החברה הגאוגרפית המלכותית של סקוטלנד

החברה הגאוגרפית המלכותית של סקוטלנד (באנגלית: Royal Scottish Geographical Society ‏ (RSGS) היא חברת השכלה ואגודת צדקה חינוכית, שנוסדה בשנת 1884 ויושבת דרך קבע בפרת'. בחברה 2500 חברים ומטרתה היא לקדם את מדע הגאוגרפיה ברחבי העולם על ידי תמיכה בחינוך, מחקר ומשלחות חקר, ובאמצעות כתב העת שלה, "הז'ורנל הגאוגרפי הסקוטי", הביטאון "הגאוגרף" שהיא מוציאה דרך קבע ושאר פרסומים. 
החברה מפעילה שלושה-עשר מרכזים מחוזיים ברחבי סקוטלנד, שהם המוקד לתוכנית של כמאה הרצאות מלוות באמצעי המחשה מדי שנה, באברדין, דנדי, אדינבורו, אינוורנס, פרת' ועוד. החברה מספקת גם שירות שתפקידו להשיב על שאלות גאוגרפיות על סקוטלנד וסביבותיה.
ספריית החברה הגאוגרפית של סקוטלנד שוכנת באוניברסיטת סטראת'קלייד ומתוחזקת על ידה. החברה מחזיקה גם באוסף חשוב של מפות ותצלומים (בן 200,000 פריטים לפחות), ובארכיב רב-ממדים, שראשיתו בשנת ייסודה. כל אלה כפופים למיזם מורשת מייסודו של מפעל ההגרלות הלאומי של הממלכה המאוחדת בשם Images for All, שמטרתו לתעד, להקליט, להעלות לאינטרנט ולהרחיב את הנגישות לחומר הזה.
החברה שוכנת כיום בביתו של לורד ג'ון מאריי בפרת'; קודם לכן ישבה באוניברסיטת סטראת'קלייד (2008-1994) ולפני כן היה לה בית משלה באדינבורו.

היסטוריה

הוגה הרעיון לייסוד חברה לאומית לגאוגרפיה בסקוטלנד היה ג'ון ג'ורג' ברתולמיאו, מן החברה לשרטוט מפות באדינבורו. ברתולומיאו סבר, שאומנות יצירת המפות בבריטניה נמוכה והיא לוקה בחסר במספר החברות הגאוגרפיות בהשוואה לשאר אירופה. הוא יצא לבדוק את המצב בארצות אחרות, בעיקר בגרמניה. כתוצאה מכך החל לפעול לייסוד חברה גאוגרפית בסקוטלנד.
בעבודתו זו סייעה לו מרת א. ל. ברוס, בתו של חוקר הארצות דייוויד ליווינגסטון. היא עצמה הייתה גאוגרפית נלהבת, שגילתה עניין מיוחד באפריקה. השניים גייסו את תמיכתו של ג'יימס גייקי, פרופסור לגאולוגיה באוניברסיטת אדינבורו, שהיה מעוניין מאוד בקידום המחקר וההוראה בתחום הגאוגרפיה. הוא הסכים ברצון לתמוך במיזם, ובדצמבר 1884 נוסדה החברה הגאוגרפית של סקוטלנד (S.G.S.). החברה גייסה חברים רבים מקרב תושביה הבולטים ביותר של אדינבורו, גברים ונשים כאחד, והצליחה להשיג תמיכה מחוגים רבי-השפעה. החברה הגאוגרפית של סקוטלנד עודדה חברים מרקע מדעי ואקדמי, בשימת דגש רחב ובה בעת אינטלקטואלי על מטרותיהם, וכמו כן צירפה אליה חברים מן הקהל הרחב, שהצטרפו יותר מתוך עניין או ידע בתגליות החדשות מאשר מתוך עניין בארצם הם.
מטרות החברה היו שונות ומגוונות, אך מסעות גילוי נתפסו כחשובים פחות ממחקר וחינוך. בגיליון הראשון של המגזין הגאוגרפי הסקוטי נכתב:
זו אפוא אחת ממטרותיה הראשונות של החברה הגאוגרפית של סקוטלנד לקדם את חקר הגאוגרפיה ב... סקוטלנד: להביא להכרת הציבור את הצורך ואת החשיבות שאין ערוך לה בידע יסודי של גאוגרפיה בלימודי מסחר, מדע או פוליטיקה.
החברה הגאוגרפית של סקוטלנד התרכזה בחינוך ובמחקר, על רקע של עניין בחקר ארצות ובגילויים, ובאיסוף וניתוח של מידע מפעילויות כאלה. החברה נוסדה בנקודה זו במאה התשע-עשרה, כאשר האקלים המדעי ששרר בסקוטלנד, ובעיקר באדינבורו, השפיע על מגמתם של יעדי החברה ופעילויותיה. הודות למספר הרב של אנשי אקדמיה כחברים, היו החינוך והמחקר סוגיות חשובות בחברה. 
בתקופה זו הייתה אדינבורו מוקד של גאוגרפיה בסקוטלנד, הודות לקהילה מדעית פעילה ותוססת, שהייתה עתידה להנביט מתוכה זרעים של גישה מאוזנת ומדעית יותר לגאוגרפיה. יתר על כן, תוך שנה ממועד ייסודה, הקימה החברה הגאוגרפית של סקוטלנד סניפים בדנדי, אברדין וגלאזגו, לענות על ההתעניינות המקומית הברורה וההשתתפות הפעילה בעבודתה.
בראש הישגיה המוקדמים של החברה היו תמיכתה במשלחת הסקוטית הלאומית לאנטארקטיקה (1904-1902), שנחלה, בשקט וללא הבלטה, הצלחה רבה בהנהגתו של ויליאם ספירס ברוס, וכן הקמת הקתדרה לגאוגרפיה באוניברסיטת אדינבורו, הראשונה בסקוטלנד.