קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים

קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים (באנגלית: Massive open online course או MOOC), הוא קורס אינטרנטי מקוון הפתוח לקהל הרחב. לרוב הגישה אליו פתוחה ללא עלות דרך האינטרנט והוא מאפשר השתתפות למספר בלתי מוגבל של משתמשים. בנוסף לחומרי קורס מסורתיים כגון הרצאות מצולמות, קריאה, בעיות ותרגילים, קורסי מוק מספקים פורומים אינטראקטיביים, המאפשרים אינטראקציה קהילתית בין סטודנטים, פרופסורים ועוזרי הוראה. מוק מהווה התפתחות נוספת של למידה מקוונת. הקורס הראשון הוצג לראשונה בשנת 2008 והתגלה כפלטפורמה פופולרית של למידה בשנת 2012.

היסטוריה

הפיתוח של קורסי מוק הוא תולדה של התפתחות משאבים לימודיים פתוחים (OER - Open Educational Resources) המושתת על אידיאלים של פתיחות בחינוך, התפיסה שיידע צריך להיות משותף באופן חופשי, והרצון ללמוד ללא אילוצים דמוגרפיים, כלכליים וגאוגרפיים. המגמה להנגיש דרך האינטרנט תוכן לימודי איכותי, פתוח וחופשי קיבלה תפנית חדה כאשר המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) הקים בשנת 2002 תוכנית לפתיחת חלק מקורסי האוניברסיטה לכלל הציבור (OpenCourseWare) ולאחר מכן האוניברסיטה הפתוחה הקימה בשנת 2006 פרויקט דומה הנקרא OpenLearn.
המושג MOOC נטבע לראשונה ב-2008 על ידי דייוויד קורמייר, שעמד בזמנו בראש צוות חדשנות ותקשורת אינטרנטית באוניברסיטת הנסיך אדוארד הקנדית (University of Prince Edward Island), בהקשר לקורס שהוצע על ידי אוניברסיטת מניטובה (University of Manitoba). זה היה קורס המוק הראשון, אשר הושק בשנת 2008, והוא נקרא חיבוריות וחיבור ידע (Connectivism and Connective Knowledge).
הוא נוצר על ידי סטיבן דאונס (Stephen Downes) וג'ורג' סימנס (George Siemens). זה היה השיעור הראשון אשר עמד מאחורי ראשי התיבות 'MOOC' והשתמש בפלטפורמות שונות רבות למשוך תלמידים לנושא, הכוללות קבוצות פייסבוק, דפי ויקיפדיה, בלוגים, פורומים, פגישות מקוונות בזמן אמת ומשאבים אחרים. הקורס היה חופשי, פתוח וחינמי, כך שכל אחד יכול היה להצטרף ולהשתמש התוכן מבלי לשלם (אם כי הוצעה אפשרות השתתפות בתשלום לקבלת תעודה). נרשמו לקורס כ- 25 סטודנטים אשר שילמו שכר לימוד באוניברסיטה וכ-2,300 אנשים באופן מקוון פתוח.
עד סוף שנת 2011 לא זכה המונח מוק להכרה בשיח הציבורי המרכזי. התפנית הייתה בשנת 2012, כאשר שני מרצים באוניברסיטת סטנפורד, סבסטיאן ת'רן (Sebastian Thrun) ופיטר נורביג (Peter Norvig), פתחו את הקורס "מבוא לבינה מלאכותית" כקורס מקוון ללא תשלום. הקורס שאף לדמות חוויות כיתה אמיתיות והציע שיעורים באיכות גבוהה לכולם, עם היתרון של קורס שניתן מאוניברסיטת סטנפורד היוקרתית. יותר מ-160,000 תלמידים ב-190 מדינות נרשמו, ובפעם הראשונה, קורס מקוון פתוח היה באמת "מאסיבי". זה הוביל את ת'ורן ונורביג לבנות מודל עסקי חדש באינטרנט, הסטארט-אפ יודסיטי (Udacity). תוך שנה הוקמו חברות מסחריות אחדות המספקות קורסי מוק. בפברואר 2012 הקימו דפנה קולר (Daphne Koller) ואנדרו נג (Andrew Ng), פרופסורים למדעי המחשב מאוניברסיטת סטנפורד, את חברת קורסרה. אחריהם, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת הרווארד הקימו את פלטפורמת המוּק edX. בשנת 2013 הקימה האוניברסיטה הפתוחה בבריטניה פלטפורמת מוק משלה, Futurelearn, בשיתוף עם אוניברסיטאות מבריטניה. ישנן יוזמות עצמאיות נוספות, ביניהן Open2Study באוסטרליה ו- iversity בגרמניה.
כיום גופים רבים פועלים בתחום מתפתח זה של העברת קורסי מוק, ביניהם אוניברסיטאות מכל הרמות, חברות מסחריות וארגונים שלא למטרת רווח. לעיתים קרובות הפעילות של הגופים השונים מושתתת על שיתופי פעולה בין גורמים מתחומים שונים. בעוד האוניברסיטאות מביאות לעסקה מוניטין וידע אקדמי בתחומים שונים, החברות והארגונים מביאות עמן פלטפורמות טכנולוגיות, מתודולוגיה סדורה להפעלת המנגנון ולעיתים גם תפיסה פדגוגית ללמידה מקוונת יעילה ועוד.

