google/wiki40b huggingface dataset:
מחומש

מחומש (בלועזית, מיוונית: פֶּנְטַגוֹן) הוא מצולע בעל חמש צלעות. סכום זוויותיו הפנימיות של מחומש הוא 540 מעלות, ויש בו 5 אלכסונים.

מחומש משוכלל

מחומש משוכלל הוא מחומש שכל צלעותיו שוות זו לזו וכל הזוויות שוות זו לזו. גודל כל אחת מהזוויות הוא 108°. מספר זה אינו מחלק את 360, ולכן לא ניתן לרצף את המישור במחומשים משוכללים.
שטח מחומש משוכלל שאורך צלעו a מחושב על פי הנוסחה:
כל אלכסוני המחומש שווים באורכם זה לזה, וכל אחד מקביל לצלע איתה הוא לא חולק קודקוד משותף. אלכסון עם שתי צלעות יוצרים משולש זהב רחב (משולש שווה-שוקיים שהיחס בין הבסיס לשוק הוא יחס הזהב), ואילו שני אלכסונים עם צלע יוצרים משולש זהב צר (שהיחס בין שוק לבסיס הוא יחס הזהב). כל האלכסונים יוצרים פנטגרם.

תוצאות ידועות על מחומשים

למחומש יש תכונה מעניינת, והיא שניתן לחשב את שטחו ללא טריאנגולציה (ללא חלוקה של שטחו למשולשים), אלא רק על ידי "הליכה מסביבו" וחישוב שטחיהם של משולשים קודקודיים. המתמטיקאי  הידוע קרל פרידריך גאוס הוא זה שגילה תכונה זו, ומצא ביטוי המתאר את שטחו של מחומש משטחיהם של משולשים קודקודיים (משולש קודקודי הוא משולש שקודקודיו הם שלושה קודקודים עוקבים של המחומש): אם נסמן ב-  את שטח המשולש שקודקודיו הם  אז שטח המחומש 
 מקיים את המשוואה הריבועית , כאשר  ו- הם הפונקציות הסימטריות הציקליות ממעלה ראשונה ושנייה במשתנים :
.
תחנה בדרך

רקע

אלבום הוא למעשה האחרון בתקופת הצלחתה הגדולה של ארזי בשנות השמונים, ואחריו החליטה לפרוש לשלוש שנים מחשיפה תקשורתית. בכך תמו ימי הזוהר שלה. האלבום הוא אלבום אוסף, ובו גם שירי שנות החמישים בעיבודים חדשים. את האלבום הפיק מוזיקלית אריק רודיך, והוא גם האלבום הראשון של ארזי ללא יועצה האמנותי גברי מזור שליווה אותה לאורך כל שנות הצלחתה.
את האלבום הקליטה ארזי במקביל להקלטת אלבומה "דמיון מזרחי", ובמרכזו חידושים ללהיטים כמו "שאני עמך" של אסתר עופרים, "בת הדייג" של מרים אביגל, "מול הר סיני" של להקת הנח"ל ושושנה דמארי ו"בין פרחי הגן" שארזי עצמה ביצעה במסגרת המופע "קונגרס הצחוק הציוני" בשנת 1972.
במיוחד לאלבום זה התאחדה לראשונה שלישיית שוקולד מנטה מסטיק וביצעה שני שירים, אף הם גרסאות כיסוי ללהיטי עבר: "ונצואלה" ו"נערה ממש אוצר". לשיר "ונצואלה" הופק קליפ מיוחד.
בנוסף, ריכזה ארזי באלבום מבחר משיריה המוכרים לאורך השנים, כ"בן אדם", "היא רוקדת", "עגילי דמאר", "דרישת שלום", "יש ונדמה" ו"הכינור הנאמן", מחרוזת שירי רועים עמה הופיעה באותה התקופה, וגרסת רמיקס לשיר "מה נתת לי" שערך יזהר אשדות במיוחד להפצה בינלאומית.
שני שירים חדשים ליוו את הדיסק. הראשון בהם "האיש מן החלום" נכתב במיוחד למצעד הפזמונים השנתי תשמ"ח, שהה במצעד 18 שבועות מהם שלושה בפסגה והגיע למקום השביעי במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ט לצד "אלף לילה ולילה" מהאלבום דמיון מזרחי. 
השני הוא "כאבים רחוקים" שיצא לרדיו ב-28 בנובמבר 1989 ושהה במצעדי הפזמונים 24 שבועות רצופים (השיר הוותיק ביותר של ארזי במצעדי הפזמונים). במצעד הפזמונים השנתי תש"ן דורג במקום ה-12 וארזי זכתה בתואר "זמרת העשור".
הר איתן

