google/wiki40b huggingface dataset:
תיל אבובי

תִל אָבֻבִי היה יישוב, או אזור, בבבל באלף הראשונה לפנה"ס, אשר מקובל לזהותו עם העיר "תל אביב" המוזכרת בספר יחזקאל ובה שכן הנביא עם גולי ממלכת יהודה בגלות בית ראשון. המידע אודות קיומו של היישוב התקבל מפיענוח לוח כתב יתדות אחד בשפה הבבלית ואין מידע מדויק על מיקומו. אולם, בעקבות הצטברות המידע אודות גולי יהודה בבבל וההקשר שנעשה בטקסט המקראי בין יישוב זה לנהר כבר, מעריכים חוקרים שהוא נמצא במרחב הגאוגרפי שבין העיר ניפור לעיר שורופק הקדומות, דרומית לבירת הממלכה, בבל.

מקורות המידע

לראשונה הופיע שמו של היישוב בפסוק מספר יחזקאל, ממנו ניתן להבין שגולי ממלכת יהודה, אשר הוגלו בידי נבוכדנצר השני, מלך בבל, בתחילת המאה השישית לפנה"ס, שכנו, בין היתר, ביישוב או אזור בשם "תל אביב" על גדות נהר כבר: 
וָאָבוֹא אֶל-הַגּוֹלָה תֵּל אָבִיב הַיֹּשְׁבִים אֶל-נְהַר-כְּבָר, ואשר (וָאֵשֵׁב)--הֵמָּה, יוֹשְׁבִים שָׁם; וָאֵשֵׁב שָׁם שִׁבְעַת יָמִים, מַשְׁמִים בְּתוֹכָם.
— ספר יחזקאל, פרק ג', פסוק ט"ו
 
אימות לקיומו של היישוב נמצא בלוח כתב יתדות בבבלית משנת 511 לפנה"ס (תקופת שלטונו של דריוש השני - הממלכה האחמנית), שנמצא בחפירות העיר אור בדרום בבל. הטקסט בעל האופי המסחרי, נחתם בידי סופר בשם ארד-סין ביישוב "תִל אָבֻובִי". תעודה זו איננה מזכירה אנשים בעלי זהות יהודאית (התעודה נמצאת היום במוזיאון הלאומי של עיראק). 
מעבר לאלה, אין כל מידע אודות היישוב, תושביו וקורותיו. היישוב איננו מוזכר בתיעוד הבבלי הארכאולוגי המוכר מתקופת גלות בבל, בדגש על אוסף תעודות אל יהודו, והאוספים העסקיים של משפחות מֻרָשֻ ואֶגִבִ.

משמעות השם וזיהוי היישוב

באכדית, משמעות המושג "תיל אבובי" היא "הישוב אשר נחרב בשטפון/במבול". על רקע אזכורו של היישוב בספר יחזקאל יחד עם תעלת ההשקיה הגדולה, "נהר כבר", והיכרות המחקר עם ריכוז היישובים היהודיים במרחב ניפור-שורופק, העלו חוקרים את האפשרות שהיישוב נמצא באזור זה. העיר שורופק עצמה מוכרת ממצאי חפירות ארכאולוגיות וממיתולוגיה מסופוטמית כמוקד של שטפון אסוני. סביב העיר נמצאו ממצאים המעידים על הצפה בסדר גודל משמעותי שהתרחשה במאה ה-30 לפנה"ס, במעבר שבין תקופת ג'מדט נאסר לתקופת השושלות הקדומות של שומר וקרוב להתגבשות סיפור המבול בעלילות גילגמש. גיבור המבול בעלילות גילגמש, אותנפישתים, מוזכר בתיעוד האכדי כאחד ממלכיה הקדומים של העיר שורופק.
עם זאת, המושג "תיל אבובי" מופיע גם בטקסטים אכדיים נוספים, לאו דווקא רק בהקשר של יישוב ספציפי, אלא גם כתיאור מצב של עיר ואזור. בחוקי חמורבי מהמאה ה-18 לפנה"ס (כ-1,300 שנים לפני התעודה שנכתבה בעיר אור) מופיע קטע בו נקרא האל אדד להעניש את מפר החוקים ובין היתר מתבקש להפוך את עירו לתל חורבות שאחרי שטפון/מבול ("תִל אָבֻבִם"). שימוש במושג בהקשר זה נמצא גם בטקסטים אשוריים מתקופת תגלת פלאסר השלישי, תוכולתי-נינורתה הראשון, שלמנאסר השלישי וסנחריב. בתעודות אלה מתואר המושג "תיל אבובי" כמצב של חורבן לאחר שטפון/מבול ללא קשר לאתר מסוים. על רקע זה העלו חוקרים את האפשרות שגם אזכורו בספר יחזקאל מתייחס לאזור מוכה אסון ולא ליישוב קונקרטי. הגדרתו של האתר/אזור כמוכה אסון מתאים לאסטרטגיה הבבלית לשכן גולים, מממלכות שנכבשו, באזורים חרבים בבבל לשם שיקומם.

