פרשת הונאות המע"מ על מכסות פחמן דו-חמצני

פרשת הונאות המע"מ על מכסות פחמן דו-חמצני, הקרויה גם פרשת "עוקץ המאה", היא תרגיל עוקץ שנמשך מנובמבר 2008 עד יוני 2009 ובו קבוצת משקיעים קשרה קשר להעלמת תשלומי מס ערך מוסף בצרפת בגובה של מיליארדי אירו. הקבוצה עסקה במסחר במכסות פחמן דו-חמצני, על פי פרוטוקול קיוטו לצמצום גזי החממה, המסדיר את נושא הפליטה של פחמן דו-חמצני. על פי כתבי האישום בפרשה, אנשי הקבוצה גבו מס ערך מוסף על עסקאות בתחום זה, אך לא העבירו את הסכומים שנגבו למשרד האוצר הצרפתי.

ההונאה

קבוצת המשקיעים עסקה במסחר במכסות פחמן דו-חמצני, על פי פרוטוקול קיוטו לצמצום גזי החממה, המסדירה את נושא הפליטה של פחמן דו-חמצני.
על פי כתבי האישום בפרשה, אנשי הקבוצה גבו מס ערך מוסף על עסקאות בתחום זה, אך לא העבירו את הסכומים שנגבו למשרד האוצר הצרפתי. הם נהגו לקנות מכסות פחמן דו-חמצני במדינות באירופה שבהן לא נדרש תשלום מע"מ על עסקאות אלה, בדרך כלל בריטניה, גרמניה, בלגיה והולנד. לאחר מכן המכסות נמכרו בצרפת, בתוספת מע"מ בגובה 20%. סכומי המע"מ שנגבו לא הועברו למשרד האוצר הצרפתי, אלא הושקעו באמצעות חברות פיקטיביות, שפורקו בתוך חודשים ספורים וכך נמנעו מתשלום מע"מ בסוף השנה - הונאה זו מכונה בשפה המקצועית קרוסלת המע"מ. הכספים הופקדו במקלטי מס שונים והולבנו. ההון המולבן שימש לרכישת סחורות ונדל"ן, בעיקר בצרפת ובישראל.
חשדות לפלילים עלו בצרפת בסוף שנת 2008, כאשר הרגולטור במשרד להגנת הסביבה שם לב לעליה חדה בהיקף העסקאות בבורסה למכסות פחמן דו-חמצני. החשד היה שארגוני פשיעה מבצעים עסקאות בבורסה כדרך להלבנת הון, אך חברי הקבוצה הצליחו להסתיר את פעילותם בזכות שוחד ששילמו לקציני משטרה בכירים ופקידי ממשל. לבסוף התאמת החשד כאשר משרד האוצר הצרפתי ביטל את המע"מ על עסקאות במכסות פחמן דו-חמצני ביוני 2009. בתוך חודש צנח היקף העסקאות, וההונאות נפסקו.
על פי היורופול, הסכום שהקבוצה חייבת לרשויות המס בצרפת מוערך ב-1.6 מיליארד אירו, ולשאר מדינות האיחוד האירופי בין 5 ל-10 מיליארד אירו. בשנת 2016 החל הליך משפטי נגד חלק מחברי הקבוצה, החייבים לרשויות המס בצרפת 283 מיליון אירו.

סקירת האירוע בכלי התקשורת

התקשורת הצרפתית כינתה בתחילה את האירוע בשם "הונאת מס הפחמן", שם שאינו נכון. מס הפחמן (Carbon tax) נכנס לתוקף בצרפת רק בשנת 2014, ואילו כתבי האישום מתייחסים להונאת מע"מ על עסקאות במכסות פחמן דו-חמצני, ולא למס הפחמן.
באפריל 2013 פורסמה הפרשה בתוכנית תחקירים של הערוץ הצרפתי CANAL+. שם התוכנית היה "העוקץ של המאה", ושיטת ההונאה כונתה "קרוסלה", מכיוון שסכומי הכסף שהועלמו בצרפת הופקדו במקלטי מס שונים וההון המולבן שימש לרכישת סחורות ונדל"ן, בעיקר בצרפת ובישראל, וכך הכספים "הסתובבו" כמו בקרוסלה.
במרץ 2016 פרסם כתב ״הארץ״ בפריז דב אלפון סדרת כתבות על הקשר בין הנאשם ארנו מימרן לבין בנימין נתניהו.בין השאר פרסם אלפון צילומים של נתניהו מבלה עם מימרן בריביירה הצרפתית ובמסעדה בפריז, ופרסם עדות של מימרן במשטרה לפיה תרם כסף לנתניהו. ב-19 מאי 2016 דיווח אלפון מאולם בית המשפט בפריז שארנו מימרן העיד שתרם לנתניהו מיליון יורו, ומאז זכתה הפרשה גם לסיקור בכלי התקשורת האחרים בישראל.

