מיעוטים בישראל

סוגי המיעוטים בישראל

מגוון קבוצות המיעוט בישראל הוא רחב, לחלקם פרמטרים רבים של קבוצת מיעוט ולחלקם מאפיין מיעוט יחיד. לדוגמה, קבוצת המיעוט הגדולה בישראל - האוכלוסייה הערבית נבדלתם בפנים הלאומיים, אתניים, תרבותיים, דתיים, ולשוניים, ולעומתה המיעוט השני בגודלו - האוכלוסייה החרדית נבדלת בעיקר בפן הדתי והתרבותי.

בני זוג של יהודים ישראליים

בעקבות גל העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים מחד גיסא, והגעת מאות אלפי מהגרי עבודה לישראל מאידך גיסא, החמיר משרד הפנים את מדיניות ההתאזרחות. נכון לנתוני משרד הפנים לשנת 2002, מצויים בישראל קרוב ל-5,000 בני זוג לא יהודים של ישראלים אשר אינם זכאים לאזרחות מכוח חוק השבות.
בשלב זה יכול לקבל בן הזוג מעמד של אזרח לאחר הליך מדורג שאורכו כחמש שנים.

העבריים מדימונה

העבריים מדימונה היא קבוצה דתית קטנה שחבריה מאמינים שהם צאצאי אחד מעשרת השבטים האבודים. מרביתם חיים בדימונה, וישנן קהילות של העבריים מדימונה גם בערד, בטבריה ובמצפה רמון.
חברי הקבוצה קיבלו רק מעמד של תושבי קבע, ולא אזרחות, מאחר שרצו להישאר אזרחי ארצות הברית.
בתחילת 2004 נתן משרד הפנים לחברי הקבוצה מעמד של תושב קבע, עם פטור משירות בצה"ל. עם זאת, רבים מבני העדה משרתים כיום במגוון תפקידים בצבא, לרבות בתפקידים קרביים.

אפליה

ההצהרות וההכרזות של מנהיגי המדינה – החל במגילת העצמאות וכלה במערכות הבחירות השונות במהלך חייה של מדינת ישראל – הועמדו במבחן לאורך שנות קיומה של המדינה נוכח טענותיהם של קבוצות המיעוט כנגד אפליה. יש הטוענים כי האזרחים בני המיעוטים בישראל הן אוכלוסייה חלשות, הזוכות ליחס פחוּת מזה שזוכים לו קבוצות אחרות.

אפליה בשוק העבודה

חלק ניכר מן הטענות על קיפוח נסב סביב סיכויי עבודה ושכר. טענות אלה נשמעות אף על ידי בני המיעוטים המשרתים בצה"ל, תוך שהם מתלוננים על כך שהם מספיק טובים כדי להילחם, אך לא להתקבל לעבודה בחלק מהמקומות.
האיסור על אפליה בהעסקה חל על תנאי העבודה, הקידום, הפיטורים, פיצויי הפיטורים ותנאי הפרישה, אולם מיון הנגזר מאופיים וממהותם של התפקיד או המשרה אינו בגדר אפליה. חריג זה מאפשר לעיתים למעסיקים להפלות אזרחים מקבוצות מיעוט בקבלה לעבודה, בין היתר בטענה כי קיימת בעיה ביטחונית בהעסקת ערבים במקום.
טענה נוספת של מעסיקים עוסקת במיקום המגורים של המיעוטים. בכפרים רבים של מיעוטים הניידות בתחבורה ציבורית מהכפר מוגבלת, דבר שעלול לפגוע באפשרות של המיעוטים להגיע בזמן למקום העבודה. 
כלים נוספים שעלולים לגרום לאפליית מיעוטים במקומות העבודה, הן דרישות כגון שירות צבאי, או עברית כשפת אם.
הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים, הנמצאת במשרד ראש הממשלה, אחראית על שיפור שילובם של בני המיעוטים בכלכלת ישראל.

ייצוג חסר בתפקידים בכירים

בני המיעוטים בישראל אינם זוכים לייצוג הולם בתפקידים בכירים במגזר הציבורי.
מספר הדירקטורים במגזר הערבי הדרוזי והצ'רקסי, נמוך ממספרם היחסי באוכלוסייה.

אפליה בהקצאת משאבים

שנים רבות קיימת בישראל אפליה כלפי ערבים בהקצאת משאבי המדינה.
בשנים 1980-2003 ירדה הצפיפות בכיתות, אך עדיין במגזר הערבי גדולה הצפיפות ב-11% בהשוואה לצפיפות בכיתות במגזר היהודי.
לטענת הערבים, המדינה מקצה יותר קרקעות למגזר היהודי מאשר למגזר הערבי ומפלה אותו במדיניות התכנון.
אף על פי שהחוק בנושא הקמת תאגידי מים וביוב נחקק לפני כחמש שנים, ומאז הוקמו כבר עשרה תאגידי מים וביוב במגזר היהודי, עד שנת 2008 לא הוקם אף תאגיד במגזרים הלא-יהודיים. בשנת 2008 הוקמו שני תאגידי ביוב למגזר הערבי, האחד לאזור נצרת והשני לכפרי הגליל התחתון. התאגידים הוקמו בעקבות החלטת ממשלה מיוחדת מפברואר 2007, שקבעה מענקים נדיבים לרשויות במגזר הלא יהודי אשר יקימו תאגיד מים וביוב עד חודש ינואר 2008. בגין המהלך יקבלו הרשויות סכום של 76 מיליון ש"ח, הן כמענקים והן כהחזר מילוות עבר שנטלו בגין משקי המים והביוב. בנוסף, צפוי תאגיד הרי נצרת, לקבל סכום של כ-13 מיליון ש"ח כמענק לטובת פיתוח תשתיות מים וביוב חדשות. התאגידים יתנהלו כחברות עסקיות לכל דבר, ויתקיימו מגביית מסים אשר יעברו ישירות לקופתם.

העדפה מתקנת

ב-14 ביוני 1993 הוחלט בוועדת השרים לענייני תיאום ומנהל להוסיף במשרדי הממשלה 120 משרות לעובדים מן המגזר הערבי והדרוזי. התוכנית בוצעה בשלושה שלבים עד שנת 1997, ובשלב זה לא נקבע המשך למבצע.
בשנת 2000 תיקנה הכנסת את חוק החברות הממשלתיות, והוסיפה דרישה להבטחת ייצוג הולם לבני המיעוטים.
בית המשפט העליון הוציא מספר פסקי דין התומכים עקרונית בהעדפה מתקנת כלפי ערביי ישראל.
בשנת 2006 התקבלה החלטת ממשלה לסבסד הוצאות פיתוח תשתיות לבנייה חדשה לחיילים משוחררים במגזר הבדואי בצפון ובמגזרים הדרוזי והצ'רקסי ברמה זהה לזו שניתנת לחיילים משוחררים יהודים.
בשנת 2007 הוקמה ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.