קשר בין תיל אבובי לשמה של העיר תל אביב בישראל

לשמה של העיר תל אביב קשר עקיף ליישוב "תל אביב" המוזכר במקרא. שמה של תל אביב ניתן לה על שם תרגומו של נחום סוקולוב לספרו של בנימין זאב הרצל, אלטנוילנד - "ארץ ישנה חדשה". סוקולוב בחר בשילוב של ישן וחדש במסורת היהודית – "תל" המציין עתיקות ו"אביב" המסמל התחדשות ופריחה. התוצאה הייתה שמה של עיר היהודים המוזכרת בספר יחזקאל, היא תל אבובי.
לנקה

ביוגרפיה

לנקה היא בתם של אדן וג'ירי קריפאק. אביה, ג'ירי היה חצוצרן צ'כי ואמה הייתה מורה בבית ספר באוסטרליה. לנקה גדלה בעיירת חוף אוסטרלית במדינת ניו סאות' ויילס עד גיל שבע, אז משפחתה עברה לסידני, שם לנקה התחנכה והחלה ללמוד משחק ושירה.

קריירה

כנערה, לנקה למדה משחק בתיאטרון אוסטרלי, שם למדה עם השחקנית קייט בלאנשט. בשנות התשעים, לנקה כיכבה בסדרת הדרמה האוסטרלית G.P. של רשת ABC-TV ושיחקה את דמותה של ונסה קייפק, היא גם הנחתה את התוכנית Cheez TV ושיחקה מספר פרקים בסדרות טלוויזיה אוסטרליות שונות וביניהם קרוב רחוק, Wild Side ,Head Start, ובמלכודת העולמות. היא הופיעה בסרטים האוסטרלים The Dish, Lost Things ובנוסף בהפקות תיאטרון שונות.
לפני שהחלה בקריירת סולו מוזיקלית, לנקה הייתה אחת מחברי הלהקה האלקטרונית Decoder Ring בשני אלבומם הראשונים. בשנת 2007 היא עברה לקליפורניה.
לאחר שאימצה את שמה הפרטי כשם הבמה שלה, לנקה שחררה את אלבום הסולו הראשון שלה הנושא את שמה ב-24 בספטמבר 2008, האלבום כולל בתוכו את הסינגל "The Show" אשר נבחר להיות הסינגל הראשון ששוחרר מהאלבום. האלבום למקום השיא 142 ברשימת בילבורד 200 האמריקאי. שירה, "Everything at Once" היה הפסקול בפרסומת הטלוויזיה של Windows 8, והפך להצלחה עולמית. סגנון הקול שלה הוא צירוף של פופ והשפעות שונות.

חייה האישיים

לנקה מתגוררת כיום בין סידני לברוקלין, ניו יורק. לנקה נשואה לאמן החזותי ג'יימס גוליבר הנקוק. ב-27 בספטמבר 2011, היא הודיעה שהיא בהריון. במרץ 2012, היא הודיעה ברשתות החברתיות שהולידה את בנה הבכור, קווין.
דומינגו דה לה קלסדה

דומינגו דה לה קלסדה (ספרדית: Domingo de la Calzada, נולד ב-12 במאי 1019 - מת ב-1109) הוא קדוש נוצרי מארץ הבסקים. הוא אחד ממפתחי דרך סנטיאגו בלה ריוחה והפולחן הקשור בה ובמקום קבורתו המיתי של יעקב בן זבדי. שמו בספרדית הוא למעשה, מילולית, דומיניקוס של השביל/דרך. 
דה לה קלסדה נולד כדומינגו גרסיה כבנם של איכר בשם חימנו גרסיה ואשתו, אורודולסה, בכפר וילוריה דה ריוחה, המצוי כיום ליד עיירה שהקים דומינגו והקרויה על שמו. בתחילה, ניסה להצטרף למסדר הבנדיטיקני (בוולוונרה ובסן מילאן דה לה קוגויה), אך נדחה. הוא הפך לנזיר מתבודד ביערות ליד איואלה, באותו אזור. ב-1039 הוא החל לעבוד עם גרגוריוס הרביעי מאוסטיה, שהיה הבישוף של אוסטיה ונשלח לקלאורה כשליח האפיפיור להילחם במכת ארבה בנווארה ובלה-ריוחה. 
דומינגו דה לה קלסדה מת בסנטו דומינגו דה לה קלסדה בגיל 90.
דיכלורופנול אינדופנול