הר איתן הוא חלק מיער הסטף הנמצא בניהול ובטיפול של הקרן הקיימת לישראל.
הר איתן נמצא לא רחוק ממחלף הראל בכביש ירושלים-תל אביב ליד מבשרת ציון ובית זית. ההר הוא חלק מהרי ירושלים. בצידו המזרחי נובעים מעיינות הסטף וצידו המערבי משקיף על נחל שורק.
ההר בעל ערכי טבע ונשקפים ממנו נופים מרהיבים. ההר נישא לגובה של 788 מ' מעל פני הים. בהר נמצאים שרידי התיישבות מלפני 6,000 שנה ושרידי חקלאות מדרגות בני 4,500 שנה. במורד ההר ניתן לראות כיצד התמודדו תושבי ההר במשך אלפי שנים עם תנאי האזור, וכיצד הכשירו אלפי דונמים של מדרגות חקלאיות שעליהן גידלו, בשיטת חקלאות בעל, זיתים, גפנים ושאר עצי ארץ ישראל.
בהר נמצא מסלול מסומן באורך 8 ק"מ באותו גובה נוף ומשמש להולכים, רצים ורוכבי אופניים מכל הארץ שמגיעים במיוחד למסלול לתחרויות ארציות וטיולי משפחות.

חרבת א-לוז

באתר התקיים כפר ערבי בשם "חרבת א-לוז" ובו כמה מאות תושבים, שעזבו בעקבות אירועי מלחמת העצמאות.

מושב עולים

בחודש מאי 1950 הוקמה התיישבות עולים בהר איתן. השם שניתן ליישוב במפות התכנון היה אבטח, בהמשך שונה השם ל-לוזים תוך שימור מרומז לשם הכפר הערבי ח'רבת א-לוז שהיה במקום עד 1948. העולים שהובאו להתיישב בהר היו מעולי תימן שעלו זה מכבר במבצע על כנפי נשרים. החורף של 1950/51 היה חורף קשה במיוחד. הרמטכ"ל דאז יגאל ידין יזם את מבצע "מעברות". מבצע לסיוע לישובי העולים. במסמכי הפקודה בנוגע ללוזים (במסמך נכתב לוזון) פורט הציוד שיסופק ליישוב, בין היתר 130 מעילים, 400 שמיכות ונעליים לכל התושבים. כשנה וחצי לאחר הקמת היישוב התושבים הועברו ליישוב אבן ספיר שהוקם בסמוך.

מרכז ההנצחה הלאומי

בהר איתן תוכנן לקום המרכז הלאומי להנצחת מערכות ישראל. ב-1980 החליטה ממשלת מנחם בגין להקים את המרכז הלאומי לגבורה ולהנצחה על שטח של 4,600 דונם. במקור תוכנן השטח הבנוי של המרכז להשתרע על פני 30 אלף מ"ר שיכללו מוזיאון, מרכז מידע, חינוך ומחקר, וכן מאגר מידע ממוחשב על הנופלים, אך בעיות תקציביות ומחאה ציבורית בגין הרס הנוף, מנעו את הקמתו.

גן לאומי הר איתן

באפריל 2007 החליטה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה על הקמת גן לאומי בהר איתן. עם זאת, הגן הלאומי לא הוכרז על פי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998 והגן לא מופיע ברשימת שמורות טבע וגנים לאומיים מוכרזים כפי שפורסמה על ידי רשות הטבע והגנים.
דרומית לפסגת ההר נמצא עיקר שטחו של הגן הלאומי המתוכנן, כולל שרידי הכפר ח'רבת א-לוז שחרב ב-1948. באזור נמצאות טרסות רבות, בהן בוסתנים שבהם נטועים בעיקר שקדים, אך גם תאנים וחרובים. בשטח ישנם גם בורות מים ושומרות. הטרסות אינן מעובדות מאז 1948 ונכון לשנת 2013 מתפשטות בהן סירה קוצנית. באזור בולטת פריחת כרכום מצוי, נרקיס מצוי ורקפת מצויה. בחלקים מהגן הלאומי המתוכנן נמצא יער נטוע של אורנים וברושים. בנוסף נכלל באזור גם מעיין ניקבה בשם עין לוזים.
מדד מחירים

מדד מחירים הוא מדד, המחושב בטכניקות סטטיסטיות ומשתנה מזמן לזמן, אשר מיועד למדוד את השתנות המחירים של סל מוצרים ושירותים הנקבעים במסגרת מדד ספציפי.
מדדים כאלה יכולים להיות מדד המחירים לצרכן אשר אמור למדוד את השתנות מחירי סל מוצרים ושירותים (להלן: "הסל") הנצרכים על ידי קבוצת אנשים מסוימת, מדד המחירים ליצרן, מדד מחירי הייבוא ועוד. המדד יכול להתייחס לסל של קבוצות בני אדם שונות המוגדרות על פי משתנים שונים (גאוגרפיים, דמוגרפיים ועוד).

