התקיפה האווירית בננגרהאר

רקע

בינואר 2015, המדינה האסלאמית הכריזה על הקמת מחוז ח'וראסאן במרכז אסיה בעקבות הצהרת אמונים של ארגונים מקומיים באזור פקיסטן, אפגניסטן ואוזבקיסטן, וזו הייתה הפעם הראשונה בה הוקם מחוז רשמי של המדינה האסלאמית במדינה שאינה ערבית. מאז 2015, לוחמי המדינה האסלאמית באפגניסטן התבססו היטב במזרח ההררי של המדינה, ואף הצליחו לכבוש מספר שטחים מהצבא האפגאני ומהטליבאן. חלקים מנפת אצ'ין ונפות אחרות בגבול האפגאני-פקיסטני נפלו לידיהם של לוחמי המדינה האסלאמית עקב הטופוגרפיה ההררית המורכבת שלהם, אשר הייתה קשה מאוד לגישה עבור כוחות הממשלה האפגנית. במהלך 2015 ו-2016, המדינה האסלאמית הכינה לשימוש רשת מנהרות מפותחת באזורים ההרריים של אצ'ין שנוצרה במקור על ידי ה-CIA עבור לוחמי המוג'אהידין בפלישה הסובייטית לאפגניסטן, והיא השתמשה באזור כבסיס צבאי ולוגיסטי לביצוע פיגועים קטלניים באפגניסטן. במהלך 2017 כחלק ממבצע חאמזה של כוחות אמריקנים ואפגנים לנקות את נוכחות דאעש ממזרח אפגניסטן, כוחות מיוחדים של צבא אפגניסטן ניסו ללא הצלחה לחדור אל האזור במטרה לטהר אותו, ונסוגו פעם אחר פעם בעקבות הטופוגרפיה הקשה וההיתקלות במטעני חבלה מאולתרים של המדינה האסלאמית.
 לבקשת ממשלת אפגניסטן, ארצות הברית החליטה להתערב כחלק ממבצע נחישות טבועה שנועד להחליש את המדינה האסלאמית בשטחי עיראק וסוריה. מספר ימים קודם להפצצה, חייל בכוחות המיוחדים של ארצות הברית נפצע אנושות מירי של נשק קל בננגרהאר על ידי המדינה האסלאמית.

נשק

פצצת GBU-43/B (ידועה גם כפצצת מואב או אם כל הפצצות) נבחרה לנשק שבו יעשה שימוש בתקיפה האווירית על מעוז המדינה האסלאמית. הפצצה שמונחת על ידי GPS ואשר משקלה הוא 10.3 טונות, נחשבת לפצצה הקונבנציונלית החזקה ביותר בארסנל הנשק של ארצות הברית, והיא נוסתה לראשונה במרץ 2003 לפני מלחמת עיראק.
למרות גודלה, לפצצת מואב אין יכולת לחדור למטרות עמוקות מדי לעומת מפצחת בונקרים, והשימוש בה נעשה בעיקר כנגד מאות מטרות רכות עד בינוניות המכסות שטחים נרחבים בסביבה מורכבת, כדוגמת קניון עמוק או מערכת מנהרות, תוך ניצול ההדף העצום של הפצצה. מאז פיתוח הפצצה ב-2003 ועד ל-2017, טרם נעשה בה שימוש מבצעי - בעיקר עקב החשש לפגיעה באזרחים.
לאחר הטלתה, דובר הפנטגון מסר כי הפצצה הובאה לאפגניסטן "לפני זמן מה" כדי לפגוע במעוז המדינה האסלאמית בננגרהאר, הנמצא ליד הגבול הפקיסטני. דייוויד מרטין, כתב הביטחון הלאומי של CBS, אמר כי התכנון להטלתה באזור החל עוד במהלך כהונתו של נשיא ארצות הברית, ברק אובמה. ההוראה להשתמש בפצצת מואב ניתנה על ידי מפקד כוחות ארצות הברית באפגניסטן, הגנרל ג'ון ניקולסון. דובר משרד ההגנה של אפגניסטן, הגנרל דאולט וזירי, אמר שבעקבות הניסיונות הכושלים של הצבא האפגני לחדור לאזור, כמו גם אי השמדת המנהרות על ידי מלט"ים ומטוסי קרב, הוחלט להשתמש בפצצה מסיבית כדי להשמיד את רשת המנהרות ההררית שהפכה את הנפה למעוז המדינה האסלאמית באפגניסטן.

התקיפה

בשעה 7.32 בבוקר (שעון אפגניסטן), פצצת מואב הוטלה בנפת אצ'ין במחוז ננגרהאר בסמיכות לגבול עם פקיסטן כשהיא יוצרת גל הדף עצום. לדברי מפקד מחוז אצ'ין, התקיפה תואמה היטב עם הצבא האפגני והכוחות המיוחדים שהודיעו על כך למנהיגי השבטים המקומיים על מנת שיפנו את האזרחים מהאזור. על פי הגרדיאן, לאחר ההפצצה כוחות של ארצות הברית ואפגניסטן סקרו את האזור רגלית על מנת לאמוד את הנזק מקרוב. הדיווחים הראשונים מהאזור המופצץ דיברו על 36 לוחמי דאעש הרוגים, אך המנין גדל בימים שלאחר מכן כאשר יחידות הסיור של ארצות הברית ואפגניסטן ביקרו באתר ההפצצה. ב-14 באפריל, מפקד המשטרה של מחוז ננגהר מסר לתקשורת האפגנית ש-82 חמושים נהרגו, בעוד שמפקד נפת אצ'ין אמר לסוכנות הידיעות AEP שלפחות 92 חמושים נהרגו.
 ב-15 באפריל דווח שבההפצצה נהרגו 94 חמושים בהם 4 מפקדים, וב-18 באפריל בכיר ביטחוני אפגני מסר שנהרגו 96 חמושים, כולל 13 מפקדים.
לדברי משרד ההגנה האפגני, כל הנפגעים מההפצצה השתייכו למדינה האסלאמית, ועל פי הצהרות נוספות של גורמי ממשל באפגניסטן, בין ההרוגים היו 13 לוחמים זרים מהודו. סוכנות הידיעות של המדינה האסלאמית - "אמאק", פרסמה הודעה בה נטען שלא כל ההרוגים מצאו את מותם בעקבות ההפצצה. על פי משרד ההגנה האפגני, לא היו נפגעים אזרחיים בתקיפה האווירית, אך חבר פרלמנט מקומי מסר שנהרגו שני תושבי הכפר שודל הסמוך לאתר ההפצצה ולגבול הפקיסטני, ומספר מבנים במרחק 1.5 קילומטר מהאתר נפגעו מגל ההדף.
זמן קצר לאחר ההפצצה, חודשה הפעילות הג'יהאדיסטית באזור. ב-27 באפריל, נהרגו שני אנשי המבצעים המיוחדים של ארצות הברית על ידי המדינה האסלאמית בסמיכות לאזור שבו הוטלה הפצצה; כתב ה-BBC ציטט קצין אפגני שמסר שישנם מאות מנהרות דומות באזור.