דיכלורופנול אינדופנול (2,6-Dichlorophenolindophenol, ובקיצור DCPIP) הוא תרכובת כימית, המשמשת כקולט או מוסר פרוטונים ואלקטרונים. נוסחתו הכימית C₁₂H₇NCl₂O₂ ומסתו המולקולרית הוא 268.1 גרם למול.
בצורתו המחומצנת, צבעו כחול; לאחר חיזורו על ידי שני פרוטונים ושני אלקטרונים הוא הופך לחסר צבע. משתמשים בתכונה זו כדי לקבוע ריכוז ויטמין C שהוא חומר מחזר בתמיסה (למשל בשתן) בטיטרציה.
החומר  אינדופנול הוא בעל צבע כחול בסביבה בסיסית וסגול בסביבה חומצית.
כתוצאה מהתגובה בינו לבין החומצה האסקורבית בתהליך של חמצון חיזור, צבעו הופך לחסר צבע. נמצא שעל כל מולקולה של אינדופנול דרושה מולקולה של חומצה אסקורבית. מכאן שכמות האינדופנול הדרושה לשינוי הצבע מהווה מדד לכמות החומצה הנמצאת בתמיסה.
קללת עזרא הסופר

קללת עזרא הסופר היא מסורת שהתהלכה בקרב יהודי תימן (וקהילות ישראל אחרות) ומספרת את אשר אירע ליהודי תימן (או לקהילות האחרות) בתחילת ימי שיבת ציון ואת השלכות האירועים.

תוכן המסורת

תוכן המסורת משתנה מעט ממקור למקור, ציר העלילה המרכזי הוא:
עזרא הסופר, ממנהיגי שיבת ציון, שלח איגרת ליהודי תימן שבה קרא להם לעלות לארץ ישראל ולהצטרף לבניין בית המקדש השני. מנהיגי הקהילה היהודית לא הסכימו לעלות. על פי חלק מהגרסאות הם סירבו משום שראו ברוח הקודש את חורבן בית שני. בתגובה קילל אותם עזרא בעוני ובמחלוקות. בחלק מהגרסאות מופיע כי אף הם השיבוהו בקללה שלא יזכה להיקבר בארץ ישראל.

מקורות המסורת

שלושת המקורות הראשונים (שלא ידוע כי התבססו האחד על השני) למסורת על קללת עזרא הם: הרב שלמה עדני, מהרי"ץ, והנוסע היהודי יעקב ספיר.
המוקדם ביותר הוא הרב שלמה עדני, בספרו מלאכת שלמה, בערך בשנת 1600: "עזרא קלל אותם להיות כל ימיהם בעוני. ובעונות נתקיים בנו באותו הגלות עוני תורה ועוני ממון".
יעקב ספיר, שביקר בתימן בשנת 1859, כתב: "וכאשר עלה עזרא מבבל ושלח כתבים לכל ישראל לעלות עמו שלח גם אליהם (יהודי תימן) ולא באו. ובא עזרא בעצמו ולא קבלוהו לעלות עמו באמרם מראש שאין זאת גאולה שלימה, כי לא הגיע הקץ ועוד יגלו בראש גולים שנית מירושלים... והחרים אותם בחרמו הקשה. ואף הם הפכו עליו את הברכה, שלא יקבר בארץ ישראל וקללת שניהם נתקיימה. הם אין להם שלווה ומנוחה... ששלותם והצלחתם אינה מתקיימת ומתמדת בידם".
מהרי"ץ מקשר בין קללת עזרא לבין הפסוק "וכל אשר לא יבוא לשלשת ימים כעצת השרים והזקנים – יחרם כל רכושו" (עזרא י, ח), למרות שהפסוק מתכוון רק ליהודי ארץ ישראל ולא יהודי הגולה.
בפירושו של רבי עובדיה מברטנורא למשנה (מעשר שני ה טו) מופיעה הפרשנות: "העביר הודיות המעשר - לפי שעזרא קנס את הלוים שלא יתנו להם מעשר, כשעלה מן הגולה ובני לוי לא עלו עמו, וצוה שיתנו המעשר לכהנים". כלומר עזרא מופיע כאן כמעניש את מי שמסרב לעלות, עניין שצץ גם במסורת דנן.
הרב ד"ר רצון ערוסי מעלה סברה כי אפשר שהלווים שנקנסו התפזרו בין קהילות ישראל השונות ונשאו איתם את המסורת על הקפדתו של עזרא הסופר במצוות העלייה לארץ.

