BDS

ראשית ה-BDS


ראשיתה של התנועה בוועידת האו"ם נגד הגזענות שהתכנסה בדרבן, דרום אפריקה, בשנת 2001. ההצהרה המסכמת של הארגונים בוועידה קראה למדיניות של בידוד מלא ומוחלט של ישראל כמדינת אפרטהייד, אכיפה של סנקציות והחרמות מקיפות ומחייבות, וסיום כל הקשרים עם ישראל. באפריל 2004 הוקם הקמפיין הפלסטיני לחרם אקדמי ותרבותי על ישראל (PACBI), שבאמנת היסוד שלו קורא להטיל חרם אקדמי וכלכלי על ישראל, עד שתיסוג מכל השטחים שכבשה במלחמת ששת הימים ב-1967 כולל מזרח ירושלים, ותפנה את כל ההתנחלויות. אחד מהמייסדים של קמפיין זה היה עומר ברגותי.
אסטרטגיית החרם על ישראל הפכה לעמוד התווך של תנועת ה-BDS, אשר הושקה רשמית ביולי 2005 על ידי כ-170 ארגונים לא ממשלתיים פרו-פלסטיניים.

קמפיין ה-BDS


קמפיין ה-BDS קורא לחרם על ישראל לרבות חרם כלכלי, חרם אקדמי וחרם תרבותי. פעילות ה-BDS כוללת תעמולה, הפגנות, עצומות, שליחת מכתבי מחאה ושכנוע אנשי ציבור להצטרף לקמפיין ה-BDS ולהחרים את ישראל.
תומכי ה-BDS טוענים שהמצב בישראל ובשטחים הפלסטיניים מהווים הפרה של זכויות האדם של התושבים הפלסטינים באזור, וכי יש להיאבק בישראל בדומה למאבק במשטר האפרטהייד שהתקיים בדרום אפריקה.
אחד מאירועי התעמולה העיקריים של ה-BDS הוא שבוע האפרטהייד הישראלי שנערך מדי שנה בקמפוסים רבים של מכללות ואוניברסיטאות בעולם, תוך שיתוף פעולה עם הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין.

מקרי חרם תרבותי בולטים

בהפגנה שערכו תנועות ה-BDS בספטמבר 2013 נגד הופעה של המוזיקאי הישראלי דניאל זמיר בדרום אפריקה צעקו המפגינים "תירו ביהודי" ו"אין כזה דבר ישראל". באוגוסט 2013 נאלץ המוזיקאי סליף קייטה לבטל הופעה בישראל בעקבות מאות איומים על חייו, ניסיונות סחיטה, הטרדות והכפשות מצד פעילי ה-BDS.
הפיזיקאי סטיבן הוקינג ביטל את הגעתו לישראל בעקבות לחצי הארגון וציטוטים שלו בגנות ישראל הובאו בסרטון שהארגון הוציא לכבוד שבוע האפרטהייד ב-2014.
ב-2016 החל ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין (ארגון BDS מרכזי בקמפוסים בארצות הברית) באיסוף מידע על סטודנטים יהודים בקמפוסים במכללות ובאוניברסיטאות בארצות הברית ופרסם רשימות הכוללות את שמם וכתובתם. בנוסף, סימנו פעילי הארגון חדרים של סטודנטים יהודיים במעונות.
ביוני 2018 הביאו לחץ פלסטיני, פעילות BDS ואיומים ברצח על ליאו מסי ובני משפחתו לביטול משחק הידידות ארגנטינה-ישראל בכדורגל, שתוכנן להיערך בירושלים.
בין הלהקות והזמרים שביטלו הופעות שתכננו בישראל בעקבות הלחצים של ה-BDS נמנים הגורילאז, אלוויס קוסטלו. הזמר סטיבי וונדר ביטל הופעה למען ארגון תומך צה"ל בלוס אנג'לס. הזמרת לורד ביטלה את הופעתה שתוכננה בשנת 2017. בעקבות ביטולה, פורסמה ב"וושינגטון פוסט" מודעה ענקית הקוראת להחרים את לורד על בחירתה לקיים הופעות ברוסיה של פוטין למרות תמיכתו במשטר רצח העם של אסד. מנגד פורסם ב"גרדיאן" הבריטי מכתב תמיכה בה של כמאה אמנים.
באוגוסט 2018 ביטלה הזמרת לנה דל ריי את השתתפותה בפסטיבל "מטאור", ובעקבותיה הלכו אמנים נוספים.

