google/wiki40b huggingface dataset:
פסיפס

פְּסֵיפָס (בלעז: מוֹזָאִיקָה) הוא יצירת אמנות שבה מורכבות פיסות אבן שונות וססגוניות ליצירת תבנית גרפית. האבנים משובצות בתוך מלט או חומר אחר המחבר ביניהן.
אופי השימוש בפסיפסים מגוון. לעיתים הפסיפס הוא ללא דוגמה, ולעיתים משולבים בו דגמים ודמויות. בעת העתיקה שימש הפסיפס כחיפוי רצפה למבני ציבור, מבני דת, בתי מרחץ, בתי מגורים ועוד. איכותו של הפסיפס נמדדת בגודל האבנים המשובצות בו (ככל שהן קטנות יותר יכול האמן ליצור עיטור מורכב יותר), וכן ביכולתו של האמן ליצור נפחיות של הדמויות והעיטורים (על ידי תיאור אור-וצל) בעזרת אבני הפסיפס.
הדגמים ברצפות הפסיפס היו לקוחים, כנראה, מתוך 'ספר דגמים' שהיה ברשות אמני הפסיפס, וחזרו במקומות שונים (דמיון בולט, למשל, נמצא בין הפסיפסים שנעשו בעבר הירדן לאלו של ארץ ישראל בתקופה הביזנטית).

פסיפסים בעת העתיקה

הפסיפסים הראשונים בתרבות המערבית (מהמאה ה-6 לפנה"ס) נמצאו בגורדיון (טורקיה של היום) והיו עשויים חלוקי נחל בלתי מסותתים. בטכניקה זו יוצרו בתחילה צורות גאומטריות פשוטות אך במהרה התפתחה השיטה לכדי תיאור אילוסיוניסטי צבעוני על טהרת האבן הטבעית.
פסיפסים שנמצאו מסוף המאה ה-3 לפנה"ס עשויים כבר קוביות אבן מסותתות ומשוייפות.
לקראת המאה הראשונה לספירה מתחילות המוזאיקות לעטר קירות ולא רק רצפות. בעקבות התפתחות זו מתפתח גם השימוש באבני מוזאיקה- טסרה מזכוכית. דבר המאפשר פלטת צבעים רחבה בהרבה וייצור טסרות זהב.

פסיפסים בימי הביניים

במעבר הדרגתי עולות המוזאיקות מהרצפה לקירות ותקרות, לא מעט בעקבות קודקס תאודוסיאנוס (427 לספירה) שאסר הצבת סמלים דתיים על רצפות. בתקופה זו החומר השלט נעשה טסרת הזכוכית, אבן משמשת בעיקר ליצירת עור הפנים והידיים של הדמויות. התיאור נהיה קאנוני יותר ופחות אילוסיוניסטי.

פסיפסים באמנות המודרנית

לאחר ירידת חינו של הפסיפס בתקופת הרנסאנס, הוא זכה לתקופת זוהר נוספת שתחילתה בהקמת סדנת הפסיפס האפיפיורית בתחילת המאה ה-18. סדנה זו הוקמה לשם העתקת יצירות אמנות חשובות בטכניקת המוזאיקה אך עד מהירה החלו לייצר בסדנא גם מוזאיקות חדשות.
ב- 1804 הקים נפוליאון סדנאת מוזאיקה קיסרית.
במחצית המאה ה-19, פיתח הדוקטור אנטוניו סאלוויאטי מוונציה את ייצור המוזאיקה לכלל תעשייה. בית המלאכה שלו היה אחראי לכמה מהמוזאיקות החשובות של התקופה, כגון מונומנט הנסיך אלברט בלונדון, עמוד הניצחון של ברלין ועוד.
ב-1889 הוקם בברלין מפעל המוזאיקה פול & ואגנר שנחל הצלחה עולמית ואף נפתח עבורו סניף שני בארצות הברית.
באמנות החדשה קיים שימוש בפסיפס והוא מופיע בפסלים ומיצגים. בתל אביב מוצגים שני פסיפסים מאבנים צבעוניות מעשה ידיו של נחום גוטמן: בשדרות רוטשילד ובמבואת הכניסה המערבית של מגדל שלום. האמנית דינה שנהב יוצרת פסיפסים המציגים דימויים מן העיתונות היומית תוך שימוש בחומרים מתכלים כגון ספוגים צבועים. אמנים ישראלים נוספים המשתמשים בפסיפס ביצירותיהם: דוד וקשטיין ואילנה שפיר.
בעידן המודרני, מומש רעיון הפסיפס, באמצעים טכנולוגיים, המאפשרים הפקת פסיפס תמונות - תמונה המורכבת מתמונות קטנות.