המדד כגודל יחסי

מאחר שמטרת המדד היא למדוד את השינוי ברמת המחירים, אין חשיבות לערכו המוחלט אלא לשנוי היחסי בערך זה. לעליית המדד מרמה של 100 נקודות לרמה של 110 נקודות משמעות זהה לעלייה מ-200 ל-220. לפיכך, קובעים את ערך המדד בנקודת זמן אחת (הקרויה "תקופת הבסיס") באופן שרירותי. בדרך כלל, נהוג לקבוע את ערך המדד בתקופת הבסיס בגובה של 100 (או 100 נקודות). קביעה כזו תגרום לכך שערך המדד בכל נקודת זמן יהיה שווה ל"רמת המחירים הכללית" באותו זמן, כשהיא מבוטאת באחוזים מרמת המחירים בתקופת הבסיס.

קביעה מעשית של סל בסיסי

למעשה, אם רוצים לחשב את המדדים בכל תקופה (בדרך כלל חודש) ללא פיגור גדול, אין אפשרות להשתמש במדד פאש. זאת, מאחר שלצורך זה יש להשתמש בהרכב הסל הנקבע על יסוד נתוני החודש האחרון. גם מדד לספיר אינו יכול לשמש לצורך מעשי, אם רוצים למנוע פיגור בחישוב המדדים הראשונים ואם מניחים שהנתונים לגבי הרכב הסל נאספים בפיגור מסוים.
לפיכך, בדרך כלל, לצרכים מעשיים, משתמשים בסל בסיסי המבוסס על נתוני הכמויות הידועים לגבי מספר תקופות (חודשים) שלפני התקופה לגביה מחושבים המדדים.

מדד כמויות

בטכניקה דומה ניתן להשתמש לחישוב מדד כמויות. מדד הכמויות נותן ביטוי לשינוי בכמויות המוצרים לאורך זמן. במקרה זה, מתהפכים התפקידים של המחירים ושל הכמויות בכל הנוסחאות. בעוד שבמדד המחירים משמשות הכמויות בתקופת הבסיס לצורך קביעת המשקל שיש לתת לכל מוצר במסגרת המדד, הרי, במדד כמויות, משמשים המחירים בתקופת הבסיס לצורך קביעת המשקל הניתן לכל כמות של מוצר.
.zm

.zm היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בזמביה. החל משנת 1994.

רישום

הסיומות .com.zm, .edu.zm and .net.zm מנוהלות בידי CopperNET Solutions, בעוד ששאר הסיומות של .zm מנוהלות בידי ZAMNET.
המנון הפלמ"ח

המנון הפלמ"ח חובר על ידי זרובבל גלעד בקיץ 1942, לארגון הפלמ"ח שהוקם על ידי ההגנה באותה שנה. פורסם ב"עלון הפלמ"ח" ונפוץ בפלוגותיו. הולחן בלחן עממי רוסי, ואחר חובר לחנו על ידי דוד זהבי, אשר התקבל. השיר זכה לביצועים רבים, בין השאר, של הזמרת יפה ירקוני. הוא מושר על ידי חברי הפלמ"ח באספות ומפגשים, ומנוגן ומושר בטקסים ובכלי התקשורת בימי זיכרון. הוא מצוטט באתרי זיכרון, כגון באנדרטת חטיבת הנגב.

פרקי השיר ותכניו

השיר המחורז, הכולל ארבעה בתים, מפרט מכלול ערכים לחברי הפלמ"ח יראו כקוד מחייב תמידי להתנהגותם.
בבית הראשון, מפורטת יכולת העמידה במצבי משבר ומצוקה, הצייתנות לפקדה ולצו המפקדים, והמסירות המתמדת:
 
מִסָּבִיב יֵהוֹם הַסַּעַר

אַךְ רֹאשֵׁנוּ לֹא יִשַּׁח

לִפְקֻדָּה תָּמִיד אֲנַחְנוּ,

תָּמִיד אָנוּ, אָנוּ הַפַּלְמָ"ח
בבית השני נכתב על אהבת ארץ ישראל בגבולותיה המנדטורים: במזרח: מדבר ערב, במערב: הים התיכון, בצפון: מטולה ובדרום: הנגב; אל משמר הארץ מגויסים חברי הפלמ"ח החמושים.
מִמְּטוּלָה עַד הַנֶּגֶב,