סיווג

קיימים מספר מודלים, טקסונומיות וסיווגים של קורסי מוּק.

אתגרים וביקורות

ההתלהבות הרבה סביב קורסי המוק העלתה חששות רבים וביקורת ברחבי הרשת ובפורומים חינוכיים על ידי עיתונאים ואנשי אקדמיה. רוב הביקורת סובבת סביב נושאים כמו קיימות (מודלים עסקיים), סוגיות פדגוגיות, איכות ושיעורי השלמת הקורסים, והענקת נקודות זכות אקדמיות למוקים.

טכנולוגיה

בפיתוח של קורס מּוּק חייבים לשלב צוות תמיכה עם
מומחים מתחומים שונים שיתכננו את התכנים, את
הפדגוגיות, את המטלות ואת משימות ההערכה כך
שיתאימו לתנאים המיוחדים של המּוּק. בניגוד לקורסים מסורתיים, פיתוח קורסי מוק דורש מיומנויות נוספות מעבר להוראה, יש לשלב צוות תמיכה עם מומחים מתחומים שונים שיתכננו את הפלטפורמה, התכנים, את הפדגוגיות, את המטלות ואת משימות ההערכה, צילום הווידאו, העיצוב, טכנולוגיית מידע והתקשורת (IT). מהמכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה דווח כי 19 אנשים עובדים על קורס מוק, וכי אף יש צורך ביותר. מהפלטפורמות עליהם מבוססים קורסי המוק נדרשת זמינות דומה לאתרי שיתוף מדיה ותוכן, בשל המספר הגדול של נרשמים. קורסי מוק משתמשים בדרך כלל במחשוב ענן (cloud computing).
קורסי מוק מאפשרים גישה אסינכרונית לקטעי וידאו וחומרי לימוד אחרים, בחינות ואמצעי הערכה אחרים, כמו גם פורומים וקבוצות דיון. לפני 2013 כל מיזם מוק נטה לפתח פלטפורמה משלו. באפריל 2013 EdX ואוניברסיטת סטנפורד, שהייתה לה בעבר פלטפורמה משלה שנקראה Class2Go, החלו לעבוד על XBlock SDK, פלטפורמת קוד פתוח משותפת. פלטפורמה זו פתוחה לשימוש הציבור על פי רישיון הקוד פתוח GPL Affero, הדורש שכל השיפורים לפלטפורמה יפורסמו באופן פומבי וירשמו תחת אותו הרישיון. סגן ראש אוניברסיטת סטנפורד ג'ון מיטשל אמר כי המטרה הייתה לספק מערכת לינוקס (Linux) של למידה מקוונת. בניגוד לזאת, חברות כגון קורסרה פיתחו פלטפורמות משלהם שאינן פתוחות.

