החלקה על הקרח

החלקה על הקרח היא צורת התקדמות של אדם על פני משטח מים קפואים בעזרת להבים מיוחדים הנקראים מחליקיים, הקבועים לרגליו בעת תנועתו. פעילות זו נעשית כיום בעיקר לשם ספורט ופנאי, אולם גם כדרך תנועה כשלעצמה.
ניתן להחליק על פני אגמים ונהרות שפניהם קפאו לאחר ששכבת הקרח התעבתה מספיק. בנוסף, קיימות זירות החלקה מלאכותיות - פנימיות וחיצוניות - בהן קור טבעי או קירור מלאכותי בקרקע מאפשרים את היווצרות הקרח. תחרויות רשמיות בהחלקה על הקרח מתבצעות כיום רק בזירות עם קרח מלאכותי. ישנם מספר ענפי ספורט הכוללים החלקה על קרח ובהם החלקה מהירה והחלקה אמנותית.

היסודות המהותיים

ההחלקה על הקרח מתאפשרת הודות לעובדה שלהב המתכת מתוכנן כך שיגלוש מעל משטח הקרח תוך מעט מאוד חיכוך. למחליק יש אפשרות לשלוט בתנועותיו בעזרת שינויים במידת החיכוך. השינוי במידת החיכוך נעשה על ידי הטיה קלה של הלהב ודחיפת אחד מצדדיו לתוך הקרח. ביכולתו של המחליק להגדיל את התנע שלו על ידי תנועה במסלולים קמורים תוך כדי הטיית הגוף פנימה וכיפוף הברכיים. דרך נוספת להגדלת התנע היא דחיפת הלהב לאורך הנתיב שנחתך לתוך הקרח. שילוב מיומן של פעולות ההישענות והדחיפה יוצר את המראה החינני של ההחלקה.

תנאי הקרח

המעבר בין המבנה הגבישי המסודר של הקרח לחוסר הסדר שנגזר מהמפגש עם הגז באוויר יוצר בעיות שמקורן באנטרופיה. היות שגביש הקרח אינו יציב מספיק בטמפרטורות של מעל 20°C- נוצרת שכבה דקה של מים על פני הקרח. עובי השכבה גדל ככל שהטמפרטורה עולה. שכבת מים זו מצמצמת את החיכוך בין הקרח למחליקיים ומאפשרת למעשה את ההחלקה. מקדם החיכוך הקינטי מגיע למינימום בטמפרטורה של 7°C-.
בטמפרטורות מתחת 20°C- לא ניתן להחליק שכן החיכוך גדל משמעותית.

קטגוריות החלקה על קרח

ענף ההחלקה על הקרח מתחלק לשני תת-ענפים: החלקה מהירה והחלקה אמנותית, ששונים זה מזה מכל בחינה כמעט ויש המחשיבים אותם כענפים נפרדים. במדינות מסוימות פועלות התאחדויות נפרדות להחלקה מהירה ולאמנותית.

החלקה מהירה

בהחלקה מהירה המטרה היא להחליק במהירות הגבוהה ביותר.
במסגרת ההחלקה המהירה מבחינים בין החלקה מהירה "רגילה" במסלול של 400 מטר לבין החלקה מהירה במסלול קצר, של 111 מטר, כשהאחרונה מתבצעת בזירה זהה לזו המשמשת להחלקה האמנותית. הבדל בולט נוסף בין שני סוגי ההחלקה המהירה הוא שבתחרויות במסלול הארוך מתחרים "נגד השעון" בעוד שבהחלקה במסלול הקצר המחליקים מתחרים ביניהם, והמעבר משלב לשלב נקבע לפי המיקום היחסי במקצה.
תחרויות החלקה מהירה נערכו במסגרת האולימפית משנת 1924. מיקצה החלקה מהירה במסלול קצר נוסף במשחקים של 1988.

