אברהם בן יעקב (נוסע)

חייו

לא קיים מידע רב ומאומת על חייו האישיים המוקדמים. המקור העיקרי לכך הם תאוריו שלו אודות מסעותיו. מטרת נסיעותיו הייתה ככל הנראה בעיקר לצורך קידום יחסי המסחר והכלכלה, עובדה המצביעה על עיסוקו שלו כסוחר, אך הוא שילב בהם גם פעילות דיפלומטית ואיסוף מידע עבור החליף.
בנוסף לכך גילה עניין בנושאים נוספים כגון אתנוגרפיה, רפואה ואקלים המצביעים על השכלה ותחומי עניין נרחבים יותר.
ההיסטוריונים לאופולד פון רנקה ואליהו אשתור טוענים כי בן יעקב היה רופא יהודי ממוצא ספרדי שחי באזור קטלוניה של ימינו. לעומת זאת החוקרים פיטר אנגלס וברנרד לואיס טוענים כי ככל הנראה מדובר ביהודי שהמיר את דתו לאסלאם אך שמר על שמו המקורי מטעמי מסורת.

מסעותיו

כמו כל המידע אודות בן יעקב גם המידע בעניין מסעותיו ומטרתם שנוי במחלוקת בין החוקרים וזאת מכיוון שלא קיים מידע אובייקטיבי מוסמך ומדויק אודותיהם. המידע היחיד כאמור מגיע מכתביו ורישומיו שלו עצמו ואלו נתונים לפרשנות מחקרית.
בן יעקב סייר ברחבי אירופה, מאירלנד שבמערב דרך פולין שבמזרח ועד סיציליה שבדרום. בדרכו עבר בצרפת, גרמניה ואיטליה של ימינו.

נסיעותיו באזור ממלכת פרנקיה המזרחית כללו ביקור בערים מיינץ, שפייר וורמס והוא הגיע עד לאזורים הסלאביים במזרח היבשת כולל הערים פראג, המוזכרת בשמה לראשונה בכתביו, קרקוב, ולאזור צפון גרמניה והים הבלטי.
תיאור מסעותיו מהווה מקור מידע חשוב במיוחד אודות מיישקו הראשון, השליט הראשון של פולין וכן על חיי הויקינגים בהדבי ולאורך החוף הצפוני של גרמניה בנסיכויות מקלנבורג ופומרניה.
בדיווחיו מתאר בן יעקב שתי פגישות שערך עם אוטו הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה וזאת למרות שלוחות הזמנים של מסעותיו אינם חופפים תקופה של יחסים דיפלומטים בין ספרד המוסלמית ומדינות מרכז אירופה. פגישה אחת נערכה בשנת 961 או 962 ברומא כאשר הוא משמש כנציגו של החליף עבד אל רחמן השלישי מקורדובה, זמן קצר לאחר הכתרתו של אוטו הראשון לקיסר. החוקר אבורחמן עלי אל האג'י טוען כי הפגישה לא נערכה עם הקיסר אלא עם האפיפיור יוחנן ה-12.

הפגישה השנייה ומועדה גם הם שנויים במחלוקת. היא נערכה ככל הנראה בשנת 965 במגדבורג או בשנת 973 במרסבורג. הפגישות הללו נערכו במהלך מסעו של בן יעקב לאורך הנהרות אלבה וזאלה לפגישות עם היהודים ששימשו כמפעילי מכרות המלח באזור.
לטענת חוקרים אחרים בן יעקב לא שימש כשליח אלא נסע מטעם עצמו לצורך ענייני המסחר הפרטיים שלו. לטענתם לא קיים שום תיעוד של פגישה בין נציגים מוסלמים לשליטים ממרכז אירופה. יחד עם זאת מקורות ערביים, פולנים ובולגרים מעידים על מפגש שנערך בפסח שנת 973 בין אברהם בן יעקב והדוכס הפולני מיישקו הראשון בעיר קוודלינבורג במהלך מפגש שגרירים ממדינות אירופיות רבות.
רשמי מסעותיו של אברהם בן יעקב הועלו על הכתב ככל הנראה רק כאשר חזר לספרד במסגרת דין וחשבון שמסר לחליף. הכתבים לא שרדו בשלמותם אך ציטוטים של קטעים מתוכם נמצאו בעבודותיהם של חוקרים מתקופות מאוחרות יותר אשר כתבי היד שלהם כן נמצאו ופוענחו. המקור העיקרי למידע נמצא בעיקר בעבודותיו של אבו עבדולה אל-בכרי.

תכנים

מניתוח הכתבים ניתן להפיק מידע רב ואמין ממקור ראשון אודות אירופה והחיים בה בסוף המאה ה-10.
בן יעקב נותן תיאור מפורט של חיי המסחר כולל מחירים של סחורות ומקורות היצור שלהם. הוא מביא תיאור של המצב הצבאי, אך גם מנהגים חברתיים והיסטוריה מפורטת של חיי היום יום של בני האדם בתחומי החקלאות, הבריאות והמזון .

את רוב המידע שלו מביא בן יעקב מתוך התבוננות ישירה ומתוך שיחות שקיים עם האנשים הפשוטים. הוא מגלה עניין אישי רב בהיסטוריה ובתרבות של ימי הביניים. הוא מבקר בבתי אנשים, ובעקבות זאת מתאר בפירוט ודיוק רב תהליכי חיים כגון רחצה והיגיינה אך גם שימוש במכשירים לצורך חימום ובישול, כלי רכב ובניית עגלות משא.