Deep state

Deep state (בעברית: מדינה עמוקה, ידועה גם כמדינה בתוך מדינה) היא סוג של ממשלה חשאית המורכבת מרשתות נסתרות או חשאיות של כוח הפועלות עצמאית מחוץ למנהיגות הפוליטית של המדינה, בניסיון לקדם את סדר היום והמטרות שלהן. במובנו הרחב יותר, מתייחס המונח לבכירים ופקידים בשירות הציבורי ורשויות השלטון השונות שנוקטים מדיניות לעומתית כלפי הדרג הפוליטי הנבחר ומנסים לכפות באמצעות בירוקרטיה ומשפטים את דעותיהם וערכיהם על המדינה.
הדיפ סטייט הוא מושג במדע המדינה, המתאר מצב שבו עובדי המדינה הבכירים בשירותי המודיעין, הצבא, הביטחון, המשטרה, הרשות השופטת, ואפילו הפשע המאורגן, "מתבלבלים" לחשוב שהם הריבון האמיתי, וחוברים יחד לנהל את המדינה, מעל ראשם של הדרג הנבחר (הפוליטיקאים) והעם; ולשבש את תהליך הבחירה הדמוקרטית, מטעמים כלשהם. זהו ארגון היברידי, שפושט צורה ולובש צורה. הישות הזאת שולטת על השירות הציבורי, וקוראת תיגר על יכולתם של נבחרי הציבור לשלוט.
דוגמאות כוללות את רשויות המדינה, כגון הכוחות המזוינים או הרשויות הציבוריות (סוכנויות מודיעין, הרשות השופטת, שוטרים, משטרה חשאית, סוכנויות מינהליות ובירוקרטיה ממשלתית). המדינה העמוקה יכולה גם ללבוש צורה של עובדי מדינה הפועלים באופן לא קונספירטיבי, כדי לקדם את האינטרסים שלהם.
מטרות המדינה העמוקה יכולות לכלול המשכיות של המדינה עצמה, ביטחון תעסוקתי לחבריה, כוח מוגבר וסמכות, ומרדף אחר מטרות אידאולוגיות. היא יכולה לפעול בניגוד לסדר היום של הנבחרים, על ידי חסימה, התנגדות, וחתירה כנגד המדיניות שלהם או הנחיותיהם. היא יכולה גם ללבוש צורה של תאגידים בבעלות ממשלתית או חברות פרטיות הפועלות באופן עצמאי משליטה רגולטורית או ממשלתית.
ה-Deep State נבדל מהפיכה שלטונית גלויה (כגון הפיכה צבאית) בכך שהוא לא מפיל את השלטון באופן גלוי ורשמי, אלא חותר נגדו בחשאי תוך יצירת מראית עין שהדרג הפוליטי הנבחר הוא עדיין השולט.

ברית המועצות לאחר העידן הסובייטי

המשטרה החשאית הסובייטית - ק.ג.ב - תוארה לעיתים קרובות על ידי היסטוריונים כ"מדינה בתוך מדינה". לדברי יבגניה אלבטס , רוב מנהיגי הק.ג.ב, כולל לברינטי בריה, יורי אנדרופוב ו-ולדימיר קריוצ'קוב, התחרו תמיד על השלטון עם המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות והפעילו את המנהיגים הקומוניסטים.

צ'צ'ניה

לדברי ג'וליה יופה , תחת שלטונו של ראמזן קדירוב, הפכה צ'צ'ניה למדינה בתוך מדינה.

הממלכה המאוחדת

שירות המדינה בממלכה המאוחדת נקרא 'מדינה עמוקה' של פוליטיקאים בכירים בבריטניה. ראש ממשלת בריטניה, טוני בלייר, אמר על שירות המדינה, "אתה לא יכול לזלזל בכמה הם מאמינים שזה התפקיד שלהם לנהל את המדינה בפועל, כדי לעמוד בפני השינויים שהוצגו על ידי פוליטיקאים שהם מזלזלים בהם בטענה: "נמצאים כאן היום, ילכו מחר". הם באמת רואים את עצמם כאפוטרופסים האמיתיים של האינטרס הלאומי, וחושבים שתפקידם הוא פשוט להתיש אותך ולחכות שתלך". מאמצי השירות הציבורי לתסכל פוליטיקאים נבחרים הוא הנושא של הקומדיה הסאטירית הפופולרית של BBC TV, "כן, אדוני השר".