שילוב קורסי מוק במערכת החינוך בישראל

אגף טכנולוגיות מידע מפעיל את מיזם "MOOC במערכת החינוך"זו השנה הרביעית (תשע"ז). מיזם זה מוגדר על ידי המשרד כמיזם המשנה את תפיסת ההוראה-הלמידה המסורתית והופך אותה ללמידה חדשנית, המפתחת כישורי למידה משמעותיים, מעצימה את חוויות המורה המוביל ומהווה חוויה מעצימה לתלמידים בשיעורים. במסגרת התוכנית מצטרפים תלמידים לקורס אקדמי בלמידה מרחוק, שמופעל על ידי אחת מהאוניברסיטאות המובילות (MIT, סטנפורד, פרינסטון, יל, הרווארד, דיוק ועוד). ​
בשנת תשע”ד, החל פיילוט ראשון בשיתוף של משרד החינוך עם ארגון ערי חינוך בתחום החינוך המקוון. 413 תלמידים מבתי ספר שונים ברחבי הארץ, ב-14 כיתות ח׳ עד י״ב, יחד עם מוריהם, השתתפו בקורסי מוק אקדמיים ברובוטיקה ובאסטרונומיה – ״מבוא לאסטרונומיה״ של האוניברסיטה הפתוחה האוסטרלית, ו"שליטה ברובוטים ניידים" של המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה. שיעור ההתמדה וההצלחה של כלל התלמידים בקורסי מוק בארץ היה גבוה במיוחד ועמד על 83% לעומת כ-8% של קורסי מוק בעולם.​
על מנת לשלב קורס מוק בתוכנית הלימודים בבית הספר, נדרש המורה להשתלם בקורס המכונה How2MOOC, קורס אינטרנטי מקוון, הניתן ללמידה מכל מקום ובכל זמן. במהלכו, חווה המורה את חוויית הלמידה של קורס מוק על פי מודל "הנבחרת", שהוצג לראשונה על ידי יעקב הכט, העומד בראש ארגון ערי חינוך. בהמשך, נבחר מוק רלוונטי לתחום הדעת ומתבצעת למידה שיתופית בגישה הקונקטיביסטית התומכת בלמידת רשת (סימנס 2012), תוך בנייה ויצירת ידע חדש סביב פרויקט משותף. המודל השיתופי, מודל "הנבחרת”, הופך את קבוצת הלומדים ל"נבחרת" בעלת מטרה משותפת שכל חבריה גם לומדים וגם מלמדים.
בנוסף לשימוש במודל "הנבחרת" כולל מודל ערי חינוך ללמידת מוק שני מרכיבים נוספים: שיטת הכיתה ההפוכה ושימוש בכלי מדיה חברתית.בשיטת הכיתה ההפוכה - הקניית הידע נעשית באופן עצמאי על ידי הלומדים באמצעות תכנים וכלים דיגיטליים המסופקים במוק הנבחר במסגרת זמן חוץ כיתתית ואילו במסגרת הכיתתית, הזמן מוקדש לתרגול, לדיון ולהעמקה בתכנים שנלמדו קודם לכן. במובן זה, מודל How2MOOC מאפשר, בין היתר, חיסכון משמעותי במשאב הזמן. במהלך הלמידה, נעשה שימוש במדיות חברתיות כמו  וואטסאפ ופייסבוק כמרחב למידה נוסף שבו יכולים התלמידים והמורים להתייעץ, לדון בחומרי הלמידה, ולהעשיר את הקבוצה. הערכת הלומדים נעשית באמצעות כלי ההערכה המוטמעים במוק הנבחר.
מעמדו של המורה עובר אף הוא שינוי מהותי במודל למידה - הוראה זה ושונה עד מאוד מזה של המורה בכיתה המסורתית. המורה אינו מהווה עוד מקור מידע בלעדי וספק תוכן אלא משמש כמנחה המסייע לחברי הנבחרת להגדיר מטרה משותפת, למצוא את החוזקות האישיות שלהם, לחלק תפקידים ולתמוך זה בזה לכל אורך התהליך. במודל זה, המורה הוא שותף מלא להבניית הידע.
יש המוצאים במודל ערי חינוך יתרונות רבים. מעבר לחיסכון בזמן במסגרת הכיתתית, מספק מודל הוראה - למידה זה תשתית להעשרת התלמידים בידע חדש ברמה אקדמית בינלאומית, התנסות בעבודת צוות תוך פיתוח יכולות של לומד עצמאי, יישום מיומנויות של המאה ה-21, כפי שהוגדרו על ידי משרד החינוך והתמודדות עם אתגרים שונים ורבים, כדי להשיג מטרה משותפת. במחקר שבוצענמצאה השפעה חיובית מובהקת על המוטיבציה ותחושת ההישג של תלמידים.
בשנת תשע"ו – השתתפו בתוכנית 1,189 תלמידים, מתוכם סיימו את קורסי המוק 88%. הקורסים שנלמדו היו בתחומי הדעת מגוונים ובניהם: ראשית הציונות, מבוא לתכנות, Java, פייטון, חקר הסרטן, תזונה, חלל, מבוא לשואה, אנגלית, מתמטיקה, מבוא לאנרגיה מתחדשת, הפרעות אכילה, מדעי האושר, כימיה, פיזיקה, הבנת תולדות הפשע, תחביר וחלקי המשפט, פסיכולוגיה בחינוך.

לקריאה נוספת

קהן ט., סופר ט.,נחמיאס ר. בחינת מאפייני השימוש בווידאו על ידי הלומדים ב-MOOC. בתוך האדם הלומד בעידן הטכנולוגי: ספר הכנס העשירי לחקר חדשנות וטכנולוגיות למידה ע"ש צ'ייס : שלישי-רביעי, כ"א-כ"ב בשבט תשע"ה, 10-11 בפברואר 2015 / עורכים: יורם עשת-אלקלעי