סיפוח יהודה ושומרון למדינת ישראל

במלחמת ששת הימים בשנת 1967 כבשה ישראל את שטחי יהודה ושומרון, ומאז היא שולטת בהם. הצעות שונות הועלו בישראל לסיפוח מדיני של שטחי יהודה ושומרון, או חלקים מהם, למדינת ישראל.
חלק מהתוכניות לסיפוח יהודה ושומרון למדינת ישראל קשורות בפתרון המדינה האחת. רוב ההצעות לסיפוח יהודה ושומרון מגיעות מתומכי האידאולוגיה של ארץ ישראל השלמה.

היסטוריה

על פי מנדט חבר הלאומים לארץ ישראל שתוקף בחוקת האו"ם, נועדו שטחי ארץ ישראל המערבית מן הירדן לים, להתיישבות יהודית כחלק מבית לאומי לעם היהודי.
הספר הלבן הראשון, שאושרר על ידי חבר הלאומים ב-1922, קבע כי שטח הבית הלאומי היהודי יחול רק על חלק מארץ ישראל. על פי תוכנית החלוקה, שלא יושמה, רוב שטחי יהודה ושומרון היו מיועדים למדינה ערבית. לאחר סיומו של המנדט הבריטי כבשה ירדן שטחים אלו, ומשנת 1948 עד 1967 היו נתונים יהודה ושומרון ומזרח ירושלים תחת שלטון ירדן. נציגי ההנהגה הפלסטינית הביעו את תמיכתם במלך ירדן בהחלטות יריחו ב-1 בדצמבר 1948, ובשנת 1950 סיפחה ירדן באופן רשמי את שטחי יהודה ושומרון והעניקה לתושביה אזרחות ירדנית מלאה, לרבות הזכות לבחור ולהיבחר. תושבי יהודה ושומרון קיבלו כ-30 מושבים בפרלמנט הירדני, ייצוג המתאים באופן יחסי לגודל האוכלוסייה.
סיפוח יהודה ושומרון בידי ירדן גרר גינויים רחבים ממדינות רבות, לרבות ישראל ומדינות הליגה הערבית ומדינות העולם, למעט בריטניה, עיראק ופקיסטן, לא הכירו בסיפוח הירדני.
השליטה הירדנית באזורים אלה הגיעה לסיומה עם כיבוש האזור על ידי ישראל במלחמת ששת הימים.
בשנת 1981 חוקקה הכנסת את חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל, המחיל על מזרח ירושלים את הריבונות הישראלית ובכך מספח אותה למדינה. רוב המדינות והארגונים הבינלאומיים גינו את החוק, ואינם מכירים בצעד זה (עוד קודם לכן רוב המדינות לא הכירו דה יורה בירושלים) כבירת ישראל. בשנת 2018 הכירה ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל.

מערכות החוקים ביהודה ושומרון

במלחמת ששת הימים כבש צה"ל את שטחי יהודה ושומרון והונהג בהם משטר צבאי, המכונה "תפיסה לוחמתית". לפי הפרשנות הנפוצה לחוק הבינלאומי, שטחי יהודה ושומרון מוגדרים כשטח כבוש מכיוון שהשטח נתפס בידי צבא, והצבא הוא הריבון בשטח. החוק החל על הפלסטינים באזורים אלה הוא החוק הירדני, שחל בהם טרם מעברם לשליטת ישראל, עם תוספות של החוק הצבאי הישראלי. חלק מחוקי מדינת ישראל חל על הישראלים המתגוררים בשטחים אלה.
לאחר הקמת ההתנחלויות הישראליות ביהודה ושומרון חוקקה הכנסת תקנות המעניקות לבתי המשפט הישראלים סמכות שיפוטית על הפרות חוק שביצעו אזרחים ישראלים בשטחי יהודה ושומרון. כתוצאה מצעד זה נוצרה ביהודה ושומרון מערכת חוק כפולה: מערכת אחת של חוקים ובתי משפט לבעלי האזרחות הישראלית, ומערכת אחרת עבור הפלסטינים.
על כפילות זו אמרה איילת שקד: "צריך להבין שהיום קיימים פערים בין החוקים שחלים בתוך הקו הירוק ומעבר לו. ישנם תחומים שלמים שלא מטופלים ביהודה ושומרון ומחכים בעצם לחתימת צו אלוף על מנת שיחיל אותם בשטחי יו"ש. כך למשל דברים שאסורים בתחומי הקו הירוק מותרים מחוצה לו."
חלק מן ההצעות לסיפוח שטחי יהודה ושומרון למדינת ישראל כוללות החלה חלקית או מלאה של החוק הישראלי על תושבים פלסטיניים.