פסיפסים מפורסמים

פסיפסים מפורסמים ניתן לראות בכנסיית 'איה סופיה' באיסטנבול, בכנסית סן ויטאלה ברוונה שבאיטליה, במאוזולאום של 'גאלה פלאצידיה' באיטליה, בעתיקות פומפיי והרקולנאום, ברצפת כנסייה במידבא שבירדן הידועה כמפת מידבא ועוד.
בישראל התגלו מאות רצפות פסיפס מתקופות עתיקות, בבתי מרחץ רומיים וביזאנטיים, בבתי כנסת, במסגדים, בכנסיות, בגתות תירוש, בבתים פרטיים ובמבני ציבור ועוד. בין הפסיפסים בישראל מפורסמים הפסיפסים בעיר הרומית-ביזנטית ציפורי, הפסיפס שבבית הכנסת הקדום בבית אלפא המציג את גלגל המזלות, והפסיפס בבית הכנסת בעין גדי.
הולה הופ

הוּלָה הוּפ (חישוק הולה) הוא צעצוע דמוי-חישוק אשר נועד לסיבוב מסביב למותניים.
מטרת המשחק היא להחזיק את החישוק מעל פני הקרקע למשך מספר סיבובים גדול ככל שניתן. 
חישוק הפלסטיק בו משתמשים במשחק פותח על ידי ארתור מלין האמריקאי בהשראת חישוק במבוק אוסטרלי אשר שימש את האבוריג'ינים. במרץ 1958 הושק הצעצוע; אשתו של ארתור מלין, סוזי מלין, שהייתה סוכנת המכירות של המוצר, עברה מעיר לעיר והדגימה את אופן השימוש בחישוק.
בתוך זמן קצר זכה החישוק להצלחה בקרב מבוגרים וילדים כאחד, ותוך ארבעה חודשים נמכרו 25 מיליון חישוקים. ברית המועצות והרפובליקה העממית של סין החרימו את החישוקים בטענה שהם מוצרים קפיטליסטיים. אף אישים מפורסמים (כגון מלכת ירדן) השתמשו בחישוק. בנובמבר 1958 הגיע הצעצוע לישראל,}}. ההתלהבות העזה מהחישוק פגה במהירות במהלך 1959.
החישוק משמש עד היום כעזר בשיעורי התעמלות, אך לא באופן השימוש המקורי שלו. לדוגמה, הוא משמש לסימון מעגלים על הרצפה (במשחק ים יבשה) או כדלגית לגיל הרך.
ההולה הופ והליך המצאתו היוו חלק מרכזי בסרטם של האחים כהן "הקפיצה הגדולה".
בתחילת שנות ה-2000 חזר החישוק לאופנה בתחום ה"הופ דאנס" - שילוב של ספורט, קרקס וריקוד שבהם משתמשים בחישוקי הולה הופ מקצועיים.
ישנם סוגים שונים של חישוקים המיועדים לתרגילים שונים ודרגות שונות של קושי.
כיום ישנם מדריכים וקהילה בישראל אשר מוקדשת להופ דאנס. רוני יוכמן, נערה בת 18, נחשבת כיום לאלופת הארץ בתחום.
ליז רוז

ביוגרפיה

ליז רוז נולדת בדאלאס, טקסס שבארצות הברית, ב-22 בדצמבר 1960. היא התחילה את הקריירה שלה בתחילת שנות ה-2000 ובמהלכה עבדה ביחד עם אמנים שונים כדוגמת טיילור סוויפט, קיילי מינוג, נלי פורטדו, ג'ול וכדומה.
רוז ידועה בעיקר בשל עבודתה עם סוויפט בה השתיים כתבו שלל להיטים כדוגמת; "You Belong with Me", "White Horse" וכדומה.
כביש 7213

ייחודו של הכביש

כיוונו הכללי של הכביש זה הוא מצפון לדרום, על אף שמספר הכביש הוא אי-זוגי, שניתן בדרך כלל לכביש שכיוונו הכללי הוא ממזרח למערב.

