לבד בברלין

עלילת הספר

העלילה מתארת את חייהם של תושבי ברלין בתקופת הרייך השלישי. היא מתרכזת בסיפורם של בני הזוג אוטו ואנה קוונגל, שלאחר שאיבדו את בנם, סבסטיאן, שנהרג בחזית, החליטו להפיץ ברחבי ברלין גלויות בהן הם קוראים להתנגדות לשלטון הנאצי. קוונגל מקווה כי קוראי הגלויות יפתחו בהתנגדות פסיבית לשלטון, כי גלויותיו יופצו בבתי המלאכה ובמפעלים מיד ליד, וכי הוא ישנה משהו לטובה בעולם שמסביבו. בפועל מוצאות רוב הגלויות את דרכן אל הגסטפו מיד לאחר גילויין. אוטו קוונגל שומט בטעות גלויה מכיסו, נתפס על ידי הגסטפו, והוא ואשתו מובלים לכלא פלצנזה, נשפטים בפני בית הדין העממי בראשות השופט רולנד פרייזלר (מופיע במקור כפייזלר) ונידונים למוות. קוונגל מוצא להורג, ואנה נהרגת בתא הכלא בהפצצה אווירית.
סיפורם של בני הזוג קוונגל הוא רק חלק מהסאגה שמגולל פאלאדה. הוא מתאר את סיפורם של רבים נוספים הלכודים כבני הזוג קוונגל במשטר הבלתי אנושי של חשדנות ומלשינות שהפעיל הרייך השלישי כנגד אזרחיו. הקומיסר אשריך, הממונה מטעם הגסטפו על תפיסת מפיץ הגלויות, וסופו שהוא מבין את אשמתו המוסרית שלו עצמו ומתאבד; טרודל באומן, ארוסתו של בנם המת של הקוונגלים, שאמירה לא זהירה של אנה, בחקירתה, מביאה למעצרה ומעצר בעלה, ולמותם של שניהם; אנו קלוגה, מהמר כפייתי ורודף נשים הנחשד כי הוא מפיץ את הגלויות ונרצח על ידי אשריך; אשתו, אווה, שאינה יכולה לשאת את אשמת בנה, שהרג יהודים בשירות ה-SS, עוזבת את המפלגה הנאצית ואת משרתה כדוורית ועוברת לחיות בכפר; משפחת פרסיקה, חברי מפלגה נאמנים, המתוארים כאלכוהוליסטים חסרי מוסר; השכנה היהודיה רוזנטל, הנרדפת על ידי הנאצים, ונאלצת לחיות במסתור ולבסוף להתאבד; אמיל בארקהאוזן, נוכל ומלשן שמנסה לבזוז את דירתה של היהודיה רוזנטל, לטמון פח לידידו אנו קלוגה ולסחוט בה בעת את חברתו החדשה, גב' הברלה; והשכן, שופט בית המשפט העליון בדימוס פרום, האמיץ והמוסרי, המסתיר בדירתו את רוזנטל, תומך בקוונגלים בעת מאסרם, ואף מספק להם ציאניד.
כל אלו יוצרים פסיפס אנושי מורכב, המתאר את חיי היום יום ברייך השלישי, חיים של חשד מתמיד ממלשינות ושל כפיפות לשרירות לבם של לובשי המדים, אנשי הגסטפו וה-SS, שגם הם, בתורם, אינם חסינים ואף הם צפויים להשפלה ועינויים. כן מתאר הספר בפירוט את מערכת המשפט והענישה המושחתת והפגומה. על אף כל אלו אין הספר חף מתקווה אנושית. קוונגל מוצא את שלוות נפשו בתא הנידונים להורג, והספר מסתיים בתיאור חייה החדשים של אווה קלוגה בכפר לאחר המלחמה, יחד עם בנה המאומץ, קונו-דיטר, בנו של בארקהאוזן, עבריין צעיר שנמלט מאביו, מחיי הכרך ומההפצצות אל הכפר, ומצא שם את האפשרות להיוולד מחדש.

