היו"ר היוצאת של המפלגה הגיעה למקום הראשון שמשמעותו ברשימה מקום אחד אחרי היו"ר הנבחר הורוביץ, אחריה הגיעו בבחירות אלו ח"כ אילן גילאון, ח"כ עיסאווי פריג', חבר הכנסת לשעבר מוסי רז וח"כ מיכל רוזין שנדחקה אחורה ברשימה.

ישראל דמוקרטית

לקראת הבחירות ראש הממשלה ושר הביטחון לשעבר אהוד ברק הקים את ישראל דמוקרטית, לאחר שהודיע ביוני כי בכוונתו להקים מפלגה לצורך חזרתו לפוליטיקה והתמודדותו לבחירות לכנסת. בהודעתו על הקמת המפלגה לא פסל ברק אפשרות לאיחוד עם מפלגת העבודה, על מנת לפעול יחד "לסיום משטר נתניהו". ב-26 ביוני הכריז ברק על הקמת המפלגה ויצא בקמפיין שסיסמתו: "מדינת בנימין נתניהו או מדינת ישראל".

התנועה הירוקה

יו"ר התנועה הירוקה יעל כהן-פארן, הודיעה על פרישתה מרשימת מפלגת העבודה, לאחר שלא שוריינה ברשימה לכנסת ה-22. במסגרת הסכם האיחוד של המחנה הדמוקרטי הוחלט שח"כ סתיו שפיר, שפרשה גם היא ממפלגת העבודה, תוצב במקום השני כיו"ר התנועה הירוקה, וכהן-פארן תוצב במקום השמיני ברשימה.] מקומות 11, 16 ו־17 ברשימה שמורים לנציגי המפלגה.]

מערכת הבחירות


מיד עם ההכרעה על הבחירות פיטר ראש הממשלה בנימין נתניהו את השרים נפתלי בנט ואיילת שקד מהממשלה, לאחר שלא נבחרו לכנסת העשרים ואחת. נתניהו מינה מספר שרים בממשלת המעבר, בתקופת הבחירות: אמיר אוחנה מהליכוד מונה לשר המשפטים, רפי פרץ ובצלאל סמוטריץ' מאיחוד מפלגות הימין מונו לשרי החינוך והתחבורה. באוגוסט 2019 התפטר השר חיים כץ, ממועמדי הליכוד, מתפקידו כשר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, בעקבות החלטה של היועץ המשפטי לממשלה על הגשת כתב אישום נגדו.
מערכת הבחירות התאפיינה בפחות התעניינות על ידי הציבור יחסית למערכות בחירות קודמות, זאת לאור העובדה שהתקיימו בחירות באפריל, ובנוסף המערכת התקיימה בחודשי הקיץ והחופש שבהם רבים יוצאים לחופשות ובילויים.
מערכת הבחירות התאפיינה בעיסוק מוגבר בענייני דת ומדינה. אביגדור ליברמן, ראש מפלגת ישראל ביתנו, הכריז כי יפעל להקמת ממשלה לאומית רחבה, המורכבת מהליכוד, כחול לבן וישראל ביתנו. הוא טען כי נתניהו רוצה להקים "ממשלת הלכה" עם "החרדים והמשיחיים", וגם גנץ יהיה מוכן לתת הכל לחרדים עבור תמיכתם בו. ב-5 בספטמבר הצטרף גנץ למגמה והודיע אף הוא כי יפעל להקים "ממשלת אחדות חילונית". במפלגות החרדיות האשימו את ליברמן בהסתה נגד הציבור החרדי; יעקב ליצמן, ראש יהדות התורה אמר כי זו "מחלה מידבקת", וגנץ וליברמן "נדבקו" מיאיר לפיד ב"שנאת חרדים".
שאלת השתתפותן של מפלגות ערביות בקואליציה אפשרית עם "כחול-לבן" עלתה בתעמולה של מפלגות אחדות. רשימת "הליכוד" הציגה אפשרות זו כדי להרתיע מצביעים מהצבעה ל"כחול-לבן", בהודעת נתניהו שנשלחה דרך פייסבוק נאמר: "אסור שתקום בעוד שבוע ממשלת שמאל מסוכנת עם לפיד, עודה, גנץ וליברמן. ממשלת שמאל חילונית, חלשה, שסומכת על הערבים שרוצים להשמיד את כולנו – נשים, ילדים וגברים – ותאפשר איראן גרעינית שתחסל אותנו." לעומת זאת הדגיש רם בן ברק מרשימת "כחול-לבן" שהערבים הם אזרחי המדינה, ו"הם לא גנבים ולא שקרנים ולא בוגדים". איימן עודה מ"הרשימה המשותפת" התייחס לשתי המפלגות הגדולות ואמר: "אני רואה שנתניהו לא רוצה ערבים בכנסת וגנץ לא רוצה ערבים בקואליציה". הוא אף קרא לציבור היהודי לבחור ב"רשימה המשותפת".
במערכת הבחירות הדגישו מפלגות המרכז והשמאל את זימונו של ראש הליכוד, בנימין נתניהו, לשימוע בחשד לעברות של לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים (בתיקי 1000, 2000 ו-4000). לכך הצטרפו במהדורות החדשות הדלפות מעדויות בחקירת ההאשמות נגד נתניהו. שני מועמדים נוספים שהתמודדו בצל עמדת המשטרה שנמצאו ראיות להעמדתם לדין הם דוד ביטן מהליכוד ואריה דרעי מש"ס.
לאורך מערכת הבחירות נמשכה המערכה שבין המערכות - פעולות התקפיות שיוחסו לצה"ל בסוריה, בלבנון ובעיראק, שעל חלק מהן נטלה ישראל אחריות. כמו כן נמשכה, בהיקף מצומצם הלחימה בגבול רצועת עזה, שב-10 בספטמבר הביאה להפסקת נאומו של בנימין נתניהו בעצרת בחירות באשדוד, עקב ירי רקטות אל העיר במהלך הנאום. אירועים אלה זכו להתייחסות במערכת הבחירות, בדמות תמיכה בניהול המערכה על ידי ראש הממשלה ושר הביטחון, בנימין נתניהו, לצד ביקורת על התנהלותו בתחום זה.
בספטמבר עתרה מפלגת הליכוד לוועדת הבחירות בדרישה להצבת מצלמות בקלפיות על מנת למנוע זיופים. העתירה נדחתה ובתגובה הכריזה המפלגה על מהלך לחוקק בכנסת בחקיקת בזק את "חוק המצלמות בקלפיות", תיקון לחוק הבחירות לכנסת שיאפשר הצבת מצלמות בקלפיות, אך נכשלה בכך.

ערעורים על תוצאות הבחירות

קטע זה עוסק באירוע אקטואלי או מתמשך. הנתונים בנושא זה משתנים במהירות, ועל כן ייתכן שהם חלקיים, לא מדויקים או לא מעודכנים.
ב-10 באוקטובר 2019 הגישה סיעת יהדות התורה ערעור על תוצאות הבחירות, בטענה שהמנדט ה-32 שניתן לליכוד צריך היה להינתן לה.