מִן הַיָּם עַד הַמִּדְבָּר -

כָּל בָּחוּר וְטוֹב - לַנֶּשֶׁק

כָּל בָּחוּר עַל הַמִּשְׁמָר!
השורה הראשונה והשנייה משוחחות עם פסוק בספר יהושע, פרק א', פסוק ד': "מֵהַמִּדְבָּר֩ וְהַלְּבָנ֨וֹן הַזֶּ֜ה וְֽעַד־הַנָּהָ֧ר הַגָּד֣וֹל נְהַר־פְּרָ֗ת כֹּ֚ל אֶ֣רֶץ הַֽחִתִּ֔ים וְעַד־הַיָּ֥ם הַגָּד֖וֹל מְב֣וֹא הַשָּׁ֑מֶשׁ יִֽהְיֶ֖ה גְּבוּלְכֶֽם׃".
השורות השלישית והרביעית משוחחות עם הפסוק מספר שמואל א', פרק ט', פסוק ב' המתאר את שאול: "וְלוֹ הָיָה בֵן וּשְׁמוֹ שָׁאוּל בָּחוּר וָטוֹב וְאֵין אִישׁ מִבְּנֵי יִשְׂרָאֵל טוֹב מִמֶּנּוּ מִשִּׁכְמוֹ וָמַעְלָה גָּבֹהַּ מִכָּל הָעָם."
הבית השלישי מתאר את היכולות הנפשיות והגופניות של חברי הפלמ"ח שאותן יפעילו בשירותם; הכוללות תנועה בכל נתיב גאוגרפי ללא מורא מהאויב, תוך חתירה למפגש חזיתי עמו:
 
נָתִיב לַנֶּשֶׁר בַּשָּׁמַיִם,

שְׁבִיל לַפֶּרֶא בֵּין הָרִים,

מוּל אוֹיֵב דַּרְכֵּנוּ יַעַל,

בֵּין נִקְרוֹת וּבֵין צוּרִים
הבית הרביעי מתאר את מידות הראשוניות, הפעולה החלוצית, והמחויבות להתגייסות מהירה וזריזה לכל מטלה אשר תדרש, בגלוי ובחשאי:
 
רִאשׁוֹנִים תָּמִיד אֲנַחְנוּ,

לְאוֹר הַיּוֹם וּבַמַּחְשָׁךְ

לִפְקֻדָּה תָּמִיד אֲנַחְנוּ,

תָּמִיד אָנוּ, אָנוּ הַפַּלְמָ"ח.

יצירת המלל והלחנים

זרובבל גלעד שהיה מגויס בפלוגה א' בתחילת דרכו של הפלמ"ח, נתבקש על ידי מפקד האימון לכתוב שיר למסיבת סיום "תוכנית 200 השעות" של האימון הבסיסי. לשם כך פטר אותו המפקד מיום אימונים, אולם גלעד ויתר על הפטור וכתב את השיר בזמן ששמר. במסיבה הושמע השיר בלחן רוסי (לחן השיר "פּוֹ דּוֹלִינָם אִי פּוֹ וְזְגוֹרְיָאם" שעליו הולחן גם השיר "הלוך הלכה החבריא"). השיר מבטא את אופיו הקרבי ואת פעילותו הצבאית של הפלמ"ח ואין בו אזכור של אופיו העובד, משום שהוא נכתב חודשים ספורים אחר הקמת הפלמ"ח, בטרם נתקבל "הסדר העבודה והאימונים".
 בשנת 1943 בשעה שהחליטה תנועת הנוער העובד על גיוס כלל גרעיניה לפלמ"ח, הלחין בוגר התנועה חבר נען, דוד זהבי, לחן עברי לשיר. הלחן החדש פורסם תחת הכותרת "שיר הפלוגות" בעיתון הנוער העובד "במעלה" ביוני 1943. שם הפלמ"ח לא נזכר בפרסום בעיתון, מטעמי חשאיות, והמילים "אנו אנו הפלמ"ח!" הוחלפו ב"אנו, ההולכים בסך!". בעלון הפלמ"ח של נובמבר-דצמבר 1944. הוא נדפס שוב כ"שיר הפלוגות" בליווי הלחן של זהבי, ובהסתרת שם הפלמ"ח, אולם הוכנס בו עוד שינוי קל במילה אחת בבית השלישי : "כָּל בָּחוּר וְטוֹב - לַנֶּשֶׁק - בָּחוּרה עַל הַמִּשְׁמָר!". בית זה הופיע בשנית בשער "עלון הפלמ"ח" באפריל-מאי 1947. שינוי המילה בא להצביע על אופיו השוויוני של הפלמ"ח.
ריי בראון

