יצחק גינזבורג

ביוגרפיה

נולד בסנט לואיס וגדל בקליבלנד להורים חילוניים. אביו ניהל בתי ספר יהודיים. כשהיה בן 14 התגוררה משפחתו שנה בישראל והוא החל להתעניין ביהדות. סיים תואר בפילוסופיה באוניברסיטת שיקגו בגיל 19 ותואר שני בישיבה יוניברסיטי]. במקביל המשיך בתהליך חזרה בתשובה ושמע שיעורים של הרב סולובייצ'יק. בהמשך התקרב לחסידות, תחילה לסאטמר ולאחר מכן לרב מאיר אייזקסון, האדמו"ר מנדבורנא רומאן. בשנת ה'תשכ"ה (1965) עלה לישראל, למד בישיבת קמניץ בירושלים ולאחר מכן למד בישיבה של חסידות סלונים בטבריה והתגורר בביתו של הרב ישראל גרוסמן. מורו הרוחני באותה עת היה הרב אשר פריינד והוא השתתף בפעילות יד עזרה ומפעלו של הרב פריינד. לאחר מלחמת ששת הימים חזר לירושלים ויחד עם חותנו לעתיד, הרב משה צבי סגל, היה בין הראשונים שעברו להתגורר ברובע היהודי. באותה תקופה התוודע באופן מעמיק לכתבי חסידות חב"ד. ביקר אצל האדמו"ר מנחם מנדל שניאורסון בניו יורק ושהה אצלו מספר חודשים. כשחזר לישראל התחתן והחל ללמד גמרא, שולחן ערוך וחסידות לקבוצת תלמידים בירושלים. מאז ה'תש"ל מתגורר עם משפחתו בכפר חב"ד.
לימד בישיבה לחוזרים בתשובה "שובה ישראל" במאה שערים. בשנת 1989 הוקם היישוב בת עין על ידי תלמידיו. שימש במשך שנים ראש ישיבת עוד יוסף חי שהייתה בקבר יוסף וכראש הכולל ביריחו. מאז שנת התשס"א משמש כנשיא ישיבת עוד יוסף חי שעברה ליצהר לאחר נסיגת צה"ל מקבר יוסף. בנוסף הוא נשיא הישיבה הקטנה "דורשי ייחודך", וכן הקים את ישיבת "תום ודעת" בירושלים וכן תלמוד תורה וגני ילדים "תורת חיים" ותיכון ומדרשה לבנות "יעלת חן". תלמידיו פתחו בנשיאותו בית ספר לתורת הנפש על פי דרכו של הבעל שם טוב. הלימודים מתקיימים בירושלים, בתל אביב ובחיפה. הוא נשיא ארגון "חסדי יצחק" התומך במשפחות בעלות קשיים כלכליים.
את ביתו פוקדים תלמידיו, המשתייכים ברובם לזרם החרדי לאומי. חיבר כמאה וחמישים ספרים, העוסקים בקבלה, בחסידות וביחסים שבין תורה ומדע. הספרים יוצאים לאור על ידי תנועת "גל עיני" שהקים. מדי שבוע יוצא העלון "ואביטה" מתורתו. הוציא גם כמה אלבומים עם ניגונים שהלחין. וכן עיצב מספר תכשיטים.
בשנת 2019 הוענק לו פרס היצירה התורנית ע"ש הרצי"ה.

חיים אישיים

נשא את רוממיה, בתו של הרב משה צבי סגל. בנו הבכור, הרב יוסף גינזבורג, הוא ראש מוסדות חב"ד ברמת אביב. כמה בנים אחרים שלו הם שליחי חב"ד. חתנו הרב מנחם מנדל נחשון הוא ראש ישיבת תומכי תמימים בנצרת עילית. חתנו מנחם מנדל הענדל הוא מעורכי השבועון "בית משיח" של הזרם המשיחיסטי. חתנו הרב מנחם מענדל פרידמן הוא רבה של קהילת חב"ד בפתח תקווה.