ארצות הברית

בארצות הברית מקובל שכל נשיא חדש ממנה את אנשי אמונו לתפקידים בשירות המדינה, ובעיקר הבכירים שבהם, במקום אנשי אמונו של הנשיא הקודם. נוהג זה נועד למנוע תופעה של Deep State בשירות הציבורי ולהבטיח לנשיא יכולת משילות.
מאז תחילת כהונתו של ממשל טראמפ נעשה שימוש במונח Deep State לתיאור "איגוד היברידי של אלמנטים ממשלתיים וחלקים של התעשייה העליונה ברמה הפיננסית, המניח כי הוא מסוגל למעשה לשלוט בארצות הברית ללא התייחסות להסכמה של הנשלט כפי שבאה לידי ביטוי באמצעות התהליך המדיני הרשמי". סוכנויות המודיעין כמו ה-CIA הואשמו על ידי גורמים בממשל דונלד טראמפ בניסיון לסכל את מטרות המדיניות שלו. כמו כן נטען שהחקירות שנפתחו נגד נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ היו ניסיונות להדיחו מתפקידו בצורה לא חוקית ונגד רצון הבוחר.

ישראל

יש המאמינים בקיומה של Deep State במדינת ישראל המתבטאת בעיקר במערכת השלטונית, במערכת המשפט ובשירות הציבורי. בהקשר זה טבע הסאטיריקן הפובליציסט ושדרן הרדיו אראל סג"ל את הביטוי "דיפ שטעטל" לתיאור ה-Deep State בישראל, כאשר שטעטל הוא הכינוי ביידיש לעיירה יהודית.
הגרסה הנפוצה בישראל של תאוריית ה-Deep State טוענת שמערכת המשפט – בית המשפט העליון בעיקר כשבתו כבג"ץ, היועץ המשפטי לממשלה, מערך הייעוץ המשפטי, פרקליטות המדינה ולעיתים גם המשטרה – כופה את דעותיה וערכיה על הדרג הפוליטי הנבחר ומונע ממנו ליישם את המדיניות שלו; וזאת היא עושה באמצעות אקטיביזם שיפוטי קיצוני, הטלת וטו של יועצים משפטיים על החלטות שרים ו"תפירת תיקים". כך נטען שהמנגנון המשפטי "תופר תיקים" לפוליטיקאים שמכריזים על רצונם לבצע רפורמות במערכת המשפט, ומובאות הדוגמאות של יעקב נאמן, אביגדור קהלני וראובן ריבלין, כולם אנשי ימין שהיו מועמדים לתפקיד שר המשפטים או השר לביטחון פנים, הוגש נגדם אישום שהביא לביטול מינויים כשרים, אך הם זוכו מכל אשמה מאוחר יותר בבית המשפט.
אנשי ציבור בולטים המחזיקים בתפישה שקיים "דיפ סטייט" בישראל ברמה זו או אחרת הם הפובליציסט ד"ר גדי טאוב, שר המשפטים לשעבר פרופ' דניאל פרידמן, ח"כ בצלאל סמוטריץ', העיתונאי קלמן ליבסקינד ובן-דרור ימיני.
במהלך הבחירות לכנסת ה-21 היו שטענו כי קיימת מערכת של Deep State, אשר מנסה למנוע את בחירת בנימין נתניהו לראשות הממשלה. העתידן דוד פסיג טען בציניות כי ההסבר לתוצאות הבחירות לכנסת ה-21 נמצא בטענה כי אפשר לדמות את בנימין נתניהו לדון קישוט שנלחם בפירמידות הכלכליות – בתקשורת, במערכת המשפט ובמעגלי ה"דיפ סטייט" שאליהם לא הצליח להתקבל. העיתונאי צור שיזף ביקר את העמדה הזו וטען בציניות כי "גם אחרי 42 שנות ליכוד ברוטו נאלץ ראש ממשלתנו האהוב להתמודד עם מזימת הסמול האפל, ששולט במדינה בזרועות התמנון המרושעות שלו".