נכה צה"ל

נכה צה"ל הוא אדם שבריאותו נפגעה עקב שירותו בצה"ל או בגוף אחר של מערכת הביטחון הישראלית (כולל גופי חירום כמו מד"א והצלה בשעת חירום). בחלק נכבד מהמקרים, הכרה זו גוררת פיצויים כספיים מהמדינה וסיוע בשיקום.

הכרה בנכות ובקיומו של קשר סיבתי

בטרם יחשב תובע כנכה צה"ל עליו לפנות בתביעה לקצין התגמולים. קצין התגמולים יושב באגף השיקום שבמשרד הביטחון, ביחידה לתביעות וקביעת זכאות, ותפקידו לקבוע האם תובע יוכר כנכה צה"ל אם לאו. במקרה בו נדחתה על ידי קצין התגמולים התביעה ממשיך התובע הלאה במסלול להכרתו כמתואר להלן. כמו כן, במקרה שהתביעה נוגעת להחמרת נכות קיימת, תוך ועקב השירות צבאי, קובע קצין התגמולים את שיעור החמרת נכותו של התובע אותה יש לזקוף על חשבון שירותו הצבאי. קצין התגמולים קובע, בעיקר, אם ישנו קשר סיבתי בין הפגיעה שאירעה לתובע במהלך שירותו הצבאי לבין שירותו הצבאי.
קצין התגמולים הוא היחיד אשר רשאי להחליט בדבר הכרה בנכותו של תובע.
ההכרה כנכה על ידי קצין התגמולים היא תנאי בסיסי לדיון בכל תביעת זכות של אדם. גם אם אין אותו אדם תובע תגמול אלא טובת הנאה אחרת, עליו להיות מוכר ראשית כנכה לפי החוק.
סעיף 31 לחוק הנכים קובע כי קצין התגמולים ידון ויפסוק בכל בקשה בהקדם ככל האפשר. בתקנה 1 לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), תשנ"ה-1995, נקבע שעל קצין התגמולים להחליט בבקשתו של תובע תוך תשעה חודשים מיום שמסר לידיו את כל המסמכים לדרישתו או התייצב לבדיקות כנדרש.
לפי סעיף 31(ב) על קצין התגמולים להודיע לנכה את החלטתו מיד בדואר רשום. תקנה 2 לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), תשנ"ה-1995, על קצין התגמולים למסור החלטתו לנכה תוך 14 יום מיום ההחלטה.
אם החליט קצין התגמולים לדחות את תביעתו של תובע כי אז עליו להודיעו על כך ולנמק את החלטתו. כמו כן עליו לצרף להחלטתו את חוות הדעת הרפואית או את פרוטוקול הוועדה הרפואית עליהן הסתמך בהחלטתו (אלא אם כן החליט יושב ראש הוועדה הרפואית שלא לחשוף את הפרוטוקול, ואז עליו לרשום בהחלטתו את הטעמים לכך ולהתיר לעורך דין/רופא מטעם הנבדק לעיין בהם). חובת ההנמקה של ההחלטה לדחיית בקשתו של תובע היא חובה חוקית מפורשת שעל קצין התגמולים לעמוד בה (להבדיל מוועדה רפואית עליה אין חובה חקוקה לנמק החלטתה). דרישה זו מקצין התגמולים מחויבת המציאות כדי למנוע חשש לשרירות לב מצדו של קצין התגמולים ועל מנת לאפשר לוועדת הערעורים להעביר תחת ביקורתה את החלטתו. קצין התגמולים וועדות רפואיות נוהגים ליתן נימוקים קצרים ביותר. במקרה של דחיית התביעה מצורפת להחלטה חוות דעת רפואית המבהירה את ההחלטה.
בהחלטת קצין התגמולים תצוין זכותו של התובע לערער על ההחלטה, המועד לערעור וכתובת הוועדה אליה עליו להפנות ערעורו. לעיתים כרוכה שאלת ההכרה בנכותו של תובע בשאלות רפואיות שאין קצין התגמולים יכול לענות עליהן בעצמו (שכן מדובר בגוף מנהלי/משפטי). במקרה כזה יכול קצין התגמולים לפנות למומחה רפואי חיצוני שייעץ לו בעניין זה.
כמו כן מאפשר חוק הנכים לקצין התגמולים לפנות לוועדה רפואית אשר תחווה דעתה באשר לקשר הסיבתי בין הפגיעה לבין השירות הצבאי. על פי החוק הוועדה היא גוף מייעץ ותפקידה מתמצה בזאת. עם זאת, כפי שנאמר לעיל, ההחלטה היא של קצין התגמולים ושלו בלבד. ערעור על החלטה זו יש להגיש באותו האופן בו מערערים על החלטת קצין התגמולים.

