התפתחות המוח האנושי

התפתחות מוח העובר

שלבי התפתחות מוח העובר:
שבוע 4- העובר מתכונן לתחילת יצירת המוח.
שבוע 6- המוח מתחיל להתחלק לאזורים שונים ועמוד השידה נוצר
שבוע 8- מתחילה תנועה אצל העובר.
שבוע 10- המוח מתחלק לאזורים הבסיסיים, תאי עצב מופיעים בחלק התחתון של עמוד השדרה.
שבוע 12- החושים מתחילים להתפתח ומתחילה הפרשת ההורמונים.
שבוע 20- תאי עצב מגיעים לחוט השדרה.
שבוע 24- המוח סיים להתמיין, מתחילים רפלקסים.
שבוע 28- מערכת העצבים מתחילה לפעול בגוף. (אם העובר יולד בשבוע זה יהיה לו סיכויי לשרוד באמצעות הנשמה כיוון שהמוח סיים את התפתחותו העוברית)
מהשבוע ה-20 ועד לגיל 3- הנוירונים מתפתחים, גדלים ומסתעפים. (תקופה בעלת סיכון גבוה לנזק מוחי)
מהחודש ה-3 להריון ועד גיל 5 המוח גדל במהירות והסביבה משפיעה רבות על עתידו ואופיו של האדם.
בשנותיו הראשונות של הילדות, מוחו של האדם הוא מוח אמוציונלי (רגשי) ועם השנים המוח הופך להיות מוח רציונלי (הגיוני)

התפתחות מוח התינוק

תינוקות נולדים עם תאי מוח בסיסיים המוכנים להסתגל לשינויים בעקבות גירויים חיצוניים או צרכים פנימיים של הגוף. מוח הפעוט הוא מבנה מורכב שעתיד לבצע פונקציות מורכבות וקשות.
המוח מתפתח בקצב מואץ בתחילת החיים: עד גיל 5 מגיע המוח ל 90% מהגודל הפוטנציאלי שלו.
כלומר, רוב הבנייה של פעילות המוח מסתיימת בשנים הראשונות לחיי הילד. רוב החוקרים מסכימים שזהו חלון הזדמנויות התפתחותי ויש המגדירים זאת כתקופה הקריטית ביותר להתפתחות המוח.
זוהי התקופה בה הילד מפתח את המיומנויות הבסיסיות שישרתו אותו במהלך החיים.
ההורה מספק תזונה עשירה וטיפול יומיומי להישרדות התינוק, ויחד עם זאת אך לא פחות חשוב, ההורה מספק חיבוק, מגע וגילויי אהבה כלפי התינוק ובכך עוזר לתינוק לפתח קשרים מוחיים חשובים. קשרים אלו מהווים בסיס לדרך בה התינוק תופס את העולם ואת האנשים סביבו.
התפתחות המוח היא נושא מורכב: זהו תהליך בו נוצרים קשרים בין תאי המוח לבין הנוירונים, שמאפשרים למוח לבצע מטלות חשיבה, מטלות קוגניטיביות, רגישות, תקשורת ומיומנויות רגשיות. מיומנויות החשובות להצלחתו בעתיד.
בניית המוח של התינוק מתחילה כבר בלידה, המגע, החיבוק הראשון של הילד וגילויי האהבה הראשונים מאפשרים לילד לפתח מערכות חשובות כמו: פיתוח החושים, השפה ומערכות תקשורת, ובנית מיומנויות חברתיות.
הבסיס להתפתחות המוח:
1. תחושת המגע: גילויי חיבה, לטיפה, חיבוק, אחיזה בידיים, מגע עדין ומסז' עדין - מחוות פשוטות אלה מאפשרות לילד לפתח את החושים העדינים.
2. אינטראקציה: איכות האינטראקציה מאד מרכזית במשוואה הזו של הורים וילדים. הילדים לומדים מהר דרך אינטראקציה של משחק (משחק חכם), שפה, כללים, קריאת סימנים וכו'. קישורים שידרשו לו בעתיד.
3. הזנה: תנאי הכרחי לבניית המוח, תזונה נכונה, צעד ראשון לבניית ילד בריא פיזי ותנאי הכרחי להתפתחות תקינה של המוח.
4. משחק פעיל: ילדים לומדים דרך המשחק, הם צריכים לשחק כל יום בלי קשר לגיל או למצב הרוח שלהם, משחקים חכמים, יכולים לעזור לכם לגדל ילד חכם, מיומן ואינטליגנטי.
ההתפתחות המהירה של המוח בחודשים הראשונים לאחר הלידה מסבירה את השינויים הרבים החלים בתפקוד התינוק מפני שהיא תלויה בחוויותיו והתנסויותיו של התינוק. לדוגמה, תת תזונה בינקות עלולה לגרום לנזק מוחי בלתי הפיך בעקבות ירידה בתאי העצב או בפגיעה במורכבותה של רשת הסינפסות המתפתחת.
תוצאות מחקר על ההתפתחות המוחית המוקדמת
א. תקופה רגישה- פרק זמן מסוים שבמהלכו חשוב ורצוי להתנסות בחוויות מסוימות, ולכן היא נמשכת יותר משלוש שנים.
ב. לגורמים סביבתיים נודעת השפעה רבה על התפתחות המוח, כגון: מחסור בחומצה פולית בשלב מוקדם של ההיריון פוגע בהתפתחות התעלה העצבית.
ג. המוח ממשיך להתפתח גם אחרי הגיל הרך ומקיים מידה מסוימת של גמישות לאורך החיים המאפשר שינוי והתפתחות מוחית.
לסיכום– גורמי סביבה והתנסויות מוקדמות משפיעים על התפתחות המוח בדרכים רבות אך לחסכים חמורים וממושכים בשנים הראשונות יש השפעות מכריעות על התפתחות המוח.