דרך קריית עמל

הכביש משתלב עם דרך קריית עמל למשך 1.2 ק"מ - כחצי מאורך הדרך כולה. לאחר מכן, הוא מתפצל לשלוחה שלו שמגיעה לאחר 300 מטרים לכיכר שמקשרת אותו עם רחוב אליהו התשבי ועם רחוב ללא שם - סיומו של הכביש.
הספקטרום הטורדני כפייתי

הפרעות הספקטרום האובססיבי קומפולסיבי (טורדני כפייתי) הוא שם כולל למספר הפרעות שיש להן מרכיבים דומים להפרעה טורדנית-כפייתית. הפרעות הספקטרום מאופיינות במחשבות טורדניות או בהתנהגות כפייתית. כיום יש מחלוקת בין חוקרים בתחום לגבי איזה הפרעות צריכות להיכלל בספקטרום, לרוב יש הסכמה כי חרדת בריאות, הפרעת גוף דיסמורפית (BDD) תלישת שיער כפייתית (טריכוטילומניה), חיטוט בעור, התמכרות לאינטרנט וקניות כפייתיות שייכות לספקטרום. מצבים נוספים שיש מחלוקת לגביהם כוללים בין היתר הפרעות אכילה, פיקה, פרפיליה ותסמונת טורט.

טיפול בהפרעות הספקטרום

הטיפולים בהפרעות הספקטרום דומים למדי וכוללים טיפול קוגניטיבי התנהגותי (CBT) וטיפול תרופתי במידת הצורך. אופי הטיפול, הן התרופתי, והן הקוגניטיבי התנהגותי, משתנה בהתאם להפרעה. כך למשל, בחרדת בריאות ו-BDD נעשה שימוש בטיפול בחשיפה ומניעת תגובה במסגרתו האדם נחשף לתכנים וטריגרים הגורמים לו מצוקה ולומד לא להגיב בצורה טקסית, ואילו בטריכוטילומניה נעשה שימוש בטכניקה של היפוך תגובה במסגרתה האדם לומד לבצע פעולות אחרות במקום תלישת שיער כשהדחף תוקף אותו.
יחסי יוון–סורינאם

סקירה כללית

בין הרפובליקה ההלנית לבין רפובליקת סורינאם מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים. על פי משרד החוץ היווני: "היחסים בין שתי המדינות הם יחסים מצוינים ובין שתי המדינות שיתוף פעולה נפלא, בין היתר בארגונים המולטילטרליים בהם מרבה סורינאם לתמוך בהצעות היווניות ולהפך".
אין קהילה יוונית מסודרת בסורינאם, יוונים אחדים מתגוררים באזור. עם זאת, ישנה נוכחות תיירותית של יוונים באזור ושייטים יוונים מרבים לעגון בנמלי ובחופי רפובליקת סורינאם.
יחסי הונדורס–מקסיקו

היסטוריה

להונדורס ומקסיקו יש היסטוריה משותפת. שתי המדינות היו מושבות לאימפריה הספרדית. זמן קצר לאחר עצמאות האזור ב-1821, הונדורס השתייכה לאימפריה המקסיקנית הראשונה עד 1823, כאשר היא הצטרפה לפרובינציות המאוחדות של מרכז אמריקה. ב-1838, הונדורס הפכה לאומה עצמאית.
הונדורס ומקסיקו כוננו יחסים דיפלומטים ב-1879. ב-1908, הקימו שתי המדינות נציגויות דיפלומטיות זו בזו. באותה השנה, נחתם הסכם "ידידות, מסחר וניווט" בין שני העמים. ב-1943, הועלו הנציגויות התושבות לדרגת שגרירות.
מקסיקו הייתה מעורבת באופן פעיל בהונדורס לאורך ההיסטוריה הסוערת של המדינה, אשר כללה הפיכה צבאית, שלטון צבאי, התערבות אמריקאית ומלחמות עם מדינות שכנו. בשנת 1969, הונדורס יצאה למלחמה עם שכנתה אל סלוודור, המכונה מלחמת הכדורגל אשר מקסיקו התערבה בה בצורה דיפלומטית וניסתה לפתור את הבעיות בין שתי המדינות. ביוני 2009, הודח נשיא הונדורס מנואל זלייה בהפיכה. כמו כמה מדינות נוספות באמריקה הלטינית, מקסיקו ניתקה זמנית את היחסים הדיפלומטים עם הונדורס. ביולי 2010, חודשו היחסים הדיפלומטים בין הונדורס למקסיקו.