קביעת דרגת הנכות

קביעת דרגת הנכות נעשית על ידי ועדה רפואית של אגף השיקום במשרד הביטחון, ואם יש צורך בכך, על ידי ועדה רפואית עליונה (לערעורים) ובית המשפט המחוזי; לעיתים מגיע העניין גם לבית המשפט העליון.
המכשיר שמשמש את הוועדה הרפואית לקביעת דרגת נכותו של הנכה הוא תקנות הנכים (מבחנים לקביעת דרגת נכות), תש"ל-1969. תקנות אלו הותקנו מכוחו של סעיף 10 לחוק הנכים העוסק בקביעת דרגת נכות. לתקנות אלו ישנה תוספת מפורטת הכוללת את המבחנים השונים המאפשרים קביעת דרגת נכות.
התוספת לתקנות כוללת את הפגימות, המבחנים והמידות לקביעת דרגת הנכות. התוספת כוללת 90 סעיפים המתארים פגימות (חבלות ומחלות) שונות, כאשר כל סעיף כולל מספר מבחנים הקובעים אחוזי נכות לפי חומרת הפגימה תוך התחשבות במשתנים נוספים, כגון משך הפגימה והשפעתה על תפקודו של הנכה.
על פי התוספת קובעים את נכותו של נכה בין 0-100% נכות, יש קבוצה קטנה של נכים להם נקבעת נכות בשיעור 100% מיוחד, והיא כוללת רשימה סגורה של נכויות קשות במיוחד (משותקים, עיוורים, פגועי חבלה מוחית, קטועי שתי גפיים ונכים קשים נוספים).

הזדקנות בצל הנכות

במחקר שערך מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל בשנת 2017, נבחנו הבדלים במצבם של נכי צה"ל לפי קבוצות גיל וסוגי פגיעה בתחומי הבריאות, הרווחה, התעסוקה, הפנאי והקשרים החברתיים. מאחר שהספרות והמחקר מדווחים על הזדקנות מוקדמת בקרב בעלי מוגבלות היה עניין לבחון גם את קצב ההזדקנות של נכי צה"ל בהשוואה לאוכלוסייה הכללית. 
במחקר נמצא כי שילוב בין המצב הבריאותי הירוד של נכי צה"ל בהשוואה לאוכלוסייה הכללית לבין הנטייה לגידול בשכיחות המחלות עם הגיל מביא לתוצאה שלנכי צה"ל יש כבר בגיל צעיר מאפיינים בריאותיים של מבוגרים יותר באוכלוסייה הכללית.
עוד נמצא כי נכי צה"ל מעשנים פחות ומקיימים פעילות גופנית בשיעור דומה לזה של כלל האוכלוסייה. ייתכן כי מצבם הטוב יחסית של נכי צה"ל בתחום זה נובע מקיומם של שירותים ייחודיים, מותאמים ונגישים בעבורם. אחד השירותים האלה הוא "בית הלוחם": 23% מנכי צה"ל מבקרים בו, והשיעור עולה עם העלייה בגיל או בחומרת הנכות.
עוד נמצא במחקר כי בתחזית לשנת 2020 להיקף ולהרכב הגילי של אוכלוסיית נכי צה"ל שלהם 20% נכות ומעלה, היקף האוכלוסייה באמצע השנה צפוי להיות כ-25,100 איש לעומת 27,300 כיום. על-פי תוצאות התחזית, אוכלוסיית נכי צה"ל הולכת ומזדקנת בקצב מהיר. חלקם של בני ה-65 + בקרב נכי צה"ל עומד כיום על 21% וצפוי לעמוד על 38% בשנת 2020. מן המחקר עולה שכדי לקדם את מצבם של נכי צה"ל בגיל המבוגר ולאור הגידול הצפוי בחלקם של בני 65 + מכלל נכי צה"ל, יש צורך מיוחד בחיזוק הפעילות החברתית ופעילות פנאי, בהתייחסות מיוחדת לנכים הגרים לבד המתאפיינים בהיעדר רשת תמיכה משפחתית וכן בהתייחסות לצרכים בתחום ניהול משק הבית.