מסורות מקבילות בקהילות אחרות

הרב ד"ר רצון ערוסי מעיר כי מסורת דומה קיימת גם אצל יהודי פרס.
פרופ' נחום סלושץ בספרו "האי פליא" מביא מסורות דומות מאד שהתקיימו בקרב יהודי ג'רבה, וגם בעיר הכוהנים דבדו שבמרוקו. על פי מסורות אלו עזרא קילל אותם באובדן הלווים מהקהילה. עוד על פי פרופ' סלושץ המסורת מתהלכת גם בבבל ועד ימיו נשתיירו עקבותיה אף בכורדיסטן. על פי פרופ' סלושץ אפשר שהיא תולדה של שטנה קדומה בין כוהנים ללווים.
מסורת נוספת מובאת בספר סדר הדורות, לגבי קהילת וורמייזא (וורמס) שבגרמניה, ויהדות גרמניה של ימי הביניים בכלל, שהסיבה לגזירות ולצרות שעברו עליהם (פרעות תתנ"ו וכו'), היא סירובם לעלות לירושלים בעקבות קריאתו של עזרא הסופר והעדפתם את "ירושלים הקטנה" שבגרמניה.

מהימנות המסורת

הרב יוסף קאפח, מהבולטים שבחכמי יהדות תימן במאה העשרים, הטיל ספק במהימנות מסורת זו].
קז'ימייז' ביין

קז'ימייז' ביין  (בפולנית: Kazimierz Bein‏; 1872 – 15 ביוני 1959) היה אופתלמולוג פולני, ממקימי המרכז האופתלמולוגי בוורשה (Warszawski Instytut Oftalmiczny), אך ידוע בעיקר כמתרגם פעיל למען קידום השפה הבינלאומית, אספרנטו. 
ביין היה חבר בארגון לשחרור ועצמאות פולין מרוסיה, דבר שהביא להגלייתו מפולין, כך שאת לימודיו סיים בקזאן. הוא כתב ספרים ומאמרים רבים בתחום, וגם היה ממקימי המרכז האופתלמולוגי בורשה והאגודה האופתלמולוגית הפולנית. הוא היה גם צלם חובב. 
קז'ימייז' ביין ידוע בעיקר בזכות עבודתו ותרומתו לפיתוח שפת האספרנטו. תרגומיו הידועים לאספרנטו הם סיפורי האחים גרים, וכן תרגומו של ספר פולני ידוע בשם "פרעה" . הוא ערך גם את אחד המילונים הראשונים בשפת אספרנטו, Vortaro de Esperanto. 
ביין כתב ותרגם באספרנטו תחת שם העט "קאבה" (Kabe), שהורכב מן האותיות הראשונות של שמו בפולנית (.K.B). ב-1911 פרש בפתאומיות מפעילותו בתחום שפת האספרנטו, ולא שב לעסוק בה עד מותו, בשנת 1959. בעקבות כך נטבע באספרנטו הפועל kabei, על שמו. משמעות הפועל: "להיות פעיל נלהב ולתרום מאוד לאספרנטו, ופתאום להיעלם בפתאומיות ללא כל הסבר". המילה נמצאת בשימוש עד היום בקרב דוברי שפת אספרנטו.
SignalR

SignalR היא פלטפורמת תוכנה בצד השרת בפיתוח מיקרוסופט המתוכננת לכתיבת אפליקציות אינטרנט סקילביליות, כגון שרתי אתרי אינטרנט.
התוכנה בשרת נכתבת בשפת C# והיא בעלת ארכיטקטורה מוכוונת אירועים, בעיקר אירועי קלט פלט אסינכרונים המאפשרים סילומיות ובעלי ביצועים גבוהים יותר.
ספריית SignalR של ASP.NET משמשת מפתחים להוספת תפקוד זמן אמת באפליקציות מבוססות אתרי אינטרנט. דרך הספרייה יכול מפתח להוסיף בקלות קוד בשרת אשר יפיץ מידע לכל הלקוחות (בדפדפן או אחר) על אירוע עם פרמטרים, כאשר הוא קורה.
SignalR יבצע לבד אופטימיזציה של אופן שליחת האירוע והמידע לצד הלקוח כאשר האופן המועדף הוא התמיכה הקיימת ב HTML5 המאפשרת זרימת מידע דו כוונית בין דפדפן התומך ב HTML5 לבין השרת. בהיעדר יכולת זו, תבצע הספרייה באופן אוטומטי את הפעולות הנדרשות כולל חילול קוד אוטומטי בצד הלקוח כגון קוד Javascript מתאים לביצוע התקשורת.
ל-SignalR גם יכולת RPC‏ (Remote Procedure Calls) מובנית, המאפשרת הפעלת פונקציות הכתובות בצד הלקוח ישירות מקוד השרת.
דוטרי (אלבום)

על שירי האלבום

הז'אנר של האלבום הוא פוסט-גראנג'. רוב שירי האלבום רועשים, אולם יש מספר בלדות רוק, ביניהן השיר "What About Now" אותו הלחין הגיטריסט בן מודי, חבר להקת אוונסנס. שני הסינגלים הראשונים מהאלבום "It's Not Over" ו"Home" היו ללהיטים גדולים בארצות הברית. הסינגל השלישי מהאלבום, "What I Want" הוא שיתוף פעולה בין דוטרי לגיטריסט  סלאש, לשעבר מלהקת הרוק המצליחה "Guns N' Roses".