הגירה

במשך מספר עשורים, מקסיקו הייתה תחנת מעבר לאלפי מהגרים מהונדורס שעברו דרך מקסיקו בדרכם לארצות הברית. מהגרים רבים מהונדורס נמלטו לארצות הברית בשביל הזדמנות כלכלית טובה יותר, או כדי להימלט מפשע וכנופיות אלימות בארצם.בשנת 2014, מקסיקו גירשה 33,000 מהגרים מהונדורס חזרה לארצם.
הן ממשלות הונדורס והן ממשלות מקסיקו הגבירו את שיתוף הפעולה ההדדי כדי לספק סיוע משפטי והומניטרי למהגרים מהונדורס במקסיקו, ולהילחם בסחר בבני אדם ובאלימות נגד מהגרים במקסיקו. שתי המדינות הסכימו להילחם גם בנוכחות קרטלים מקסיקנים בהונדורס
בשנת 2010, היו כ-10,991 אזרחי הונדורס החיים באופן חוקי במקסיקו.

יחסי מסחר

בשנת 2001, חתמו שתי המדינות יחד עם גואטמלה ואל סלוודור על הסכם סחר חופשי. בשנת 2013, הורחב הסכם הסחר החופשי גם עם המדינות קוסטה ריקה וניקרגואה. בשנת 2014, סך הסחר בין מקסיקו להונדורס הסתכם בכ-996 מיליון דולר.

יחסים דיפלומטים

הונדורס מחזיקה בשגרירות במקסיקו סיטי ו-7 קונסוליות נוספות ברחבי מקסיקו. מאידך, מקסיקו מחזיקה בשגרירות בטגוסיגלפה וקונסוליה בסן פדרו סולה.
ענף זית (סמל מנדטורי)

ענף זית הוא סמל אשר שימש את שלטונות המנדט הבריטי כסימן רשמי בארץ ישראל בהזדמנויות שונות. הסמל שימש לייצוג כוחות הצבא הבריטי שגויסו בארץ ישראל, וכמו כן, הופיע על גבי מטבעות מנדטוריים ועל חלק מהבולים שהופקו בתקופת המנדט. 
ישנן מספר סברות הנוגעות לסיבת הבחירה בענף-הזית כסמל של ארץ ישראל המנדטורית. מקובל להעריך כי במסגרת ניסיונו של ממשל המנדט להימנע משימוש בסמלים דתיים, נבחר ענף-הזית כסמל אוניברסלי לשלום. כמו כן, ייתכן כי הסמל נבחר מכיוון שהזית הוא עץ נפוץ בגאוגרפיה הארץ-ישראלית.

תיאור הסמל

הסמל מציג ענף עלה-זית הניצב בצורה אנכית. 
מעבר לכך, ניתן לזהות הבדלים גרפיים קלים בין הופעות שונות של הסמל:
כמות העלים: במרבית המקרים, הסמל כולל 7 עלי זית: 3 לכל כיוון ואחד לגובה. בחלק מהמקרים נעשה שימוש בסמל ובו ענף זית בעל 5 עלים בלבד: 2 לכל כיוון ואחד לגובה.
זיתים: במרבית המקרים, הסמל כולל בין 4 ל-6 זיתים המופיעים בין החוטר לעלים. לעומת זאת, בחלק מהופעות הסמל, לא ניתן לזהות זיתים כלל.
קרקע: במקומות בו מופיע סמל ענף-הזית, לעיתים נראה הענף נעוץ בקרקע. לעומת זאת, לעיתים הענף עומד בפני עצמו ללא תיאור של קרקע או בסיס אחר כלשהו.

ענף הזית לאחר תקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל

לאחר סיום המנדט הבריטי בארץ ישראל המשיך ענף הזית להופיע באותות ובסמלים שונים של מדינת ישראל. דוגמה בולטת לכך היא השימוש בזוג ענפי זית אנכיים בסמל מדינת ישראל (משני צדי המנורה). כמו כן, ענף-הזית מופיע בסמלים, אותות ודרגות קצונה בצבא הגנה לישראל.
רותם פורת

ביוגרפיה

פורת גדלה בקיבוץ בית ניר ולמדה בצפית. היא החלה להתאמן בקיבוצה בהדרכת אביה, דני פורת, בעברו שחיין מצטיין ובהמשך היא התאמנה בקבוצת השחייה של הפועל בני שמעון בהדרכתם של שרה שלהבת ואברי גביש. בגיל 16 עברה להתאמן בהפועל גש"מ בהדרכתו של גרשון שפע.

1980

באליפות הפועל של מחוז ירושלים שנערכה בספטמבר 1980 קבעה פורת במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש לגילאי 11 של 35.9 שניות.

1983

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1983 זכתה פורת ב-3 מדליות כסף אישיות, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:22.12 דקות, אחרי נוגה ויזל (1:19.09 דקות) ולפני מירב גת ממרכז וייסגל (1:23.51 דקות), במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:59.20 דקות, אחרי נוגה ויזל (2:52.75 דקות) ולפני דליה ארבלי מהפועל ימק"א ירושלים (3:00.20 דקות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:09.26, אחרי הדר רובינשטיין (1:06.96 דקות) ולפני ליאור בירקאן (1:09.49 דקות).