הצעות לסיפוח יהודה ושומרון למדינת ישראל

במהלך השנים הועלו מספר רעיונות והצעות להחלת חוקי מדינת ישראל על שטחי יהודה ושומרון. להלן כמה מהן.

החלת ריבונות באופן חד צדדי על שטחי C וסיפוח גושי התנחלויות

בשטח C קיימת שליטה ישראלית מלאה, ביטחונית ואזרחית. נפתלי בנט הציע בשנת 2012 לספח פורמלית שטח זה לישראל ולתת חיזוק חוקי למצב ששורר בפועל, במסגרת "תוכנית ההרגעה". ב-2014 הוא שיגר מכתב לבנימין נתניהו ובו דרישה לספח לישראל את גושי ההתנחלויות סביב אריאל, מעלה אדומים, אלפי מנשה וגוש עציון. בשנת 2016 אמר: "בנושא ארץ ישראל אנחנו צריכים לעבור מבלימה להכרעה. אנחנו צריכים לסמן את החלום והחלום הוא שיהודה ושומרון יהיו חלק מארץ ישראל הריבונית."
בשנת 2017 הגישו יואב קיש ובצלאל סמוטריץ' הצעת חוק לסיפוח מעלה אדומים. בהקשר זה הודיעה הרשות הפלסטינית: "סיפוח מעלה אדומים יביא לסיום תהליך השלום. זה מסוכן ולא מקובל."

סיפוח מלא

ציפי חוטובלי ומירי רגב הביעו תמיכה בסיפוח מלא של שטחי יהודה ושומרון למדינת ישראל. חוטובלי אמרה: "הפרדיגמה של הסכמי אוסלו התרסקה. הגיעה העת לזנוח את פתרון שתי המדינות לטובת פתרון מדיני אחר והוא סיפוח אזרוח - החלת הריבונות באיו"ש ומתן אזרחות ישראלית לפלסטינים."
רגב הקימה בכנסת את "השדולה להחלת החוק הישראלי ביהודה ושומרון", ואמרה: "כפי שהחלנו את החוק הישראלי ברמת הגולן ובמזרח ירושלים, שום דבר לא אמור למנוע מאיתנו את החלת החוק הישראלי גם על היישובים היהודיים ביהודה ושומרון".
נפתלי בנט התייחס לעניין במאמרו "תוכנית ההרגעה" מפברואר 2012 ואמר שלדעתו סיפוח מלא של יהודה ושומרון על שני מיליון הערבים שבתוכם אינו ישים.
היו שהציעו סיפוח מלא, ללא זכות הצבעה לפלסטינים. כך למשל מיקי זוהר בראיון. על הצעה זו הגיב שר הביטחון אביגדור ליברמן, ואמר שסיפוח ללא זכות הצבעה לפלסטינים יגרור משבר עם הממשל האמריקאי והקהילה הבינלאומית. עוד אמר: "החלת הריבונות על יהודה ושומרון תביא לקליטת 2.7 מיליון פלסטינים בישראל [...] בהתאם לחוק הישראלי הם חייבים לקבל מינימום מעמד של תושבים. זה אומר מהיום הראשון 20 מיליארד שקל רק מביטוח לאומי לדמי אבטלה ודמי לידה ותשלומים נוספים. אני לא מדבר על תקציבי משרדי פנים שיכון ומשרדים נוספים שגם הם ילכו לשם."

חוק הנורמות

בשנת 2014 הוצע "חוק הנורמות" בוועדת שרים לענייני חקיקה, שבו מוצע להחיל באופן ישיר את חוקי הכנסת על התושבים הישראליים ביהודה ושומרון.
החוק הוגש פעמיים אך לא קודם, ובשנת 2016 הודיעה שרת המשפטים איילת שקד כי היא פועלת לגבש מתווה חלופי להחלת החקיקה הישראלית ביהודה ושומרון. על פי המתווה, שתוכנן ביחד עם השר יריב לוין בוועדת השרים לענייני חקיקה, תגובש הנחיה לפיה כל הצעת חוק ממשלתית תעבור באופן אוטומטי גם בצו אלוף ותחול על שטחי יהודה ושומרון.