משמעות השירים

לדברי סולן הלהקה, כריס דוטרי השיר "All These Lives" עוסק במקרה של חטיפת ילדים, נושא הקרוב ללבו עקב היותו אב לשני ילדים. כמו כן השיר מדבר על דברים שונים שמשפיעים לרעה על ילדים. השיר "Crashed" מדבר על שינוי גדול בחיים עקב פגישה של אדם לא צפוי, והתאהבות בו ממבט ראשון. ב-"Breakdown" ישנים רמזים דתיים על התנ"ך, והקשר בין אמונות למערכות יחסים. השיר "What I Want" מדבר על קושי של גבר במערכת יחסים מחויבת והשיר "There And Back Again" הוא על מימושו של חלום.
הרי נייפייר

גילוי הרכס

הרי נייפייר התגלו בינואר 1930 על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה שחקרה את אנטארקטיקה בפיקודו של סר דאגלס מוסון.  
בשנת 1960 רכס זה היה הרכס הראשון שנחקר על ידי משלחת החקר הלאומית האוסטרלית לאנטארקטיקה.

מקור השם

מוסון קרא להרים על שמו של סר ג'ון מליס נייפייר (John Mellis Napier), שהיה שופט בית המשפט העליון של אוסטרליה הדרומית בין השנים 1942–1924, ונשיא בית המשפט העליון של אוסטרליה הדרומית בין השנים 1967 - 1942.

לקריאה נוספת

•  Belyatsky, B.V., N.V. Rodionov, S.A. Sergeev, and E.N. Kamenev (2007), New evidence for the early Archean evolution of Aker Peaks, Napier Mountains, Enderby Land (East Antarctica),  U.S. Geological Survey and The National Academies; USGS OF-2007-1047, Extended Abstract 187
יוסף קולודני

חייו

יוסף קולודני נולד בפריז ועלה ארצה בגיל 11 עם משפחתו.
הוא למד בתיכון "כצנלסון", שבכפר סבא, וסיים את לימודיו האקדמיים בטכניון בשנת 1957.
יוסף קולודני התחיל לעסוק בתכנון ערים בשנת 1963, ובשנת 1976 נתמנה על ידי ראש עירית כפר סבא דאז זאב גלר, ושימש בתפקיד זה 15 שנה.

פרויקטים בולטים

יוסף קולודני תכנן את תוכנית המתאר הרביעית של כפר סבא בשנת 1976. היא כללה את הרעיון, שכפר סבא תהיה עיר הטובלת בירק, שמשמעה הפרדה חלקית של הולכי הרגל מהתנועה המוטורית במרחבי העיר באמצעות גנים. בנוסף התוכנית כללה בנייה של מרכז עיר חדש בצפון העיר, שיחבר את השכונות המזרחיות עם שאר חלקי העיר. הצפיפות בעיר תוקטן ביחס לערים אחרות.
סיבוניסו גקסה

קריירה

גקסה התחיל את הקריירה שלו בסופרספורט יונייטד בה שיחק 6 עונות וזכה עימה בגביע ובאליפות. בשנת 2008 חתם בממלודי סאנדאונס, וכעבור שנתיים יצא לאירופה כאשר חתם בליירסה הבלגית. ב-15 במאי 2012 חזר לדרום אפריקה כאשר חתם בקייזר צ'יפס ל-3 עונות עם אופציה לעוד עונה.
ב-4 ביוני 2005 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דרום אפריקה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006 נגד כף ורדה. גקסה נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע הזהב 2005, גביע אפריקה לאומות 2006, גביע הקונפדרציות 2009 ומונדיאל 2010.
ג'יימס מרסטרס

ביוגרפיה

מרסטרס נולד בגרינוויל  לאם עובדת סוציאלית ואב כומר. הוא גדל עם אחיו ואחותו במודסטו, שם שיחק לראשונה בכיתה ד' בתפקיד איה בהצגה "פו הדב" ולמד תיאטרון בתיכון גרייס דייוויס , בו השתתף בהצגות ומחזות זמר. לאחר שסיים תיכון, למד בקונסרבטוריון במכללת אלן הנקוק  בסנטה מריה . לאחר מכן עבר לניו יורק ולמד שנתיים בבית הספר ג'וליארד.
Vim