אלופת ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1984 זכתה פורת ב-4 מדליות אישיות, 1 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:20.43 דקות, לפני השיאנית הישראלית נוגה ויזל (1:21.61 דקות) וזוהר לבנסברג, מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 29.31 שניות, אחרי אילה הדר (28.96 שניות) ולפני מירב הדר (29.42 שניות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:09.28 דקות, אחרי הדר קליינמן ממכבי קריית אונו (1:07.10 דקות) ולפני ליאור בירקאן (1:10.10 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של, 2:36.27 דקות, אחרי קליינמן שקבעה שיאים ישראלים חדשים לגילאי 14–18 של 2:30.56 דקות, ונוגה ויזל (2:35.20 דקות).

1985

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1985 זכתה פורת ב-4 מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:16.04 דקות, אחרי הדר רובינשטיין (2:13.22 דקות) ולפני איילת שלזינגר (2:17.44 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:45.37 דקות, אחרי רובינשטיין (4:35.52 דקות) ולפני קרן סדן מהפועל עמק הירדן (4:48.47 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:08.67 דקות, אחרי הדר רובינשטיין ולפני איריס קומן (1:10.06 דקות) ובמשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:20.92 דקות, אחרי זוהר לבנסברג (1:20.89 דקות) ולפני ענת אסף מהפועל עמק הירדן (1:21.88 דקות).

1986

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר 1986 זכתה פורת במדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:08.32 דקות), אחרי הדר קליינמן ממכבי קריית אונו (1:06.09 דקות) ולפני איריס קומן (1:08.46 דקות).

שיאנית ישראלית

בתחרות שנערכה בבריכת הטכניון בחיפה (בריכה אולימפית), במאי אותה שנה קבעה פורת שני שיאי יסוד ישראלים חדשים, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 32.08 שניות ובמשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 37.95 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה פורת ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.28 דקות, אחרי ענת ישראל (1:02.12 דקות) ולפני ורד ליברמן (1:04.02 דקות), שתיהן ממכבי תל אביב ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:08.92 דקות, אחרי הדר קליינמן (1:07.35 דקות) ולפני מורין פרידמן (1:10.14 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 29.31 שניות, אחרי ענת ישראל (28.62 שניות) וענת לויט מהפועל הוד השרון בית ברל (28.68 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר.
המעבדה הלאומית לפיזיקה

המעבדה הלאומית לפיזיקה בישראל פועלת במסגרת משרד הכלכלה והתעשייה ומחזיקה את אבות המידה (יחידות המידה הרשמיות) של ישראל בתחומים: אורך, מסה, טמפרטורה, מתח חשמלי התנגדות חשמלית, לחץ, ואקום, כמות החומר וזמן.
המעבדה הוקמה ב–1951 על ידי צבי תבור, שניהל אותה במשך 25 שנים. בשנים הראשונות פעלה המעבדה במרתף של בניין ג'נרלי בירושלים, ממנו עברה למחנה שנלר ובשנת 1960 עברה למשכנה הנוכחי בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים.
במעבדה פועלים מכשירי מדידה מדויקים, המאפשרים מתן שירות לתעשייה בתחומי כיול ודיוק. בהתאם לחוק קביעת הזמן המעבדה קובעת בישראל את זמן אוניברסלי מתואם.
עד תחילת המאה ה-21 העסיקה המעבדה 40 עובדים, אך בהמשך הצטמצמה פעילותה ובשנת 2017 הועסקו בה שלושה עובדים בלבד. בשנת 2009 איבדה המעבדה את ההכרה של הלשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות (BIPM), ועקב כך היא מוגבלת בשירותיה, והתעשייה הישראלית רוכשת שירותים מסוג זה בחו"ל או מספקים פרטיים בישראל.
פני קדם

הקמה והתפתחות

בשנת 1994 הוצבו קרוואנים במקום לטובת שכונה מזרחית ליישוב הסמוך מיצד, ושימשו למוסד חינוכי 'מצודת דוד' עבור בני נוער בסיכון בסיוע משרד השיכון ומשרד הדתות. לאחר סגירת המוסד והידלדלות מספר התושבים בשכונה - ב-כ"ט באב תש"ס (30 באוגוסט 2000) עלה לקרקע גרעין 'עפני'. הגרעין מנה שלוש משפחות ושלושה רווקים.
מ-2005 התקיימה במקום למשך מספר שנים "עפיפוניאדה" - אירוע המוני סביב עפיפונים, כולל סדנאות ותצוגות.
ביישוב מבני קבע וקרוואנים, בית כנסת, מקווה נשים ומקווה גברים, גני ילדים, סניף בני עקיבא וספרייה.