התפתחות המוח בגיל ההתבגרות

בגיל ההתבגרות קצב הגדילה, ההתפתחות וההבשלה של אזורי המוח השונים אינו אחיד. דבר זה הוא בין הגורמים להתנהגויות ולתופעות הטיפוסיות האופייניות לגיל ההתבגרות, ביניהן התנהגויות "לא הגיוניות", חוסר תכנון ונטילת סיכונים לא רציונליים.

התפתחות המוח אצל אדם בוגר

המוח של בני האדם אף פעם לא מפסיק להתפתח ולהשתנות, כל פיסת מידע חדש שהוא מעכל, כל זיכרון או חוויה חדשה המוח יוצר נוירונים חדשים ויוצר קשרים חדשים בין הנוירונים הקיימים במוח.
עם זאת, בסביבות העשור הרביעי בחיי האדם, בנוסף ליצירת תאים חדשים, תאי המוח גם מתחילים להיהרס. הזדקנות זו מתבטאת בעיקר בחומר האפור והלבן במוח.
שינויים אלה הם בלתי-נמנעים ומתרחשים בכל מוח בגיל שונה.
דבר נוסף שנפגע הוא נפח המוח באזורים כמו קליפת המוח המצחית וההיפוקמפוס מה שעלול לגרום למחלות כמו אלצייהמר, פרקינסון ודימנציה.
במוחם של קשישים חלה עליה בפעילות העצבית בקליפת המוח השמיעתית וכן ברשת של אזורים באונה המצחית ובאונה הקודקודית .

זמנים קריטיים בהתפתחות המוח

זמן קריטי הוא תקופה מוחית שבה המבנים שאיתם נולד התינוק זקוקים לגירוי על מנת לפעול ולהתפתח. בעקבות מחקרים וניסויים בבעלי חיים נמצא כי התקופה הקריטית לפגיעה ולגרימת נזקים במוח מתקיימת מהמחצית השנייה של ההיריון עד גיל שלוש, אך מצד שני, זו גם התקופה לטיפול ולשיקום. המוח זקוק לגירויים באופן תמידי על מנת לשמור על חיוניות והתפתחות מכיוון שללא גירוי ועירור מתאים למבנים שבמוח הם מידלדלים וניזוקים, ועלול להיגרם מצב של נזק בלתי הפיך.
הזמנים הקריטיים החשובים במיוחד הם בהתפתחות מרכזי השפה, הדיבור, הראייה והשמיעה. כאשר מרכזים אלו אינם מגורים, עלול להיגרם נזק בלתי הפיך בתחומים אלו.
במצבים בהם תגובת הילדים מעטה ודלה, הסביבה נוטה למעט בהתייחסות אליהם, תופעה זו אופיינית גם אצל ילדים בעלי מגבלות שמתקשים בדיבור ובתגובה אל ההורים והסביבה. אך, דווקא במקרים אלו חשוב לגרות ולהפעיל את הילד שאינו מגיב, או ששפתו דלה. גירוי מוגבר יכול לשמור על המרכזים המוחיים מפני דילדול.
ברוב האורגניזמים קצב ההתפתחות ניתן לשינוי על ידי הסביבה למרות שתקופת התפתחותם של תהליכים עצביים נראית קבועה מראש.

משקל המוח

בשלבים הראשונים של ההתפתחות העוברית המוח הוא עיקרו של הגוף, בזמן הלידה המוח מהווה כשמינית ממשקל העובר (כ־350 עד 400 גרם) ובגיל 20 מגיע למשקלו המרבי, רק שאז הוא מהווה רק כ־2.5% ממשקל הגוף.