תמיכה בעברית

Vim לא תומך ב-BiDi (אלגוריתם דו-כיווניות). כאשר עורכים מסמך בעברית לוגית, ניתן לבחור את הכיוון בו הוא מוצג בהתאם לחלק ממנו שעורכים. ניתן גם להציג את אותו מסמך בחלקים שונים של המסך בכיוונים שונים, לדוגמה כשעורכים מסמך html בעברית, כשפקודות הhtml באלפבית הלאטיני, או כל קוד אחר המכיל טקסט עברי משולב בו. כאשר עורכים עברית ויזואלית, ניתן להיכנס למצב של הקלדת טקטס בסדר הפוך, ואין צורך להפוך את המסמך.
קידוד העברית יכול להיות בכל אחד מסטנדרטים של unicode או במספר סטנדרטים אחרים, כגון iso-8859-8, יש גם אופציה לקבוע איפה נמצאת האות אל"ף לשם התאמה לקידוד מיוחד.
למרות חוסר התמיכה ב-BiDi, הרבה ממשתמשי vim הכותבים בשׂפות ימין לשׂמאל, מעדיפים דווקא את סגנון העריכה הזה, ואין כרגע דרישה חזקה לממש BiDi לתוך vim.
ניתן לראות בתמונה את מצב העריכה גם בעברית.
ג'ון דיוויין

קריירת מועדונים

דיוויין הצטרף לארסנל בנובמבר 1974, וחתם על חוזה של שחקן נוער. הוא היה חלק מקבוצת שחקנים אירים בארסנל (שכללה את ליאם בריידי, דייוויד אולירי ופרנק סטייפלטון), וחתם על חוזה המקצוען ב-1976. הוא שיחק בעמדת המגן הימני, וערך את הופעת הבכורה שלו ב-28 באפריל 1978 לאחר שהחליף את פט רייס.
כיוון שרייס וסמי נלסון היו המגנים הבכירים של ארסנל הוא לא זכה למקום קבוע בהרכב כבר בהתחלה, אם כי הוא החליף את נלסון הפצוע בגמר גביע ה-FA של 1980, שהסתיים בהפסד 0 - 1 לווסטהאם יונייטד. דיוויין הפך לשחקן הרכב קבוע לאחר עזיבת רייס לווטפורד בקיץ 1980, והשתתף ב-44 משחקים בעונת 1980/1981. אולם, הוא לא הצליח לשמור על מעמדו לאורך זמן; לאחר שלא נכלל בהרכב בעקבות פציעה הוחלט להציב את ג'ון הולינס בעמדת המגן הימני, ודיוויין לא הצליח לזכות מחדש במקום בהרכב. הוא השתתף ב-23 משחקים בלבד בשתי עונותיו האחרונות בארסנל.
דיוויין עזב את ארסנל בקיץ 1983, לאחר שהשתתף ב-111 משחקים במשך תשע שנים. הוא הצטרף לנוריץ' סיטי, והשתתף ב-69 משחקים במשך שתי עונות. לאחר מכן הוא עבר לסטוק סיטי, אך הקריירה שלו הסתיימה לאחר ששבר את רגלו. בין אפריל למאי 1988 הוא שיחק ללא חוזה בצ'למספורד סיטי, ולאחר מכן עבר להודו והצטרף למועדון איסט בנגאל בתפקיד מאמן-שחקן. הוא שיחק במשך תקופה קצרה במועדון הנורווגי סטארט.
בפברואר 1989 חזר לאירלנד והצטרף לקבוצת שמרוק רוברס כשחקן. בתחילת עונת 1991/1992 פרש ממשחק. בשנת 1994 הצטרף לקבוצת שלבורן בתפקיד המאמן הראשי הזמני.
ב-1981 נישא למישל רוקה, שזכתה בתואר מיס אירלנד שנה אחת קודם לכן. לזוג נולדו שתי בנות, והם התגרשו ב-1990.

קריירת נבחרת

דיוויין השתתף ב-30 משחקים בכל רמות הגיל של נבחרות אירלנד, כולל 12 בנבחרת אירלנד הבוגרת. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרים בניצחון על נבחרת צ'כוסלובקיה ב-26 בספטמבר 1979, ואת הופעתו האחרונה במשחק מול נבחרת נורווגיה ב-17 באוקטובר 1984. רוב משחקיו בנבחרת הבוגרת היו במסגרת מוקדמות המונדיאל או אליפות אירופה.
יוליוס הגש

יוליוס (טדי) הגש (נולד ב-8 ביולי 1947), הוא מומחה בקרדיולוגיה של ילדים היה מנהל מכון הלב לילדים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר בשנים 1992 - 2014. פורץ דרך בתחומי האבחון והטיפול במומי לב בעוברים ובילדים בישראל.