נסיבות כתיבת הספר

הסופר הנס פאלאדה ניהל מערכת יחסים מורכבת עם שר התעמולה הנאצי יוזף גבלס ועם המשטר הנאצי. לתקופה קצרה זכה לחסדו של שר התעמולה, אך לאחר שלא הצליח לכתוב רומן אנטישמי אותו הזמין גבלס, נשלח אל בית מחסה לחולי רוח, דבר שבגרמניה הנאצית היה כמעט שקול לגזר דין מוות. לאחר סיום המלחמה היה פאלאדה אדם שבור מבחינה בריאותית ונפשית.
ב-1947 החליט פאלאדה ליצור קשרי עבודה עם המשטר החדש של הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית (גרמניה המזרחית). הוא עבר לברלין ושם חידש את קשריו עם המשורר יוהאנס בכר, שמונה לשר התרבות בממשלה הקומוניסטית החדשה. בכר ניסה לסייע לו בכתיבתו, בכך שנתן לו את תיק הגסטפו של בני הזוג המפל, שבמהלך המלחמה הביעו התנגדות להיטלר באמצעות הפצת גלויות ובהן מסרים אנטי-נאציים ברחבי ברלין. פאלאדה שקע בכתיבת הספר על חייהם של בני הזוג, והשלים את כתיבתו בתוך 24 ימים. בסמוך לאחר מכן מת.

הצלחת הספר

"לבד בברלין" יצא לאור לאחר מותו של פאלאדה והיה לרב מכר בגרמניה. הספר נחשב ליצירת מופת, וזכה לכך שהסופר פרימו לוי, ניצול אושוויץ, כתב כי "זהו הספר הטוב ביותר שנכתב אי פעם על אודות ההתנגדות הגרמנית לנאציזם". עם זאת הספר לא תורגם לאנגלית עם צאתו לאור, שכן הוצאת פטנם סברה שאינו איכותי כיתר יצירותיו של פאלאדה. בשנת 2009 התחדש העניין ביצירותיו של פאלאדה מחוץ לגבולות ארצו. "לבד בברלין" תורגם לאנגלית, והיה לרב מכר. תרגום הספר לאנגלית הפך לאחד האירועים הספרותיים הבולטים בשנת 2009. הספר הגיע לראשי רשימות רבי המכר הן בבריטניה והן בארצות הברית וזכויות ההסרטה של הספר נרכשו על ידי המפיקים סטיבן ארנדט ווינסנט פרז.
העניין המחודש בפאלאדה בארצות דוברות אנגלית הביא לתרגום הספר "לבד בברלין" גם לעברית על ידי יוסיפיה סימון. התרגום יצא לאור בשנת 2010 ומאוחר יותר עובד על ידי שחר פנקס למחזה שהועלה בשנת 2016 על ידי תיאטרון הבימה.

הפרק הגנוז

בדיקה מחודשת של כתב היד, השמור בספריה הלאומית בברלין, שנערכה בשנת 2011, העלתה כי הוא כולל פרק (מס' 17 במקור) שלא התפרסם עם הפרסום הראשון של הספר בשנת 1947. שם הפרק: "גם אנה קוונגל משתחררת". הפרק מתאר את ניסיונה של אנה קוונגל להשתחרר מחברותה ב'ליגת הנשים הנאציונל-סוציאליסטית', לפני שהיא ואוטו בעלה פתחו במבצע הפצת גלויות ההמרדה. הניסיון הסתיים בהצלחה.
בנסיבות פרסום הספר, בסמוך לאחר המלחמה, ולאחר מות הסופר, נראה כי העורך גנז את הפרק הזה, על מנת שלא להדגיש את העובדה כי בגרמניה הנאצית, גם דמויות "חיוביות" כקוונגלים, השתייכו לארגונים נאציים. הפרק תורגם לעברית והופיע במדור הספרות במוסף 7 לילות של העיתון ידיעות אחרונות באפריל 2011. הפרק שנגנז בספר מופיע בסרט המבוסס על הספר.