כפר קאסם

היסטוריה

באתר חרבת אל נבי חתי בעיר נמצאו שרידי יישוב מן התקופה הרומית. ההתיישבות הנוכחית במקום החלה במאה ה-18 או בראשית המאה ה-19. ברשימות משלהי המאה ה-19 נחשב כפר קאסם עדיין כ"מזרעה" (חווה עונתית) של היישוב השכן מסחה. בהמשך הפך ליישוב עצמאי. במאה ה-19 קלט הכפר אוכלוסייה מהר חברון. 
הכפר סופח לישראל בשנת 1949 בעקבות הסכמי שביתת הנשק שחתמה ישראל עם ירדן. 
ב-29 באוקטובר 1956 התחולל בשדות הכפר טבח כפר קאסם, שבו נרצחו 47 מתושבי הכפר על ידי שוטרי משמר הגבול (תושבי הכפר מונים בנוסף גם אדם שלקה בשבץ לאחר ששמע על מות בנו בטבח ואת עוברה של אישה הרה שנהרגה בטבח). אף שלאחר הטבח נערכה "סולחה" בין מדינת ישראל ובין תושבי הכפר, הוא עדיין מהווה פצע פתוח בקרב תושבי המקום.
החל משנות ה-60 של המאה ה-20 ובעיקר בשנות ה-70 וה-80 היגרו לכפר בדואים רבים מהנגב. ההבדלים בין הקבוצות השונות המרכיבות את אוכלוסיית המקום והבידול החברתי ביניהם יצרו מתח חברתי מתמיד בין הקבוצות וגרמו לעיתים לחיכוכים. 
בשנות ה-70 הוקמה בכפר קאסם התנועה האסלאמית על ידי עבדאללה נימר דרוויש, תושב המקום. 
באמצע שנות ה-70 בוצע בכפר הליך של הסדרת הבעלות על הקרקעות, במסגרתו נרשמו קרקעות רבים על שם המדינה, דבר שהביא למתיחות בין תושבי הכפר ורשויות המדינה.
בין השנים 1995–2010 התנהלו מהלכים שונים לקביעת תחום השיפוט של כפר קאסם ושכנתה ראש העין. המחלוקת נסובה סביב קרקעות שהופקעו ב-1959] מכפר קאסם והועברו בשלב מסוים לראש העין. בשנת 1997 המליצה ועדה בראשות פרופ' יוסף גינת על השבת כ-1,000 דונם לכפר קאסם. עיריית ראש העין התנגדה להחלטות הוועדה ועתרה לבג"ץ בבקשה לביטולן. בשנת 2005 הושג הסכם פשרה בין שתי הרשויות אך יישומו התעכב. בשנת 2008 הוקמה ועדה נוספת שבעקבותיה הגיעו הצדדים להבנות לפיהם יועברו רוב השטחים שבמחלוקת לתחום השיפוט של כפר קאסם.
ב-6 ביוני 2017 במהלך מעצר של דרוש לחקירה פרצו עימותים אלימים. מפגינים התעמתו עם כוחות המשטרה ושרפו 3 ניידות משטרה ומאות רעולי פנים תקפו את תחנת המשטרה. במהלך העימותים נהרג תושב המקום בן 20.
בקיץ 2017 פתחה עיריית כפר קאסם במבצע תיירותי לאירוח ללילות רמדאן במקום.

אוכלוסייה

בעיר מתגוררות מספר חמולות כששלוש הגדולות הן משפחות עיסא, צרצור ובדיר. ניתן לזהות את משמעות השיוך לחמולה בדפוסי ההצבעה למועצת העירייה. בנוסף בשתי שכונות בעיר מתגוררים כ- 3,500 תושבים ממוצא בדואי, שהיגרו לעיר מן הנגב.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2018, מתגוררים בכפר קאסם 23,241 תושבים (מקום 90 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎2.2%‏.   לפי נתוני הלמ"ס נכון לסוף 2017, לכפר קאסם דירוג של 3 מתוך 10, במדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2015. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשע"ז (2016-‏2017) היה 74.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת סוף 2016 היה 5,784 ש"ח (ממוצע ארצי: 8,913 ש"ח).

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:

ספורט

בכפר קאסם מספר קבוצות כדורגל. הבכירה בהם היא מועדון ספורט כפר קאסם המשחקת בליגה א' דרום, הפועל כפר קאסם שועאע בליגה ב', ושמשון כפר קאסם וניבראס כפר קאסם מליגה ג'. בכל מועדון פעילים מאות בני נוער. בנוסף גם קבוצה בליגת האולמות וקבוצת בני "פלפלה" כפר קאסם שזכתה כמה פעמים באליפות ליגת החופים.

אזורי תעשייה

בכפר קאסם פועלים שני אזורי תעשייה: אזור תעשייה נוף הארץ, שנמצא בתוך העיר, ואזור תעשייה לב הארץ, מדרום לכביש 5, בסמוך למחלף קסם.

שוק הציפורים

מדי יום שבת מתקיים שוק רוכלים באזור התעשייה של כפר קאסם המכונה "שוק הציפורים". השוק מרכז בתוכו מספר גדול של רוכלים וסוחרים, כשמחציתם מוכרים בעלי כנף למיניהם, חיות מחמד ואף זוחלים, ומחציתם מוכרים מוצרי צריכה כגון, פירות וירקות, טקסטיל וכלי עבודה. שוק הציפורים מהווה אטרקציה תיירותית ואלפים, מן הכפר ומחוצה לו, פוקדים אותו מדי שבוע. יש הטוענים כי בעלי החיים שבשוק מוחזקים בתת-תנאים ובניגוד לחוק צער בעלי חיים.