ביוגרפיה

הגש נולד בסופיה בירת בולגריה לריטה וד"ר עמנואל הגש, ביוכימאי שהיה מנהל המעבדות של מרכז רפואי קפלן. עלה עם משפחתו לישראל ב-1949. גדל בתל אביב ולמד בתיכון עירוני ט'. ב-1965 התגייס לצה"ל, שירת בחיל המודיעין, ולחם במלחמת ששת הימים.
עם שחרורו מצה"ל ב-1968 החל ללמוד רפואה באוניברסיטת בולוניה והמשיך את לימודיו בבית-הספר לרפואה של הטכניון בחיפה. הוסמך לרפואה ב-1974. לאחר שנת השתלמות בביה"ח הדסה עין-כרם החל התמחות ברפואת ילדים בבית-החולים ע"ש קפלן ברחובות, ולאחר מכן החל התמחות שנייה בקרדיולוגיה כללית במכון הלב בבית החולים "שיבא", אותה סיים ב-1986. במהלך התמחותו זכה במלגת לימודים של "שיבא" מקרן DORF, ונסע להתמחות בקרדיולוגיה ילדים בארצות הברית.
בשנים 1986 - 1987 שהה הגש בבוסטון, וסיים כבוגר תוכנית התמחות בקרדיולוגיה ילדים בבית-החולים לילדים שליד בית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד. לאחר מכן התמחה באקוקרדיוגרפיה במסגרת המרכז הרפואי של אוניברסיטת אריזונה בטוסון.
ב-1987 חזר למכון הלב ב"שיבא", בו החל ליישם שיטות חדשות שפותחו בארצות הברית לאבחון ולטיפול במומי לב מולדים. יחד עם מנתח הלב פרופ' ארם קורט סמולינסקי קידם את ניתוחי הלב בתינוקות ובילדים. בזכות הישגיו בתחום קרדיולוגיית ילדים מונה הגש ב-1992 למנהל המכון לקרדיולוגיה ילדים ב"שיבא", תפקיד אותו מילא במשך יותר מ-20 שנים.
הגש פעל רבות למיסוד קרדיולוגיה של ילדים כענף עצמאי במקצועות הרפואה וליצירת התמחות נפרדת לענף זה. משהתמחות זו אושרה על ידי משרד הבריאות, הוא היה בין הראשונים לקבל תואר מומחה בקרדיולוגיה ילדים ב-1994.
בשנת 2011 פעל הגש במכון ויצמן למדע, בחקר גנטיקה מולקולרית של התפתחות הלב. ב-2014 פרש לגמלאות משירות המדינה ומאז משמש כרופא קרדיולוג ראשי ב"אסותא".  הגש זכה לציון לשבח מטעם מד"א בזכות הצלת חייו של אזרח יווני, שלקה בליבו במהלך טיסה. כמו כן, במשך שנים נהג לטפל בהתנדבות בילדים פלסטינים חולי לב ברצועת עזה ולסייע בהבאתם לבית החולים "שיבא" להמשך הטיפול.

מחקר ופיתוח

הגש היה פעיל בהוראה בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת ת"א ולימודי המשך ברפואה. הוא יזם והשתתף במחקר בסיסי במכון ויצמן למדע, באבחון גנים בתסמונות של מומי לב ובפתולוגיה של מומי לב. הוא חלוץ הצינתורים הטיפוליים בישראל. ב-1981 ביצע לראשונה הרחבת מסתם ריאתי במהלך צנתור לב על ידי בלון בילד, פעולה שהייתה חדשנית ביותר לעת ההיא, ובין הראשונות מסוג זה שבוצעו בעולם.
לאחר שובו מהשתלמויותיו בארצות הברית קידם הגש טיפול במומי לב במהלך צינתור, שיטה המאפשרת לעיתים להימנע מניתוח לב, ומתאימה להרחבת מסתמי לב מוּצָרים באמצעות צנתר עם בלון, או התקנים שונים המולבשים על צנתר ומקודמים אל תוך הלב. בדרך זו ניתן לבצע סגירת פתחים במחיצה הבין-חדרית והבין-פרוזדורית באמצעות התקנים המיועדים לכך, וכן השתלת שרוול עם מסתם בעמדה ריאתית ללא צורך בניתוח לב. הצלחותיו של הגש בצינתורים טיפוליים אלה זכו לתשומת-לב בעולם, ומשכו מתמחים מחו"ל להשתלם בטיפולים אלה במכון לקרדיולוגיה של ילדים ב"שיבא" שבניהולו.
תחום בולט נוסף שבו ערך הגש מחקרים, כתב מאמרים רבים וביצע טיפולים חלוציים, היה פיתוח בדיקות לב בעוברים ואבחון מומי לב במהלך ההריון. הוא השתתף בפרויקט הקמת מרכז לניתוחי לב בילדים בעיר פרם שבסיביר, רוסיה, שם ביצע צינתורים טיפוליים והדריך את הסגל הרפואי בשימוש באמצעי הדמיה מתקדמים לאבחון ולטיפול במומי לב.
דוד אברהמי

הרב דוד הלוי אברהמי (ט' באייר תרצ"ב, מאי 1932 - ט"ז בניסן תשע"ד, אפריל 2014) היה משגיח בישיבת ירוחם ובישיבת מקור ישראל בעפיני שבצרפת. מחבר ספר המוסר הישיבתי הנפוץ בנין עולם.