חייו

ריי בראון, יליד פיטסבורג, החל ללמוד לנגן בפסנתר בגיל שמונה. משראה בראון כמה פסנתרנים לומדים בבית הספר התיכון שלו, הוא החליט להחליף כלי. תחילה תכנן לעבור לטרומבון אך לא יכול היה להרשות לעצמו לרכוש את הכלי. בעזרת מלגה מבית הספר, רכש קונטרבס והחל לנגן בכלי.
הוא הושפע מאוד מהבסיסט ג'ימי בלנטון שניגן עם דיוק אלינגטון. בשנות בית הספר התיכון שלו התנסה עם כמה הרכבים אזוריים, וכשסיים ללמוד עבר לגור בניו יורק שם הפסנתרן הנק ג'ונס הכיר לו את דיזי גילספי שחיפש בסיסט באותו זמן. בזכות כך יצא לבראון לנגן עם ענקים נוספים כמו ארט טאטום וצ'ארלי פרקר.
בלהקה של גילספי הוא ניגן בין 1946–1951 בשנים האלה הוא הכיר את המתופף קני קלארק ומילט ג'קסון נגן הוויברפון, והפסנתרן ג'ון לואיס, שהיוו את חטיבת הקצב של גילספי. יחד איתם ינגן לימים ברביעיית הג'אז המודרני.
ב-1947 הכיר בראון את הזמרת אלה פיצג'רלד שהצטרפה להרכב של גילספי למסע הופעות. הם התחתנו באותה השנה ויחד הם אימצו את ילדתה של אחותה למחצה של אלה. השנים התגרשו ב-1952.
לאחר שניגן בג'אז בפילהרמונית במספר הרכבים שונים, הצטמד בראון למשך מספר שנים עם הפסנתרן אוסקר פיטרסון וכן עם מתופפים מתחלפים. לבסוף, ב-1966 עזב את הטריו ונהיה המנהל של ההרכב. בערוב ימיו השתקע בלוס אנג'לס שם היה למנהל המוזיקלי של מספר הרכבים, ביניהם רביעיית הג'אז המודרני, כמו כן הוא קידם מוזקאים צעירים כמו קווינסי ג'ונס. במישור המקצועי בראון הופיע בתזמורות שהיו בתקופה ההיא בתוכניות טלוויזיה, וכן עם כמה מהמוזיקאים הפופולרים בתקופה, כגון פרנק סינטרה. הוא כתב ספרי לימוד של בס, וכן פיתח שיטות נגינת צ'לו בבס. בתקופה הזו בראון זכה בגראמי על אחת היצירות שהוא כתב בשביל סרט קולנוע.
בעשורים האחרונים של חייו, בראון המשיך לעבוד במגוון רחב של הרכבים, מפתח את סגנונו האישי ואת תפקיד הבס בג'אז.
מיצובישי ספייס סטאר

היסטוריה

הספייס סטאר, או בשמה המוכר יותר בעולם, מיצובישי מיראז', הוצגה לראשונה לעולם כבר ב – 1978, ויוצרה ברצף עד 2003, ולאחר שנים של הפסקה חזרה לייצור בשנת 2012. עיקר הייצור היום מתבצע בתאילנד. מבחינת סיווג, רבים נוטים לשייך אותה לתת קטגוריה של מכוניות עירוניות. למעשה דגם זה החזיר את יצרנית מיצובישי בחזרה אל התחרות שהתפתחה מאוד בשנים האחרונות בשוק הקטנות.
בשנת 2016 לאחר המתנה קלה בשיווק, חזרה הספייס סטאר שוב עם מתיחת פנים קלה שהתמקדה בעיקר בעיצוב החיצוני, בהגדלת אורך הרכב ב 8.5 ס"מ, ובהורדת המחיר.

מכירות בישראל

בשנת 2014 (לאחר שנה מההשקה) דיווחה כלמוביל יבואנית מיצובישי בישראל, שמכרו מעת ההשקה מעל 4,500 רכבים מדגם זה.

אבזור ובטיחות

ספייס סטאר מאובזרת בחלקה יותר מחברותיה בקטגוריה זו, כגון בחיישני לחץ אוויר, חיישני גשם, בקרת שיוט, בקרת אקלים, הנעה ללא מפתח בדגם הפרימיום. עם זאת במבחני הריסוק האירופי קיבלה ארבעה כוכבים בלבד, וזאת לאחר שבמבחן הריסוק של EuroNCAP קיבלה רק 55% במבחן עזרי הבטיחות.
שי האוזמן

שי האוזמן (נולד ב-26 בדצמבר 1974) הוא איש תקשורת, פרשן כדורסל, עורך דין ויזם בתחום הנדל"ן.