החלקה על הקרח בישראל

ספורט ההחלקה על הקרח אינו נפוץ בישראל משום שאין בה תנאים אקלימיים שמאפשרים החלקה על קרח טבעי, ומנגד מספר הזירות המלאכותיות מצומצם ביותר בשל עלויות תחזוקה גבוהות וכישלון בקידום זירות קרח אולימפיות המתפקדות כהיכלי ספורט לכל דבר. ישנן שתי זירות המתאימות לתקן האולימפי הבינלאומי (משטח של 1,800 מ"ר): אחת במרכז קנדה שבמטולה, והשנייה בקניון אייס מול "פארק הקרח" באילת. זירות נוספת בגודל חצי אולימפי, Ice Peaks בחולון בשטח של 900 מ"ר (שלצידו מתוכננת זירת החלקה בגודל משטח אולימפי תקני), אחלקרח במעלות-תרשיחא בשטח 900 מ"ר, ו-‭iSkate‬ הנמצאת בלונה פארק תל אביב בשטח של 800 מ"ר.
כמו כן, מתוכנן היכל קרח חדש שיכיל שני אולמות החלקה עם משטח אולימפי ומשטח חצי אולימפי במושב תנובות שבאזור השרון. Ice Arena, ישמש אקדמיה להוקי קרח בישראל, יעמוד בסטנדרטים של ליגת ההוקי הטובה בעולם, ה-NHL ויוכל גם לארח תחרויות בינלאומיות בהחלקה אמנותית. 
בשנים האחרונות יש ערים שהקימו זירות קרח זמניות כאטרקציות בילוי ומופעים על הקרח, כולל אף בעונת הקיץ בה לא מתקיימות ליגות הכדורסל. כך הוקמו זירות קרח למספר שבועות פעילות בהיכל רוממה בחיפה, בהיכל הספורט באשקלון, התקיים מופע על הקרח בהיכל טוטו חולון ובארנה בירושלים (משטח אולימפי שאף אירח את תחרויות ההוקי קרח במכביה ב-2017). בירושלים אף הוקמו במשך השנים מספר פעמים מתחמי החלקה זמניים בעונות החורף בין השאר בכיכר ספרא, בשטח ההאנגר שבמתחם תחנת החאן, ברחבת סינמה סיטי בירושלים וב-2019 בגן מיטשל הסמוך לבריכת הסולטן. 
בשל מיעוט זירות הקרח, מרבית הספורטאים המייצגים את ישראל בתחרויות בינלאומיות גדלו מחוץ לישראל (בעיקר בחבר המדינות או בארצות הברית) וחלקם גם חיים ומתאמנים מחוץ לישראל. רק שני סוגי החלקה על הקרח מקובלים בישראל: החלקה אמנותית והחלקה מהירה במסלול קצר.
ספורט ההחלקה על הקרח החל להתפתח בישראל בראשית שנות התשעים של המאה ה-20, בעקבות הגעת מחליקים ומאמנים שעלו ממדינות ברית המועצות לשעבר. ביניהם היו מיכאל שמרקין, הספורטאי הראשון שייצג את ישראל באולימפיאדת החורף שהתקיימה בלילהאמר ב-1994. "ההתאחדות להחלקה על הקרח בישראל" התקבלה כחברה בהתאחדות הבינלאומית להחלקה ב-1992, ומאז 1993 ישראל משתתפת בקביעות באליפויות העולם ובשאר התחרויות החשובות (באליפויות אירופה החל מ-1997). דחיפה נוספת להתפתחות הענף הייתה בנייתו של משטח ההחלקה התקני במטולה ב-1995. באותה שנה נערכה לראשונה התחרות הבינלאומית "סקייט ישראל", שהתקיימה עד כה 8 פעמים, ובין המשתתפים בה היו מחליקים שזכו מאוחר יותר במדליות אולימפיות.
ישראלים שהגיעו בו להישגים הבולטים ביותר היו גלית חייט וסרגיי סחנובסקי בריקוד על הקרח, שהישג השיא שלהם היה זכייה במדליית ארד באליפות העולם ב-2002. השניים פרשו מהחלקה תחרותית בשנת 2006. צמד בולט נוסף בשנים האחרונות הם האחים אלכסנדרה ורומן זרצקי (ריקוד על הקרח), שסיימו במקום העשירי באולימפיאדת ונקובר (2010) ובמקום השישי באליפות העולם באותה שנה.
בהחלקה מהירה במסלול קצר בלטה אולגה דנילוב (אשתו של הקלע אלכס דנילוב) שהשתתפה באולימפיאדת סולט לייק סיטי ב-2002.
בינואר 2015 הוכתר ולדיסלב ביקנוב כאלוף אירופה בהחלקה מהירה על הקרח במקצה ל-3,000 מטר ובכך היה לישראלי הראשון שזכה במדליית זהב במקצועות החורף.
במרץ 2015 הוכתר איתי דרורי כסגן-אלוף העולם למסטרס בהחלקה מהירה במסלול הארוך (400 מטר) בקרב-רב למרחקים קצרים, ובכך היה לישראלי הראשון שזוכה במדליה במסלול הארוך.
בינואר 2016 הוכתר אלכסיי ביצ'נקו כסגן-אלוף אירופה בהחלקה אמנותית לגברים והיה לישראלי הראשון אי פעם שעולה על דוכן המנצחים באליפות אירופה.
במרץ 2016 זכה דניאל סמוכין באליפות העולם לנוער בהחלקה אמנותית שנערכה בדברצן שבהונגריה.
בנובמבר 2017 זכה אלכסיי ביצ'נקו במדליית ארד בתחרות גביע ה-NHK כחלק מסדרת הגרנד פרי בהחלקה אמנותית שנערכה באוסקה, יפן.