הרפורמה בנמלי הים בישראל

רקע

עד לשנת 2003 היו מאוחדים שלושת נמלי הים בישראל תחת גוף אחד - רשות נמלי ישראל. הרשות הייתה אחראית על שטחי הנמל, על הפעלת הרציפים, על פיתוחם ועל שכר העובדים, בדומה לרשות שדות התעופה כיום. כתוצאה מכך נוצר מצב שבו גוף אחד מחזיק בידו את כלל המשאבים לייבוא ולייצוא ימי של מדינת ישראל. כמו כן, ועדי הנמלים השונים היו מאוגדים תחת ועד אחד ובמקרה של שביתה היו מושבתים כלל נמלי ישראל. בנוסף, נוצר חוסר תחרותיות מוחלט בין הנמלים, דבר אשר גרם למשכורות גבוהות לעובדי הנמלים. ברבים מדו"חות השכר במגזר הציבורי זוכים עובדי הנמלים לשכר גבוה מן הממוצע, ולעיתים רבות מופיעים בראש טבלת מקבלי השכר. ריכוז הכח הרב בידי ועדי העובדים של החברה גרם להשבתת כלל הסחר הימי של ישראל בקלות רבה עם החלטה על שביתה. 
על מנת להגביר את התחרות בענף, החליטה בשנת 2003 ממשלת ישראל על שינוי מבני בענף הנמלים. עיקרו של השינוי היה הפרדת הנמלים חיפה, אשדוד ואילת, שנוהלו עד אז במסגרת רשות הנמלים, לשלוש חברות נמל ממשלתיות עצמאיות נפרדות, אשר יופרטו בעתיד. תפקיד חברות הנמל הוא לספק את השירות ללקוחות הנמל ולדאוג לפיתוח כלי העבודה בנמל כדוגמת מנופים. 
בנוסף, הוקמה חברת נמלי ישראל, חברה ממשלתית חדשה שתפקידה להחכיר את שטחי הנמל לחברות ההפעלה, ולפתח שטחי נמל חדשים. בד בבד עם הקמת החברות החדשות הוחלט על הקמת רשות רגולטורית במשרד התחבורה שתהיה אחראית על תכנון ארוך טווח של ענף הנמלים ועל הסדרת הפעילות בו - רשות הנמלים. 
בשנת 2004 הושלם תהליך החקיקה, ובשנת 2005 הסתיים שלב א' של הרפורמה: חברת הניהול, חברות הנמל והרשות הרגולטורית החלו לפעול.
ביולי 2013 הודיע שר התחבורה, ישראל כ"ץ, על יציאתם לדרך של המכרזים לקראת הרפורמה בנמלי הים בישראל. בניגוד לדעה הרווחת, על הרפורמה עצמה החלו לעבוד בחנ"י שנים קודם עם חציבת האבן להכנת שוברי גלים לנמלים החדשים ועם הכנת הסטטוטוריקה לנמלים החדשים.  שר התחבורה החליט כי שני המכרזים יפורסמו במקביל על מנת לוודא כי הנמל החדש יופעל בזיכיון על ידי גורם פרטי בשיטת ה-BOT וזאת בניגוד למה שקרה בעבר. מטרת הרפורמה להביא להגברת התחרות בנמלים, באמצעות הקמת נמלי מים עמוקים מתחרים, בחיפה ובאשדוד כמו גם להיערך לשינויים המתרחשים בעולם הספנות הבינ"ל.

המצב היום

כעשור לאחר סיום הרפורמה בנמלים, לא הושגו מטרות הרפורמה במלואן: הכח בידי ועדי העובדים של הנמלים נותר גבוה, ולא פעם הושבתו הנמלים ללא סיבה, השכר הגבוה אשר מקבלים העובדים הוא בין הגבוהים במגזר הציבורי, וחברות הנמל נגועות בנפוטיזם וחשד לשחיתות. בשנת 2014 נחשף בערוץ 2 כי יו"ר ועד עובדי נמל אשדוד, אלון חסן, קידם סגירת חוזים של חברת נמל אשדוד עם חברות חיצוניות שהיו בבעלותו או בבעלות קרובי משפחתו. לאחר מכן נפתחה נגדו חקירה פלילית בנושא זה, והוא אולץ לעזוב את תפקידו והוחלף באבינועם שושן.
בנוסף, במסגרת דיוני ועדת טרכטנברג, עלתה ההבנה כי הרפורמה לא השיגה את מטרתה עקב כך שסחורות אשר מיועדות להגיע לדרום הארץ יובאו לישראל בדרך כלל דרך נמל אשדוד, וסחורות המיועדות לצפון - דרך נמל חיפה. על מנת  להגביר את התחרות בשני הנמלים, הוחלט על הקמת נמל הדרום שיתחרה בנמל אשדוד, ונמל המפרץ שיתחרה בנמל חיפה.
לפי דוח טרכטנברג, "מבחינה שנעשתה על ידי גורמי המקצוע במשרדי התחבורה והאוצר עולה כי התפוקות בתחום המכולות לצוות עבודה בנמלי ישראל נמוכות ביחס לנמלים אחרים בעולם: בין 15% ל-25% נמוכות ביחס לנמלים במזרח התיכון, ואף נמוך מכך ביחס לנמלים מתקדמים בעולם. העלות הנגזרת מכך למשק הלאומי נאמדת במאות מיליוני שקלים בשנה. הכשל המרכזי בענף הוא היעדר תחרות. חברות הנמל הקיימות מהוות מונופול אזורי, כל אחת בתחומה, וביחד מהוות דואופול ארצי".
הרפורמה בנמלים מתקדמת מאז. הונחה אבן פינה, יש זוכים במכרזים של הקמת הנמלים והפעלתם. 
באשדוד זכו במכרז ההקמה - החברה הסינית "צ'יינה הארבור". במכרז ההפעלה זכתה חברת TIL ההולנדית. 
בחיפה זכו במכרז ההקמה - קבוצה משותפת של שפיר הנדסה ואשטרום. במכרז ההפעלה זכתה חברת SIPG הסינית. ביוני 2018 הושגו הסכמות בין ההסתרות, נציגות העובדים והמדינה באשר להשלכות הרפורמה על נמל חיפה הקיים. במסגרתם הוסכם בין היתר על הכנסתו של משקיע פרטי לנמל במטרה להכין אותו לתחרות . עוד, הוסכם באוגוסט 2019 בין ההסתדרות, נמל חיפה, חברת נמלי ישראל ומשרדי התחבורה והאוצר כי עובדי מחלקת הים של נמל חיפה הקיים יעברו לעבוד בחברת-בת ממשלתית חדשה של חברת נמלי ישראל, אשר תשרת את שני הנמלים עד שנת 2054 .
עד כה, בית הדין לעבודה לא התיר לעובדי הנמלים להשבית את העבודה בפועל בגלל הרפורמה . ביוני 2017 הגיעו ההסתדרות והמדינה להסכם המבטיח את בטחונם התעסוקתי של עובדי דור ב' בנמלים הקיימים למשך 10 שנים, בכפוף לחתימת הסכמי רפורמה סופיים בנמלים . במאי 2018 שבתו עובדי שני הנמלים הוותיקים בלא אישור בית הדין, וחזרו לעבוד לאחר שבית הדין הטיל קנסות אישיים באלפי שקלים על ראשי הועדים .
צפי להפעלת הנמלים:  שנת 2020