ביוגרפיה

האוזמן נולד וגדל באשדוד והחל את דרכו ככדורסלן במחלקת הנוער של מכבי אשדוד. בגיל צעיר יחסית פרש ממשחק לטובת לימודי משפטים.
לאחר פרישה ממשחק החל לאמן קבוצות נוער, ובשנת 1997 החל לשמש כסקאוט של נבחרת ישראל הבוגרת. עונה אחת שימש גם כסקאוט בקבוצת הפועל ירושלים. בשנת 2001 שימש כעוזר מאמן של רונן גינזבורג בקבוצת בני הרצליה.
בתחילת עונת 2007/2008 הצטרף כמנהל מקצועי למכבי אשדוד בליגה הלאומית בכדורסל.. במהלך תקופתו באשדוד נטלה חלק הקבוצה שלוש עונות בליגה הלאומית ושתי עונות בליגת העל, במהלכן הגיעה הקבוצה עד לגמר הפיינל פור וסיימה כסגנית האלופה. בחודש יולי 2012 סיים את תפקידו במועדון לאחר מאבקי כוח בהנהלת הקבוצה.
החל מחודש ספטמבר 2012 ועד מרץ 2017 שימש האוזמן כפרשן ובעל טור כדורסל באתר וואלה! ספורט וכפנאליסט בתכנית הרשת "משחק מקדים".
החל משנת 2014 משמש כפרשן כדורסל בערוץ הספורט, בעיקר במסגרת ליגת העל בכדורסל, נבחרת ישראל בכדורסל והיורוליג. בעל טור אישי קבוע באתר ערוץ הספורט. 
שימש כחבר פאנל קבוע בתכנית יציע העיתונות בערוץ הספורט.
בשנת 2017 החל האוזמן לשמש כחבר פאנל קבוע לצד גור שלף ועידו גור בתוכנית חמישיות בערוץ הספורט.
בשנת 2018 החל האוזמן להגיש את תכנית הראיונות "מדברים עם שי האוזמן" בערוץ הספורט.

חיים אישיים

האוזמן הוא עורך דין במקצועו וכן יזם בתחום הנדל"ן. נשוי ללימור ואב לרוני, בן ודן. מתגורר בגן יבנה. אביו, אבי האוזמן, הוא ממקימי קבוצת הכדורסל של מכבי אשדוד.
העורקים הבין-צלעיים

הָעוֹרְקִים הַבֵּין-צַלְעִיִּים (TA: arteriae intercostales) הם קבוצה של עורקים המספקים דם לרווחים הבין-צלעיים.

העורקים הבין צלעיים הקדמיים

הענפים הבין-צלעיים הקדמיים של עורק החזה הפנימי מספקים דם לחמשת או ששת הרווחים הבין-צלעיים הראשונים. לאחר הסתעפותם ממנו, מתפצל עורק החזה הפנימי לעורק רום הבטן העליון ולעורק הסרעפת השרירי. מעורק הסרעפת השרירי מסתעפים יתר הענפים הבין-צלעיים הקדמיים.
הענפים הבין-צלעיים הקדמיים, שניים במספר בכל רווח, נעים הצדה, כשאחד קרוב לגבול התחתון של הצלע מעל והשני קרוב לגבול העליון של הצלע מתחת. לבסוף, עורקים אלה משיקים לעורקים הבין-צלעיים האחוריים היוצאים מאבי העורקים.
ענפים אלה ממוקמים בחלקם הראשון בין האדר לבין השרירים הבין-צלעיים הפנימיים, ולאחר מכן בין השרירים הבין-צלעיים הפנימיים לשרירים הבין-צלעיים הפנימיים ביותר. הענפים מספקים דם לשרירים הבין-צלעיים, וכן לשריר החזה הגדול, שריר החזה הקטן והשד, דרך סעיפים החודרים את השרירים הבין-צלעיים החיצוניים.

העורקים הבין-צלעיים האחוריים

העורק הבין-צלעי העילאי (arteria intercostalis suprema) הוא עורק שממנו מתפצלים העורקים הבין-צלעיים האחוריים הראשון והשני, אשר מספקים דם לרווחים בין-צלעיים אלה. עורק זה מסתעף מגזע הצלע והצוואר, ענף של העורק התת-בריחי. תשעת העורקים הבין-צלעיים האחוריים האחרים יוצאים ישירות מאבי העורקים.
בשל מיקומו של אבי העורקים לשמאל עמוד השדרה, העורקים הימניים ארוכים יותר מעורקים השמאליים. העורקים הימניים עוברים על פני גופי החוליות, מאחורי הוושט, צינור החזה והווריד האי-זוגי. הם מכוסים על ידי הריאה הימנית והאדר. לעומתם, העורקים השמאליים יוצאים אחורנית לצד החוליות, מכוסים על ידי הריאה השמאלית והאדר. שני העורקים השמאליים העליונים נחצים על ידי הווריד הבין-צלעי העילאי השמאלי, ואילו העורקים התחתונים נחצים על ידי הווריד האי-זוגי המחציתי (vena hemiazygos). ממול לראשי הצלעות, עובר מטה קדמית להם הגזע הסימפתטי. עצבי הקרביים יורדים גם הם קדמית לעורקים התחתונים.
כל עורק בין-צלעי אחורי מתקדם לאורך הגבול התחתון של הצלע ממעל, יחד עם הווריד הבין-צלעי והעצב הבין-צלעי של אותו רווח. הווריד נמצא מעל לעורק, ואילו העצב מתחתיו.
מכל עורק בין-צלעי אחורי מתפצל ענף גבי (ramus dorsalis), המלווה את הענף הגבי של עצב השדרה ומספק את חוט השדרה, עמוד השדרה, שרירי הגב והעור בגב. כמו כן, מכל עורק מתפצל גם ענף עקיף החוצה את המרווח הבין-צלעי ונע לאורך הגבול העליון של הצלע.
גנזבה דיבאבה