הגותו

הגותו מבוססת על קבלה וחסידות, בעיקר חסידות חב"ד. עוסק גם בספרים פחות נפוצים בספרות חב"ד, כמו ספרי רבי אהרן מסטרשלה, רבי הלל מפאריץ' ורבי יצחק אייזיק אפשטיין. ספר בולט נוסף בהגותו הוא פרי הארץ. עוסק רבות ברמזים וגמטריאות.

תורה ומדע

הרב גינזבורג מדגיש את חיבור התורה לחיים דרך תורת החסידות. הוא רואה את מדעי החול ככלי לגלוי התורה על ידי עיסוק במודלים הקבליים שמראים במדעי החול את הנוכחות האלוקית.
עוסק בפסיכולוגיה יהודית, שאותה הוא מכנה תורת הנפש. בספרו "הנפש" הציג מפה של מבנה הנפש ע"פ החסידות. עוסק גם בשיטות תרפיה, בפרט בספר "להפוך את החושך לאור". ביחס לפסיכואנליזה של זיגמונד פרויד הוא סבור שבנוסף לתת מודע של האדם יש לו גם "על מודע", הנפש האלוקית שבתוך האדם. הוא רואה הפרעות נפשיות כצורך בתיקון רוחני. הוא מסביר לעיתים רעיונות חסידיים בעזרת משוואות מתמטיות. עוסק גם בקשר בין התורה לאומנות.
רבים מתלמידיו באים מרקע דתי-לאומי. הוא מתעמת עם תורת הרב קוק בספריו "בעתה אחישנה" ו"קומי אורי", בעיקר בעניין היחס ל"כלל ישראל" ולציונות.
חלק נכבד ממשנתו עוסק בארץ ישראל. לשיטתו, מצוות יישוב הארץ מאפשרת ליהודי להפיק קדושה ורוחניות מאדמת הארץ החומרית. היהודי המתחבר לאדמת ארץ ישראל נקרא בפיו "איש האדמה".
הרב גינזבורג חתם בשנת תשנ"ח על "פסק דין" שלפיו לרבי מלובביץ' יש דין נביא ומחויבים לשמוע לכל הוראותיו, ובכללן שהוא המלך המשיח שיתגלה "מיד ממש".
בכ"ד בטבת ה'תשע"ה (הילולת אדמו"ר הזקן) קרא להתחיל ללמד תורה לגויים, כחלק מ"המהפכה הרביעית" מאז רבי יהודה הנשיא. בכ' בכסלו תשע"ו קיים התוועדות י"ט בכסלו בהיכל התרבות בתל אביב. ארגוני שמאל קראו להפגין נגד האירוע והרב גינזבורג פנה בכתב למפגינים וקרא להידברות. מסרים דומים כתב הרב גינזבורג כבר בספר "Kabbalah and Meditation for the Nations" שיצא כבר בשנת 2007. בשנת תשע"ו החל הרב גינזבורג למסור שיעורי תורה באנגלית המועלים באינטרנט, ומיועדים ליהודים ולגויים כחלק מאותה מהפכה מיועדת.
החל מ-2017 יוצא לאור גיליון שבועי בשם "ואביטה" המכיל את שיעוריו ושיחותיו.