תעסוקה וחקלאות

תושבי היישוב מתפרנסים ממקצועות חופשיים ויש כמה מהם העוסקים גם בחקלאות סביב היישוב, שם הוכשרו יותר מ-200 דונם אדמה לצורך חקלאות, והם מנוצלים בעיקר לכרמי זיתים וענבי יין. לחקלאים חוזה חכירה עם החטיבה להתיישבות של הסוכנות היהודית.
החל משנת 2017 ניתנת לתושבי יישוב זה הטבת מס בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה.
שרה פיזנטי

שרה פיזנטי (נולדה 1933) היא רופאת שיניים ישראלית, פרופסור מן המניין בבית הספר לרפואת שיניים באוניברסיטה העברית בירושלים, לשעבר יועצת בתחום רפואת הפה למחלקת עור ומין במרכז רפואי הדסה, חלוצת מחקר וטיפול בתחום מחלות עור המתבטאות בפה בישראל.
תחומי העניין שלה כוללים שיקום הפה ורפואת הפה.

ביוגרפיה

פיזנטי נולדה בשנת 1933 בבולגריה.
בין השנים 1953–1959 למדה פיזנטי רפואת שיניים בבית הספר לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית בירושלים. בין השנים 1959–1965 התמחתה פיזנטי ברפואת הפה, בבית הספר לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית.
בין השנים 1963–1965 התמחתה פיזנטי במחלות עור ומין, במחלקת עור ומין, בבית החולים הדסה, ירושלים.
משנת 1966 משמשת פיזנטי יועצת בתחום רפואת הפה למחלקת עור ומין, בבית החולים הדסה, ירושלים.
החל משנת 1989 פיזנטי פרופסור מן המנין בבית ספר לרפואת שיניים, האוניברסיטה העברית בירושלים.
כיום פיזנטי פרופסור-אמריטוס.
קסאי לוק ומרנה

עלילה

קסאי, נער אמיץ משבט אפריקני קטן, ממונה על ידי הוגוטם מכשף הכפר לצאת למשימות קשות ומסוכנות, שמטרתן להחליש את שליטת האל הרשע טוגום בשבטם. כדי לעשות זאת קסאי צריך לאסוף כל מיני חפצים מרחבי אפריקה, להחזיר אותם לכפרו, ולהציע אותם כמנחה לאלת הכפר שלו, קורי, וכך להפוך אותה לחזקה יותר מטוגום. לקסאי עוזרים לוק, ארנב אנושי וחכם שדובר את שפת האדם וחיות אחרות, ומרנה, נערה שטוגום, באחד מניסיונותיו לעצור את קסאי מלהצליח במשימתו, קילל. מאז קללתו של טוגום מרנה נהפכת לאיילה כשהשמש מפציעה, וחוזרת לצורתה הרגילה כשהשמש שוקעת, ובמהלך הסדרה קסאי מנסה לבטל קללה זו. בסוף הסדרה צריך קסאי להביא את נשימתו של טוגום כדי להעיר סופית את האלה קורי, ולצורך כך נאלץ לגרום לקוף של טוגום לנשוך את לוק ובכך להביא את לוק להראות להם את הדרך. לאחר שהעיר את קורי מתברר שקורי וטוגום הם זוג ובגלל שהאלה קורי עזבה אותו הוא הטיל את הקללה עליה ועל הכפר. לאחר שהתאחדו האלה קורי אומרת לקסאי לחפש בין המתים החיים שמצא אצל טוגום את החצי השני לתליון שלו ושם הוא מוצא את הוריו, בסוף הסדרה קסאי ומרנה מתחתנים.
דובוני אכפת לי