פעילי ותומכי BDS בולטים

רוג'ר ווטרס, חבר להקת פינק פלויד לשעבר, הוא פעיל מרכזי של הקמפיין נגד הופעות בישראל, הנוהג להפעיל לחץ נגד אמנים אחרים בדרישה שיחרימו את ישראל.
בין היתר תמכו בהחרמת ישראל הסופר איאן באנקס המוזיקאים בריאן אינו ופיט סיגר והסופרת אליס ווקר.
בין הארגונים והגופים שהביעו תמיכה ב-BDS בעולם: מפלגת הירוקים של אנגליה ויילס (לאחר תחילת מבצע צוק איתן ב-2014), "הקרן לשלום ולצדק" על שמה של רייצ'ל קורי שהקימו הוריה,, קול יהודי לשלום ועוד. בין התומכים הבולטים של תנועת ה-BDS נמנים עלי אבונימה ועומר ברגותי, המרצה על פעילות התנועה ואף כתב עליה ספר.
בישראל הצטרפו לקמפיין פעילי וארגוני שמאל רדיקלי, בהם ניב גורדון, קואליציית נשים לשלום, אילן פפה, רוחמה מרטון וכן חברת הכנסת חנין זועבי. גם פובליציסט "הארץ", גדעון לוי, הביע תמיכה ב-BDS ובחרם על ישראל.

ביקורת על ה-BDS

כנגד תנועת ה-BDS נטען שהם מסווים ברטוריקה של שיח הזכויות את מטרתם האמיתית: חיסול מדינת ישראל, כפי שמתבטאת בין השאר בדרישתם לכפיית זכות השיבה של מיליוני פלסטינים לתוך ישראל. כמו כן, מואשמת תנועת ה-BDS שהיא פועלת נגד עצם קיומה של מדינת ישראל, וליצירת דה-לגיטימציה של המדינה היהודית.
המשפטן אלן דרשוביץ אף האשים את תנועת ה-BDS בכך שהיא מעודדת טרור נגד ישראל בקמפיין השנאה והחרם שלה.

טענה לקשר עם ארגוני טרור

ג'ונתן שנצר, ששימש כחוקר מימון טרור במשרד האוצר האמריקאי, אמר בעדות בפני ועדת משנה למזרח התיכון של הוועדה לענייני חוץ של הקונגרס האמריקאי כי את מימון הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP), ארגון מפתח בקואלייצית ה-BDS בארצות הברית, מגייסים פעילים לשעבר בקרנות אסלאמיות שהוצאו מחוץ לחוק לאחר שמימנו ארגוני טרור, בהם חמאס, הג'יהאד האסלאמי ואל-קאעידה. ב-3 בפברואר 2019 פרסם המשרד לנושאים אסטרטגיים של מדינת ישראל דוח החושף פעילי BDS המקיימים קשר עם ארגוני טרור.