ביוגרפיה

דיבאבה נולד בבקוג'י שבמחוז ארסי באתיופיה. אחיותיה הגדולות הן האתלטיות טירונש דיבאבה, אלופה אולימפית ואלופת עולם ואג'גייהו דיבאבה, סגנית אלופה אולימפית. בת דודתה, דררטו טולו אף היא אלופה אולימפית. 
כנערה זכתה ב-2008 במדליית כסף באליפות העולם באתלטיקה לנוער בריצת 5000 מטר, בשנים 2008 ו-2009 זכתה פעמיים ברציפות באליפות העולם לנוער במרוצי שדה וב-2010 זכתה במדליית זהב באליפות העולם לנוער בריצת 5000 מטר. 
ב-2012 זכתה במדליית זהב בריצת 1500 מטר באליפות העולם באתלטיקה באולם שהתקיימה באיסטנבול. היא סיימה בתוצאה של 4:05.78 דקות. באולימפיאדת לונדון (2012) סבלה מפציעה במהלך המקצה המוקדם של ריצת 1500 מטר ולא סיימה את התחרות. לאחר האולימפיאדה עברה להתאמן תחת הדרכתו של ג'אמה אדן. בפברואר 2014 שברה את שיא העולם בריצת 1500 מטר באולם כשקבעה תוצאה של 3:55.17 דקות בתחרות בקרלסרוהה. חמישה ימים אחר כך שברה את שיא העולם בריצת 3000 מטר באולם בתוצאה של 8:16.60 דקות בתחרות בסטוקהולם. שבוע לאחר מכן שברה גם את שיא העולם בריצת שני מייל באולם, בתוצאה של 9:00.48 דקות, שיפור של כמעט שש שניות מהשיא הקודם של מסרט דפאר (9:06.26 דקות). במרץ 2014 זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר באליפות העולם באולם שהתקיימה בסופוט שבפולין. 
בפברואר 2015 שברה את שיא העולם בריצת 5000 מטר באולם כשקבעה תוצאה של 14:18.86 דקות בתחרות XL גאלן בסטוקהולם. ביולי 2015 שברה את שיא העולם מ-1993 בריצת 1500 מטר, והעמידה אותו על 3:50.07 דקות. באליפות העולם ב-2015 זכתה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4.08.09 דקות ובמדליית ארד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:44.14 דקות לאחר המנצחת אלמז איינה (14.26.83 דקות) וסגניתה סנברי טפארי (14:44.14 דקות). בעקבות הישגיה זכתה דיבאבה בתואר אתלטית השנה בעולם לשנת 2015.
במרץ 2016 זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב באליפות העולם באתלטיקה באולם בריצת 3000 מטר, כסיימה בתוצאה של 8:47.43 דקות. 
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכתה במדליית כסף בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:10.27 דקות לאחר המנצחת פיית' קיפייגון מקניה (4:08.92 דקות).
באליפות העולם באתלטיקה באולם 2018 זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר בתוצאה של 8.45.05 דקות ובמדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4.05.27 דקות.
Oceanhorn: Monster of Uncharted Seas

ביקורות

Oceanhorn התקבל בביקורות חיוביות עם צאתו.
בCNET כתבו "אם האגדה של זלדה הייתה מגיעה לנייד (...) לא נראה לנו שהיא הייתה עושה עבודה טובה מזו" של Oceanhorn, וב-Touch Arcade שיבחו את המשחק ב"מוזיקה מעולה וגרפיקת תלת-מימד עשירה ומלאת חיים" וסיכמו שהמשחק "אולי חיקוי ברור ולא מוצלח של זלדה, אבל בהחלט שווה לשחק בו"
המשחק גרף דירוג של 85% ב-Metacritic, על ידי 19 סוקרים.
אביגייל רוז