דובוני אכפת לי (באנגלית: Care Bears) הוא זיכיון מדיה שבבעלות חברת "Those Characters from Cleveland", חברת בת של חברת כרטיסי הברכה "American Greetings".
המוצר המקורי בזיכיון היה סט כרטיסי ברכה ששווקו על ידי חברת כרטיסי הברכה האמריקאית "American Greetings" בשנת 1981, בהם מופיעים דובים בצבעים שונים אשר לכל אחד מהם סמל ייחודי על בטנו המייצג את אישיותו. העיצוב המקורי עבור כרטיסי הברכה נוצר בידי האמנית האמריקנית אלנה קוצ'אריק. בעקבות הצלחת הכרטיסים, בשנת 1983 החלה חברת Kenner לייצר דובי צעצוע אשר הסתמכו על העיצוב המקורי של הדובים בכרטיסי הברכה. 
בהמשך הופקה סדרת אנימציה של דובוני אכפת לי אשר שודרה בארצות הברית בסינדיקציה בין השנים 1985 ו-1988. בעקבות הצלחת הסדרה נוצרו שלושה סרטי דובוני אכפת לי אשר הוקרנו בשנים 1985, 1986 ו-1987. 
בשנת 2002, דמויות הדובים הושקו בעיצוב מחודש יחד עם מוצרים נלווים חדשים. קו הצעצועים החדשים היו בעלי תכונות מתקדמות כגון הדלקת אור בבטן כתוצאה ממגע ודובים זוהרים בחושך. בנוסף לכך בשנים 2004 ו-2005 יצאו שני סרטי אנימציה ממוחשבת של דובוני אכפת לי. 
בשנת 2007 דמויות הדובים שוב עוצבו מחדש. במהלך שנת 2007 ביום השנה ה-25 של קו הצעצועים, יצא סרט נוסף באנימציה ממוחשבת של דובוני אכפת לי.

הדמויות הרעות

מספר נבלים שונים מנסים בסדרות ובסרטים לסכל את משימותיהם של הדובונים כי מטרתם היא למצוא את מחבוא ארץ אכפתיה ולקחת את סמלי הבטן של הדובונים. במהלך העונה הראשונה של הסדרה המקורית משנות השמונים היה זה פרופסור לב קר הרשע ועוזרו לב שפל ובעונה השנייה של אותה הסדרה הנבל הראשי היה "חסר לב" ועוזריו ספחת וצרחת. בסדרה החדשה משנת 2007, המשודרת כיום בישראל בערוץ הופ, נלחמים דובוני אכפת לי בנבל בשם דוב זדון ועוזריו הרובוטים אשר מנסים להשמיד את ממלכת אכפתיה.

מוצרים נלווים

לאורך השנים הופקו מוצרים נלווים רבים של דובוני אכפת לי שכוללים בין היתר ממתקים, כיסויים לפלאפונים, מדבקות, וביגוד.

ספרים

לאורך השנים נכתבו ספרי ילדים רבים אשר עלילתם מתמקדת באחת מדמויות הדובים או הדודנים בסדרה. מעל 45 מיליון ספרי דובוני אכפת לי נמכרו במהלך שנות השמונים. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 חברת Scholastic Press הוציאה שני ספרים המבוססים על הסרטים התלת ממדיים החדשיים של דובוני אכפת לי.

מוזיקה

בשיא הפופולריות של הזיכיון במהלך שנות השמונים נמכרו תקליטורים שונים המבוססים על זיכיון. בהמשך העשור יצאו גם אלבומי פסקול של שני הסרטים הראשונים.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 יצאו מספר תקליטורים חדשים של דובוני אכפת לי.

משחקי וידאו

המשחק הרשמי הראשון של הזיכיון "Care-a-lot Jamboree" יצא לשוק בשנת 2004, עבור המחשב האישי. מספר חודשים לאחר מכן יצאו משחקים נוספים בסדרה עבור המחשב האישי. באותה שנה יצאה לומדה של דובוני אכפת לי בשם "Care Bears: A Lesson in Caring" עבור קונסולת המשחקים V.Smile. 
בשנת 2005, יצאו שני משחקים נוספים בזיכיון - המשחק "Catch a Star" יצא למחשב האישי והמשחק "Care Bears: (The) Care Quests" יצא עבור הקונסולה הניידת Game Boy Advance.
המשחק הבא בזיכיון "Care Bears: Play Day" יצא באוגוסט 2008 עבור קונסולת המשחקים V.Smile.

קומיקס

בין נובמבר 1985 לינואר 1989 יצאו לשווקים מעל 20 חוברות קומיקס בזיכיון בהוצאת חברת הבת של מארוול קומיקס "Star Comics". האיורים בחוברות צויירו על ידי אמן הקומיקס הנודע של DC קומיקס הווארד פוסט.

דובי צעצוע

כיום, דובי הצעצוע המקוריים בזיכיון עדיין נמכרים בארצות הברית בחנויות "Carlton Cards", "Claire's", ו-"Spencer's Gifts".
דובי צעצוע אינטראקטיביים שונים של דובוני אכפת לי נמכרים מאז שנת 2002.
מה עשיתי שזה מגיע לי?