ביוגרפיה

נולד בווסלוי (Vaslui) שברומניה בשנת 1932 לאליהו וחנה-גיטל אברהמי. בשנת 1936, בהיותו בן ארבע, עלה עם משפחתו לארץ ישראל והם התיישבו בחדרה. באמצע שנות ה-40 עברה המשפחה לגור ברמת גן ובאותה תקופה החל את לימודיו בישיבת חברון בירושלים. במשך תקופה למד בחברותא עם הרב משה שטרנבוך. בתקופת לימודיו בירושלים התקרב לרב יחזקאל לוינשטיין שכיהן כמשגיח בישיבת מיר. כמו כן היה מתלמידי הרב שמואל הומינר.
בשנת 1957 נישא לאילה לבית טעפ. לאחר נישואיו התגורר בשכונת גאולה בירושלים ולמד בכולל של בוגרי ישיבת חברון שפעל בבית המדרש "פרושים" בגבעת שאול. הוסמך לרבנות על ידי רבו הרב יחזקאל סרנא ורבה של ירושלים הרב צבי פסח פרנק, שהיה שכנו בשכונת גאולה.
בשנות ה-50 היה מהפעילים בארגון מחאת החרדים נגד חוק שירות ביטחון בגירסתו שכללה חובת גיוס לנשים. כמו כן היה ממייסדיה ומפעיליה המרכזיים של "הוועדה הציבורית להגנת כבוד האדם" בראשות הרב רפאל סולובייצ'יק, שפעלה נגד ניתוחי מתים.
בשנת 1967 הוציא בעילום שם את ספר המוסר "בנין עולם", העוסק בחשיבות ההתמדה בלימוד התורה, ומביא בעניין זה מדברי קדמונים, לצד עצות מעשיות. שם הספר ניתן על ידי רבו הרב הומינר והוא זכה להסכמת המשגיח הרב לוונשטיין. הספר יצא בעילום שם". הוא התקבל בעולם הישיבות, זכה למהדורות רבות ונמנה עם ספרי המוסר הנלמדים בסדרי המוסר, בעיקר בישיבות הקטנות.
בשנות ה-70 פעל במסגרות ציבוריות שונות, ובהן "הוועד לשמירת הלשון" ו"ועד מורא מקדש", שהוקמו בירושלים על ידי רבו הרב שמואל הומינר ורבנים נוספים. הוא הוציא מהדורות חדשות ומנוקדות של ספרי החפץ חיים: "חפץ חיים", "שמירת הלשון" ו"חומת הדת", ותרם את הספרים לישיבות. הוא הוציא חוברות תקופתיות בשם "מרפא לשון", שבהן התפרסמו מאמרים שונים בנושא שמירת הלשון. כמו כן ארגן "ועדים" בישיבות בספרי החפץ חיים.
בשנות ה-70 היה משגיח בישיבת "זיו ישראל" בחיפה שהייתה בראשות הרב מנחם צבי ברלין. בין השנים 1977–1990 כיהן כמשגיח בישיבה הגדולה בירוחם שבראשות הרב רפאל יונה טיקוצ'ינסקי. כמו כן שימש כמו"ץ בקהילה החרדית המקומית.
בראשית שנות ה-80 הוציא לאור מהדורות מוערות של ספר חרדים מרבי אלעזר אזכרי, וספר "פועל צדק" של הש"ך. בשנת 1998 הוציא את הספר "דברי חן", ובו הוספות על ספרו "בנין עולם".
בשנות ה-90 כיהן כמשגיח בישיבת וילקומיר באשדוד. בשנת 2000 התמנה כמשגיח בישיבת "מקור ישראל" בעפיני שצרפת שבראשות הרב דניאל היימן. בביקוריו בישראל נהג למסור "ועדי מוסר" בקהילות שונות בירושלים, בבני ברק ובמודיעין עילית.
בשנת תשע"ב, חלה וחזר לישראל. נפטר בירושלים ביום השני של חג הפסח, ט"ז בניסן תשע"ד, ונקבר בבית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז'.
התגורר בשכונת גבעת שאול בירושלים והיה נשוי לאילה, אשת חינוך, ואב לשישה. אחד מבניו הוא הרב מאיר אברהמי, המלמד בישיבת תורת עולם בבית שמש.