ביוגרפיה

בין השנים 2004–2005 למדה רוז בבית הספר רימון ללימודי ג'אז ומוזיקה קלה.
בשנת 2008 הוציאה את אלבומה הראשון, "מלחמה יומיומית", בהפקתו המוזיקלית של יוני בלוך. האלבום הכולל את הסינגלים "ואולי" ו"מלחמה יומיומית", שזכו להצלחה רבה.
בשנת 2009 הקליטה רוז בדואט עם אדם בן אמיתי את השיר "את לא יודעת", שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו. השיר נכלל באלבומו של בן אמיתי "קעקוע", שיצא בשנת 2011.
בשנת 2011 הוציאה את אלבומה השני, "חצי נחמה", הכולל את הסינגלים "עוד מחכה לאחד" ו"חצי נחמה". השיר "עוד מחכה לאחד" הוא גרסת כיסוי לשירם של אהוד מנור וסשה ארגוב, שביצעה במקור עפרה חזה. השיר בביצועה של רוז נכלל גם באלבום "מסע אספלט", שיצא באותה שנה, וכולל גרסאות כיסוי של אמנים שונים לשיריו של ארגוב.
בשנת 2013 הוציאה רוז את אלבומה השלישי "הפרעות", הכולל את הסינגלים "עננים" ו"א.ה.ב.ה.". האלבום, שהופץ כ"אלבום בוטיק",  יצא ב-500 עותקים חתומים וממוספרים בלבד, ונמכר בהופעות ובעמוד הפייסבוק של רוז. בשנת 2018, הקליטה מחדש את השיר "עוד מחכה לאחד" של עפרה חזה, עבור אלבום המחווה קול הנשמה - שרים עפרה חזה.
רוז היא בתה של הסופרת והמשוררת תלמה אליגון-רוז ונכדתה של העיתונאית והעורכת עפרה אליגון.
האגף המזרחי של הבית הלבן

האגף המזרחי של הבית הלבן (באנגלית: East Wing of the White House) הוא מבנה דו קומתי, המצוי מזרחית לבית הלבן - משכנו של נשיא ארצות הברית המצוי בוושינגטון בירת ארצות הברית.
במבנה זה מצויים משרדי הגברת הראשונה של ארצות הברית וכן צוותים שונים של הבית הלבן ובהם צוות ההתכתבות (המענה לתכתובות) של הבית הלבן. באגף זה נמצא תיאטרון הבית הלבן (the White House theater), וכניסת המבקרים ולובי המיועד למבקרים.
האגף מחובר למבנה הראשי באכסדרת העמודים המזרחית (the East Colonnade).

היסטוריה

הנשיא תומאס ג'פרסון הוסיף שתי אכסדראות עמודים, מזרחית ומערבית לבית הלבן בתקופת כהונתו. האכסדרה המזרחית הוסרה בשנת 1866 ונבנתה מחדש בשנת 1902 במהלך השיפוץ שנעשה בתקופת כהונתו של תיאודור רוזוולט. בקצה אכסדרה זו ניצבה חממת הבית הלבן.
המבנה הנוכחי נבנה בשנת 1942 במהלך מלחמת העולם השנייה על מנת להסוות בניית בונקר השמש מקלט מפני הפצצה אווירית עבור המשפחה הנשיאותית וצוות הבית הלבן. מקלט זה, האמור לעמוד בפני מתקפה אטומית, הוסב ומשמש כיום את מרכז המבצעים הנשיאותי לשעת חירום.
החל משנת 1977 משמש האגף המזרחי את לשכתה של הגברת הראשונה של ארצות הברית. רוזלין קרטר הייתה הגברת הראשונה שמיקמה את משרדה האישי באגף המזרחי וקראה לו באופן רשמי "משרדה של הגברת הראשונה".
קן גלובוס

קן גלובוס (7 במרץ 1946 - 10 בספטמבר 2008) היה יהודי אמריקאי שפעל בישראל בשנות ה-70 של המאה ה-20 בתחומי הקולנוע והתיאטרון.

ביוגרפיה

גלובוס, קרוב משפחתם של מנחם גולן ויורם גלובוס, עלה לישראל מארצות הברית ב-1972, לאחר לימודי תיאטרון.
שימש כתסריטאי של הסרטים מבצע יונתן ולופו יחד עם מנחם גולן וכן לסרטים מלכת הכביש (1971) ויוצאים קבוע (1979). שימש כעוזר במאי של הסרט "קזבלן".
ב-1976 ביים את "בלוף", הצגת היחיד המוזיקלית של נחום שליט פרי עטו של אלי שרייבר (חתולי).
בשנת 1978 כתב גלובוס את המוזיקה לאופרת הרוק "בני בום" מאת אהוד מנור, ממנו הצליח במיוחד השיר "ילד רע" בביצוע ריקי גל. 
בהמשך חזר לארצות הברית שם החל קריירה שנייה בטיפול בציפורים, לאחר שפיתח טכניקה מיוחדת לאילוף תוכים.