נאשמים בפרשה שנמלטו לישראל

עשרות יהודים צרפתים שהיו חלק מקבוצת ההונאה נמלטו בשנת 2009 לישראל. המשרד לביטחון הפנים הצרפתי ביקש להסגירם לצרפת, אך המחלקה הבינלאומית בפרקליטות המדינה מונעת את הסגרתם. המעורבים בפרשה שנמלטו לישראל השקיעו את רוב ההון המולבן ברכישות נדל"ן בשכונות יוקרה בגוש דן.
משנת 2010 התפתחו קשרים רבים בין המעורבים בפרשה שנמלטו לישראל, לבין ארגוני פשע מאורגן בישראל, בעיקר זה של עמיר מולנר. המעורבים מקבלים מארגוני הפשע שירותי הגנה, העברות כספים, סמים ובילויים, וחלקם הפכו יעד לסחיטה.
בעיתון "מעריב" פורסמה בשנת 2012 ידיעה על עבריינים מיליונרים מצרפת שמציפים את ישראל ומבצעים רכישות נדל"ן בהיקף רחב, רובן בהון מולבן.

סמי סוויד

סמי סוויד, בן 44, היה אחד הנאשמים בפרשה שנמלט מצרפת ועבר לגור בהרצליה פיתוח. על פי כתבי האישום, סוויד ומימרן מימנו את ההונאה, ובהמשך סייעו להסתיר ולשנע את הכסף. סוויד נרצח ביריות בפריז ב-14 בספטמבר 2010.

סיריל אסטרוק

סיריל אסטרוק נמלט לישראל בשנת 2009 ושינה את שמו לאלכס קאהן. הוא רכש בית דירות מפואר באילת וכן וילה בהרצליה פיתוח, והתחבר לעמיר מולנר ולמיכאל צ'רנוי.
אסטרוק-קאהן רכש חנויות בכיכר המדינה בתל אביב, ומועדון לילה בשם "הביבלוס", שבו נחשף לראשונה לציבור הישראלי. בינואר 2011 המאבטח במועדון ירה למוות באחד משומרי ראשו של אסטרוק. הוא נעצר למספר ימים ושוחרר.
ב-1 בנובמבר 2012 נעצר קאהן עם עוד ארבעה מאנשיו של עמיר מולנר בתקרית "הפרארי בדיזנגוף", בה הם היו מעורבים בתאונת דרכים קלה שלאחריה איימו על עוברי אורח.
בינואר 2014 עזב קאהן את ישראל ונחת בפריז, שם נעצר מיד והוגש נגדו כתב אישום על חלקו ב"עוקץ של המאה", עם דרישה מקדמית לעשר שנות מאסר. לאחר 15 חודשים בכלא הוא שוחרר למעצר בית.

פבריס סאקון

סאקון נשפט שלא בפניו בית הדין הפלילי בפריז בינואר 2012, ונגזרו עליו חמש שנות מאסר וקנס בגובה 43 מיליון אירו. הוא נמלט לישראל, המסרבת להסגירו.

אהרון כהן

על כהן נגזרו בצרפת ארבע שנות מאסר וקנס בגובה 1 מיליון אירו. הוא נמלט לישראל, המסרבת להסגירו.
כהן נעצר בישראל לאחר שבחשבון של קרוב משפחה שלו בבנק הפועלים הופקדו 62 מיליוני שקלים שהגיעו מהונג קונג.
המידע על כך התקבל מהחוקרים הצרפתים שטענו כי כהן השתייך לקבוצה של סאקון. לטענתם, כהן התגורר בהונג קונג ומשם ניהל את רכישת הסחורות בעשרות מיליוני הדולרים שהגיעו מהחברות הפיקטיביות של העוקץ, בעיקר מותגי יוקרה, ואת מכירתם בצרפת ובמדינות נוספות.
בעקבות ההפקדה נפתחה חקירת יאחב"ל, שבסיומה הוכח דיווח כוזב לבנקים, מכיוון שהחשבונות היו על שמו של בן משפחתו, אך הנהנה מהכסף היה אהרון כהן. עם זאת, לא ניתן היה להוכיח ברמת הוודאות הנדרשת במשפט הפלילי שמקור הכסף הוא בעבירת ההונאה בצרפת.
כהן הגיע להסדר טיעון עם הפרקליטות על כך שהמדינה תסתפק בהרשעה על עבירה של הימנעות מדיווח, ותחלט לאוצר המדינה 22 מיליון מתוך 62 מיליון השקלים שהוברחו.