השקפתו בנושאים פוליטיים

הרב גינזבורג הוצג פעמים רבות כאחד ממנהיגי "נוער הגבעות". לאחר טבח מערת המכפלה הוציא לאור חוברת בשם "ברוך הגבר" שבה לימד זכות על הטבח שביצע ברוך גולדשטיין. בין השאר כתב בה: "נקמה אינה נעשית מתוך שיקול של כדאיות, מתוך הבנת התועלת שבה (...) הנקמה היא תגובה טבעית ספונטנית ומובילה אותה תחושה כי עד שלא ימצא הכוח לפגוע במי שפגע בי לא תהיה לי תקומה". על פי הכתוב ב'ברוך הגבר' הנקמה יכולה לנבוע מתוך "זרימה עם הטבע", והתאחדות עם "הזרמים האקולוגיים" של הקיום. אצל היהודי מדובר בהתאחדות עם ה'יחידה' שלו, כלומר הניצוץ האלוהי שבו. הטבע הפנימי של היהודי הוא אלוהי, ומכאן גם שאיפתו לחזור אל הטבע החיצוני, זה של ארץ ישראל. להגותו זו יש השפעה על חלקים מנוער הגבעות. לדבריו, פגיעה ב"עם האלוהים" היא פגיעה בצדק האלוהי.
בתחילת 1996 הורה ראש הממשלה שמעון פרס מתוקף תפקידו כשר הביטחון, על מעצרו של הרב גינזבורג, בטענה שהטיף לנקמה בערבים ויש חשש שהדברים יובילו למעשים בידי תלמידיו. הוא שהה במעצר מנהלי במשך חודשיים, שלאחריהם ביטל בית המשפט העליון את צו המעצר, וקבע כי הוא לא שידל למעשי עבירה קונקרטיים ולא הוכחה סכנה בדרגה של ודאות קרובה, שדבריו עלולים להביא את תלמידיו לפגוע בערבים.
בשנת 1998 הוגשה עתירה לבג"ץ בדרישה להעמיד את הרב גינזבורג לדין, שבעקבותיה הורה היועץ המשפטי לממשלה למשטרה לפתוח בחקירה בחשד להסתה לגזענות והמרדה. התיק בנושא המרדה נסגר בסמוך להחלטה לפתוח בחקירה ובסופו של דבר גם התיק לגבי הסתה לגזענות נסגר מבלי להעמידו לדין.
בספרו "צו השעה - טיפול שורש", שפורסם ב-2003, האשים את השמאל הישראלי באחריות לרצח עשרות יהודים וקבע כי "לערבי אין זכות קיום בארץ ישראל". בעקבות זאת הוגש נגדו כתב אישום על הסתה לגזענות. הרב גינזבורג הגיע לעסקת טיעון עם הפרקליטות במסגרתה הגיש מכתב התנצלות על הדברים שכתב והתחייב להימנע מפרסום דברי הסתה בתמורה לביטול האישומים נגדו. עם זאת, הוא מעולם לא חזר בו מדברים אלו. הרב גינזבורג נמנה עם הרבנים שנתנו הסכמה לספר "תורת המלך", אשר נכתב על ידי תלמידו הרב יצחק שפירא, והתפרסם על רקע עיסוקו באיסור הריגת גויים בזמן שלום ובמקרים שבהם מותר להרגם בשעת מלחמה.
הרב גינזבורג רואה במדינה היהודית כלי למימוש ייעודו המרכזי של העם היהודי - חיי תורה. במהלך המאבק כנגד תוכנית ההתנתקות הקצינה גישתו ביחס למדינה. הוא קרא לעקר את הרוח הציונית, משום שהיא מסרסת ופוגעת בכל צמיחה רוחנית. על בית המשפט אמר כי יש לפרקו בעדינות, "תוך הצגה מתמדת של מעלת חוקיה החכמים והנבונים של התורה, לעומת החלטותיו השגויות, הפגומות והנפשעות של בית המשפט. את הממשלה – ממשלת השמאל או הימין – עלינו למגר".
באפריל 2014 נשא דרשה ביצהר הכוללת התייחסות סלחנית למעשי "תג מחיר", שהוצגו כהשתוללות גויית שנובעת מחבלי הלידה של ההשתחררות מהשעבוד לממסד וגילוי ה'אני' האמיתי. כמה ימים לאחר מכן הבהיר כי הוא מתנגד לפגיעה בחיילי צה"ל. בשיחה בבת עין, שנה לאחר מכן, אמר כי יש להפיץ מסרים בצורה חוקית והביע התנגדות למעשי "תג מחיר".