ריית'און

היסטוריה

לורנס מרשל ווניבר בוש שהיו שותפים לחדר בעת שלמדו במכללה, יחד עם המדען צ'ארלס סמית', ייסדו את אמריקן אפליינס קומפני (American Appliance Company) בקיימברידג', מסצ'וסטס ב-1922. המוצר הראשון של החברה היה מיישר זרם גזי, שכונה "ריית'און" ("אור האלים") ושימש ספקי כוח של מקלטי רדיו שחוברו לרשת החשמל במקום סוללות גדולות. החברה שינתה את שמה ל"ריית'און חברה לייצור" ב-1925 ואימצה את שמה הנוכחי (Raytheon Company) בשנת 1959.
במלחמת העולם השנייה ייצרה ריית'און שפופרות מגנטרון לשימוש במכשירי מכ"ם, ובהמשך מכשירי מכ"ם שלמים. ב-1945 פרסי ספנסר, עובד החברה, המציא את תנור המיקרוגל כשגילה שהמגנטרון מסוגל גם לבשל מזון. ב-1948 החלה ריית'און לייצר טילים מונחים. בשנים שלאחר המלחמה ייצרה גם משדרי רדיו וטלוויזיה וציוד נלווה עבור השוק המסחרי בארצות הברית, ונכנסה לעסקי ההוצאה לאור החינוכית עם רכישת D.C. הלת'.
ריית'און רכשה את ביץ' איירקראפט ב-1980; ב-1993 החברה רכשה גם את קו מטוסי הסילון של בריטיש אירוספייס. שתי ישויות אלו התמזגו ב-1994 ליצירת ריית'און איירקראפט קומפני.
באמצע שנות התשעים, ריית'און רכשה את עסקי הביטחון של E-סיסטמס וטקסס אינסטרומנטס. ב-1977 ריית'און רכשה גם את עסקי הביטחון של יוז אלקטרוניקס מג'נרל מוטורס, שכללו מספר קווי מוצרים שנרכשו קודם לכן על ידי יוז, כולל עסקי הטילים לשעבר של ג'נרל דיינמיקס, החלק הביטחוני של גלקו אלקטרוניקס, ומגנווקס אלקטרוניק סיסטמס. רכישות/מיזוגים אלו הוסיפו מוצרים צבאיים רבים לפורטפוליו של ריית'און.
ב-2003 חזרה המפקדה של ריית'און מלקסינגטון לוולת'ם (שתיהן במסצ'וסטס. המפקדה שכנה בעבר בוולת'ם בין השנים 1941 ל-1961 ועברה ללקסינגטון עד 2003).
בשנות התשעים ניסתה ריית'און לבנות מערכת העברה אישית מהירה שכונתה PRT2000, אך לא זכתה באף מכרז. המערכת מוצבת ללא שימוש במתקן החברה במרלבורו, מסצ'וסטס.
ב-2007, מכרה ריית'און את ריית'און איירקראפט לחברת האחזקות הוקר ביצ'קראפט, ואלה ייסדו אונקס קורפוריישן וגולדמן זאקס.
באוגוסט 2011 חתמה חברת ריית'און על חוזה עם רפאל - מערכות לחימה מתקדמות הישראלית לפיה היא תשווק את מערכת "כיפת ברזל" בארצות הברית.

יחסים עם ממשלת ארצות הברית

חלק הארי מהכנסותיה של החברה מגיע מחוזים לפרויקטים הגנתיים, וכפועל יוצא ישנו קשר הדוק בין החברה לבין משרדים שונים במחלקת ההגנה (DoD), לדוגמה, ב 2007 העניקה הקרן הלאומית למדע מענק בגובה של 152 מיליון דולר (יותר מכל מוסד או ארגון אחר בארצות הברית) בעבור ניהול התחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט. זאת יחד עם לובי מאסיבי הובילו לטענות מתמשכות על התערבות משפיעה. ריית'און מצידה תרמה בשנת הבחירות 2004 תרמה כמיליון דולר לקאמפיינים פוליטיים של מחלקת ההגנה. כן ישנם קשרים חזקים בין אנשי ריית'און לבין פקידי ממשל בכל הרמות. לדוגמה, ריצ'רד ארמיטאג'  לשעבר סגן מזכיר המדינה, המשמש יועץ לחברה, ג'ון מ. דויטש  שהיה ראש סוכנות הביון (DCI ) משמש כדירקטור בחברה. 
מצד שני, הייתה מעורבת ריית'און גם בכמה מחלוקות משמעותיות עם ממשלת ארצות הברית.

מקרה של השגת מסמכים מסווגים הקשורים למחירי מכרזים, באופן בלתי חוקי

במרץ 1990, ריית'און הודתה באשמת עבירה של השגת מסמכים מסווגים של תקציב חיל האוויר האמריקני ומסמכי תכנון פרויקטים, באופן בלתי חוקי. השופט המחוזי אלברט וו. ביירן הטיל עליה קנס פלילי של 10,000 דולר, ועוד קנס אזרחי בגובה 900,000 דולר בעבור הנזק שנגרם. המסמכים נתנו לכאורה לריית'און יתרון לא הוגן מול המתחרים במכרזי נשק. למרות שהמסמכים היו מסמכי חיל האוויר משנת 1983 בלבד, טען פרקליט המדינה של ארצות הברית, הנרי האדסון כי ריית'און השיגה מגוון רחב של מסמכים מסווגים של הפנטגון, ללא אישור.

חילופי גרסאות ביחס לאפקטיביות היירוט של הפטריוט

במהלך מלחמת המפרץ, ב-1991, ריית'און קיבלה פרסום נרחב בארצות הברית ביחס לייצור טילי הפטריוט (MIM-104 Patriot). הפטריוט הוא טיל נגד מטוסים אשר הוסב להיות בעל יכולות מסוימות לשמש כמיירט טילים בליסטיים. הפטריוט יירט לכאורה טילי סקאד ששוגרו על ידי עיראק במגננה שלה במהלך המתקפה שהובילו האמריקאים בשטחה. כאשר הנשיא דאז, ג'ורג' וו. בוש ביקר במפעל ריית'און לייצור הפטריוט הצהיר כי: "Patriot is 41 for 42: 42 Scuds engaged, 41 intercepted!" (תרגום: הפטריוט הוא 41 מ-42: 42 סקאדים נוֹרוּ ו-41 יוּרטוּ!). אך לאחר המלחמה, הוועדה הממשלתית לחקיקה וביטחון לאומי דיווחה כי:
The Patriot missile system was not the spectacular success in the Persian Gulf War that the American public was led to believe. There is little evidence to prove that the Patriot hit more than a few Scud missiles launched by Iraq during the Gulf War, and there are some doubts about even these engagements. The public and the United States Congress were misled by definitive statements of success issued by administration and Raytheon representatives during and after the war.
תרגום: מערכת הפטריוט לא הייתה הצלחה מסחררת במלחמת המפרץ כפי שהוצגה לקהל האמריקאי. ישנן ראיות מעטות שאכן היו יותר מכמה יירוטים בודדים של טילי סקאד ששגורו על ידי עיראק, וגם הראיות הקיימות אינן ראיות חותכות. הציבור והקונגרס הוטעו על ידי פרסומים חד-משמעיים של הצלחות על ידי הממשל ונציגי ריית'און לאורך ולאחר המלחמה.