חקיקה נגד ה-BDS

במספר מדינות בארצות הברית ובאירופה נחקקו חוקים נגד ה-BDS. באפריל 2015 העבירה טנסי החלטה המגנה את ה-BDS.‏ ביוני 2016 חתם מושל ניו יורק אנדרו קואומו על צו מנהלי המורה למדינת ניו יורק להחרים כל בית עסק המחרים את ישראל, כחלק מהמאבק בארגון ה-BDS.‏ עד יוני 2017, 21 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS,‏ ועד לינואר 2019 26 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS. החוק באריזונה נפסל בבית משפט פדרלי כמנוגד לתיקון הראשון לחוקת ארצות הברית. באופן דומה נפסלו החוקים בקנזס ובטקסס.
ב-6 במרץ 2017 אישרה הכנסת בקריאה שלישית תיקון לחוק הכניסה לישראל וקבעה כי: "לא יינתנו אשרה ורישיון ישיבה מכל סוג שהוא, לאדם שאינו אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע במדינת ישראל, אם הוא, הארגון או הגוף שהוא פועל בעבורם, פרסם ביודעין קריאה פומבית להטלת חרם על מדינת ישראל, כהגדרתו בחוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, התשע"א-2011, או התחייב להשתתף בחרם כאמור..."
בפברואר 2016 אימץ בית הנבחרים של קנדה מהלך שמגנה באופן רשמי את קמפיין ה-BDS. ההחלטה התקבלה ברוב של 229 מול 51 מתנגדים. בנוסף, קרא הפרלמנט לממשלה הקנדית לגנות כל ניסיון של קבוצות או יחידים לקדם חרם או סנקציות על ישראל.
במרץ 2017 העביר הפרלמנט של שווייץ החלטה האוסרת על המדינה "לממן כל גוף שתומך בגזענות, באנטישמיות וב-BDS". ההחלטה באה בעקבות קמפיין הסברה של ארגון NGO מוניטור בראשות ג'רלד שטיינברג. ביוני 2017 עבר החוק גם בבית העליון של הפרלמנט השווייצרי.
בדצמבר 2017 העבירה עיריית מינכן חוק נגד ה-BDS, האוסר חרם על ישראל ואוסר לממן את קמפיין ה-BDS. החוק נחקק ביוזמת שרלוטה קנובלוך, ניצולת שואה ופעילה יהודיה בולטת.
ב-17 במאי 2019 אישר הבונדסטאג, הפרלמנט הפדרלי של גרמניה, החלטה המגנה את ה-BDS וקובעת כי הוא קמפיין אנטישמי. ההחלטה קוראת לכל המוסדות הפדרליים (פרלמנטים, מחוזות, עיריות, מועצות מקומיות וכו') לא לשתף איתו פעולה.

פעילות ממשלת ישראל

מדינת ישראל משקיעה מאמצים דיפלומטיים והסברתיים נגד ה-BDS.
המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה אחראי על התמודדות עם קמפיינים לדה-לגיטימציה של ישראל ובתוכם ארגונים התומכים ב-BDS.
בראשית ינואר 2018 פורסמה רשימה שהועברה מטעם המשרד אל משרד הפנים ומטרתה לאסור כניסה של פעילי ארגונים תומכי BDS אל שטח ישראל ואל יהודה ושומרון.

פסיקות משפטיות

ב-27 באוקטובר 2015 פסק בית המשפט לערעורים בצרפת שקריאה לחרם על ישראל היא "הסתה, אפליה ופשע שנאה" ולכן לא חוקית. בית המשפט קבע גם כי קמפיין ה-BDS הוא בלתי חוקי והרשיע מספר פעילי BDS בעבירות הנ"ל.
בסוף 2015 שילמה ממשלת ספרד 430,000 ש"ח לאוניברסיטת אריאל, כפיצוי על סילוקם של סטודנטים לאדריכלות של האוניברסיטה מתחרות בינלאומית שנערכה בחסות משרד השיכון של ספרד, בנימוק שהם מגיעים מההשטחים הכבושים, בעקבות לחצים של BDS.
באוקטובר 2016 פסק בית המשפט בספרד שהחלטת עיריית לנגראו להחרים את ישראל אינה חוקית.
באוקטובר 2018, בעקבות תביעה שהגיש ארגון שורת הדין, פסק בית משפט השלום שעל שתי פעילות BDS מניו זילנד לשלם פיצויים בסך 45,000 ש"ח ועוד 11,000 ש"ח הוצאות משפט בעקבות פעילותן לביטול הופעה של הזמרת לורד בישראל.