הכפר והעיר

באחדים מסרטיו מציג אלמודובר צעירים שעברו מהכפר למדריד (צעד שאף הוא עצמו עשה), ואתם מתגוררת סבתא (אם של הצעיר שעבר אל העיר), הכמהה לחזור לכפר, ובסופו של דבר מגשימה כמיהה זו. מוטיב דומה מופיע בסרט שלפנינו, שבסיומו הסבתא חוזרת לכפר, ואליה מצטרף נכדהּ. מוטיב זה מופיע גם בסרט "פרח הסוד שלי", שבו הסבתא חוזרת לכפר, ולזמן קצר מצטרפת אליה גם בתהּ, ליאו, ונהנית מהשלווה והפשטות של חיי הכפר. בשני הסרטים מגלמת צ'וס למפראבה את הסבתא.
דמיטרי קולדון

ביוגרפיה

קולדון נולד במינסק, בירת בלארוס. הוא למד בתיכון רפואה ואחר כך למד כימיה באוניברסיטה הממלכתית של בלארוס (2002). ב- 2004 החל לשנות כיוון ונבחר להשתתף בעונה השנייה של תוכנית הכשרונות "Narodniy Artist", אולם סיים את התחרות טרם עלייתו לבמה. בשנים 2004-2005 היה לזמר ראשי בתזמורת הלאומית של בלארוס. כמו כן הופיע במספר פסטיבלי מוזיקה ארציים. 
הפריצה שלו הגיעה בשנת 2006, כשקולדון ניצח בעונה השישית של תוכנית המציאות "מפעל הכוכבים" (הגרסה הרוסית ל- Fame Academy הבריטי), אז קיבל חוזה הקלטות והפך לכוכב פופ אהוב ומוכּר. ב-22 בינואר 2007 ניצח קולדון ב-"Eurofest 2007", הקדם-אירוויזיון של בלארוס, עם השיר "Work Your Magic", שהולחן על ידי הזמר הנודע פיליפ קירקורוב, זאת לאחר שבחצי הגמר של הקדם ביצע שיר שונה. בחצי הגמר של האירוויזיון הגיש קולדון הופעה אנרגטית, הדומה לביצוע של דימה בילאן, שייצג את רוסיה שנה קודם לכן באירוויזיון. הוא עלה לגמר, ושם סיים במקום השישי, כשמדינתו מקבלת "דוז פואה" (12 נקודות) משלוש מדינות: רוסיה אוקראינה וישראל.
פיונולה פלנגן

ביוגרפיה

פלנגן נולדה וגדלה בדבלין, בתם של רוזנה (לבית מקגורק) וטרנס ניל פלנגן. אביה היה קצין בצבא וקומוניסט אירי שנלחם נגד פרנקו במסגרת הבריגדות הבינלאומיות במלחמת האזרחים בספרד. על אף שהוריה לא דיברו בשפה האירית הם רצו שפיונילה ואחיה ילמדו אירית, כך שהיא גדלה ולמדה לדבר באופן שוטף אנגלית וגם אירית. היא התחנכה בשווייץ ובאנגליה. את הכשרתה כשחקנית רכשה בתיאטרון אבי בדבלין ובנסיעות ברחבי אירופה עד שהשתקעה בלוס אנג'לס שבקליפורניה בתחילת 1968.

חיים אישיים

פלנגן הופיעה עם הלן מירן בסרט "בזכות האם", שכתב וביים טרי ג'ורג', בתפקיד אמו התומכת של אחד משובתי הרעב מהצבא האירי הרפובליקני בשנת 1981. לאחר מכן היא נאמה בעצרת זיכרון של השין פיין בסיטיווסט בילדינג בדבלין עבור הרפובליקנים האירים וקרובי משפחתם שנהרגו בחלק האחרון של המאורעות בצפון אירלנד.
פלנגן הייתה נשואה לגארט או'קונור מ-1972 עד למותו ב-2015. היא ובעלה נהגו לארגן בביתם בהוליווד הילס מסיבות עבור הקהילה האירית. ב-2009 הצטרפה לנשיא השין פיין ג'רי אדמס לסדרת הרצאות ברחבי ארצות הברית לתמיכה באחדות האירית. באוקטובר 2011 הכריזה על תמיכתה במועמד השין פיין מרטין מקגינס במרוץ לנשיאות באירלנד.
פסגת פאוול

מקור השם

הפסגה נקראת על שם ג'ון וסלי פאוול.

לקריאה נוספת

• James Dziezynski, Best Summit Hikes in Colorado, P 140