google/wiki40b huggingface dataset:
בית הכנסת העתיק מוצא

היסטוריה

בשנת תרל"א (1871) נבנה חאן במוצא, ושנת ייסודו חקוקה על אבן הקשת במבנה המשמש היום כבית כנסת. החאן נבנה על בסיס מבנה עתיק, שנבנה על-פי המשוער בימי ממלכת ירושלים הצלבנית. הבניין נבנה על ידי יהושע ילין, על מנת לשמש מלון דרכים לעוברים בדרך יפו-ירושלים. בהמשך שימש מרתף המבנה בית לפועלים. בשנת 1905 הגיעה קבוצת תיירים למוצא, בהם הרב בנימין זאב קראוס, רבה של דברצן שבהונגריה, שלמה צבי שי"ק, רבה של העיר קרצאג ואחרים, וכששמעו מיהושע ילין כי אין בית כנסת במקום, יזם הרב קראוס גיוס סכום כסף נכבד לבניית בית הכנסת בתוך מבנה החאן. סיפור הקמתו של בית הכנסת מונצח בשילוט המצוי באתר.
המבנה שימש כבית כנסת עד פרעות תרפ"ט, ואז ננטש. לאחר מכן היה המבנה חלק מהכפר הערבי קאלוניה - כיום מבשרת ציון. בשנת 1961, עם התיישבותן של המשפחות הראשונות באזור מוצא תחתית, שופץ הבניין וחזר לשמש בית כנסת. בשנת 1973 בוצעו ליד בית הכנסת חפירות ארכאולוגיות, בהן התגלו שרידי יישוב מהתקופה הרומית - יישוב ששמו היה קולוניה (מושבה בלטינית), מקור השם של הכפר הערבי שהיה במקום.
בית הכנסת שוכן סמוך לבית ילין.
בית הכנסת משמש כיום בימות החול כאולם אירועים. בשבתות מתקיימות בו תפילות עם ציבור מצומצם מתושבי הסביבה: מרמת מוצא, מוצא עילית ואף ממבשרת ציון.

זיהוי המקום

בסביבת בית הכנסת נמצאו שרידים ארכאולוגיים מימי בית המקדש השני: בתי מגורים עם עיטורי פרסקאות. כן נמצאו שרידים מתקופת ההתנחלות של בני ישראל (תקופת הברזל). ליד בית הכנסת מצוי המעיין שופע המים ביותר באזור הקרוב. לכן נוטים לזהות את המקום עם היישוב מֹּצָה המוזכר בספר יהושע בתור נקודת גבול בין שבט יהודה לשבט בנימין. וכך מתוארת נחלת שבט בנימין:
 
וְהָיוּ הֶעָרִים לְמַטֵּה בְּנֵי בִנְיָמִן לְמִשְׁפְּחוֹתֵיהֶם: יְרִיחוֹ וּבֵית-חָגְלָה... וּבֵית הָעֲרָבָה ... וּבֵית-אֵל... וְעָפְרָה... וָגָבַע... גִּבְעוֹן ...וְהַמִּצְפֶּה וְהַכְּפִירָה, וְהַמֹּצָה...וְצֵלַע הָאֶלֶף וְהַיְבוּסִי הִיא יְרוּשָׁלִַם.
— יהושוע י"ח, כ"א-כ"ח

הזיהוי המשמעותי ביותר הוא לפי המובא בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי על הבאת ערבות ממוצא ועל המושבה הרומאית קולוניה. וכך כותב התלמוד:
משנה: מצות ערבה כיצד? מקום היה למטה מירושלים ונקרא מוצא יורדין לשם ומלקטין משם מורביות (=קבוצת ענפים) של ערבה ובאין וזוקפין אותן בצדי המזבח וראשיהן כפופין על גבי המזבח.
גמרא: תנא מקום קלניא הוה ותנא דידן מ"ט קרי ליה מוצא איידי דמיפק מכרגא דמלכא קרי ליה מוצא (=שם המקום הוא קלניא. ומדוע קראו התנא מוצא? כיוון שהמקום פטור ממס המלך קרא לו מוצא).
— תלמוד בבלי, מסכת סוכה, מ"ה, ע"א
ובאותו נושא, מעט יותר מפורט, מהכתוב במסכת סוכה פרק ד' משנה ה': "מצוות ערבה כיצד? מקום היה למטה מירושלים ונקרא מוצא. יורדין לשם ומלקטין משם מורביות של ערבה וכו' ". ואומר שם רבי עובדיה מברטנורה בפירושו: "בגמרא אומר ששמו קלני"א. ועוד היום כך שמו. והערבים מצויים שם. והמקום רחוק מירושלים מעט". ופירוש "קלני"א" - חפשי ממס ולפיכך נקרא "מוצא" שהיה מוצא ממס המלך בשביל הערבה שלוקחים משם.
אברהם לונץ, מחבר "מורה דרך לארץ ישראל" (1891) מוסיף פרטים על המקום: "בסביבות הכפר (קלניא - בכתיב שלו) הזה קנו בימים האחרונים חברת אנשים מיושבי ירושלים כברת אדמה, ויש תקוה כי ברבות הימים יהיה פה מושב לאחינו והעיר מוצא תהיה אחת מבנות ירושלים". הוא מציין גם את שני מעיינות המים במקום.
ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד

ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד (באנגלית: New Zealand Antarctic Place-Names Committee; בקיצור: NZ-APC) היא וועדה שהוקמה בשנת 1956 על ידי ניו זילנד כאשר ניתנה לה הסמכות לתת שמות לאתרים בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
חברי הוועדה היו מומחים בנושא אנטארקטיקה, והם עבדו בשיתוף עם גופים בעלי סמכות דומה באוסטרליה, בבריטניה ובארצות הברית, כדי שיתנו את הסכמתם על השמות הניתנים.
הוועדה נתנה לאתרים רבים באנטארקטיקה את שמותיהם, ובין היתר לאתרים: חוף בורכגרווינק, רכס בארקר.
Call of Duty: World at War

פרטים טכניים

המנוע הגרפי של המשחק מבוסס על זה של המשחק הקודם בסדרה (Call of Duty 4), בתוספת שיפורים  קלים. המנוע הפיזיקלי נכתב מחדש ושודרג על מנת להציג משחקיות מציאותית יותר. המשחק החדש אפל, ומזעזע יותר מקודמיו בסדרה, מה שהעלה את הדירוג שלו לבני 18 ומעלה. האינטליגנציה של האויבים שופרה והיא מאפשרת להם לארוב, להתחבא בין העצים, להתגנב בין השיחים ועוד.

עלילת המשחק

המשחק כולל שתי מערכות; האחת מבוססת על חיל הנחתים האמריקני במערכה נגד יפן באוקיינוס השקט, ואילו השנייה עוקבת אחר התקדמות הצבא האדום לברלין.
המערכה האמריקנית מתמקדת בטוראי מילר (Pvt. Miller) מחיל הנחתים האמריקני. בזמן סריקת האטול "מאקין", מילר נשבה על ידי היפנים יחד עם שלושה חיילים אמריקאים נוספים. היפנים מתכננים להוציאו להורג אך לפני הוצאתו להורג הוא מחולץ על ידי רב"ט רובאק (Cpl. Roebuck), סמל סאליבן (Sgt. Sullivan) ועוד כמה מחברי יחידת העילית "מארין ריידרס". מילר מצטרף ליחידתו של סאליבן ומשתתף בסדרה של קרבות באיים הנמצאים תחת שלטונם של היפנים; מהקרב על פלליו, בו רובוק מקודם לדרגת סמל, לאחר מותו של סאליבן ועד הקרב האחרון, קרב אוקינאווה.
המערכה הסובייטית מתמקדת בטוראי דמיטרי פטרנקו (Pvt. Dimitri Petrenko), שיחידתו הובסה והוצאה להורג על ידי כוחות גרמנים בסטלינגרד. יחד עם סמל רזנוב הפצוע שהתמנה למפקדו של פטרנקו, הם יוצאים לנקום את מותם של חבריהם ליחידה, על ידי חיסול הגנרל הגרמני היינריך אמסל (Gen. Hienrich Amsel). כעבור שלוש שנים, נפגשים שוב רזנוב ופטרנקו בחזית המזרחית, בדרכם לכבוש את רמות זלוב, לפני ההתקפה האחרונה על ברלין שם יעזרו לכבוש את הרייכסטאג, בית הנבחרים הגרמני. תחילת המשחק במערכה זו מבוסס על הסרט אויב בשער.
דמות נוספת במערכה האמריקאית שניתן לשחקה, היא סמל לואק (Petty Officer Locke), מפעיל נשק במטוס PBY קטלינה שמשתתף במשימה "Black Cats". יחידתו של לואק תוקפת באישון לילה צי אספקה יפני הנמצא בדרכו לאי אוקינאווה. לאחר מכן הוא אוסף ניצולים מצי אמריקאי שהושמד.

משחק רשת

מצב מרובה המשתתפים של Call of Duty: World at War כולל עד 48 שחקנים למשחק או עד 4 שחקנים למשחק עם מסך מפוצל. מצב מרובה המשתתפים מתבסס, כמו במשחקים קודמים, על מערכת דירוג שחקנים לפי דרגה: ככל שהשחקן הורג יותר אויבים כך הוא מקבל יותר נקודות ועולה בדירוג. בשונה ממשחקים קודמים, ישנה אפשרות לנהוג בטנקים במהלך משחק מרובה משתתפים.
כמו כן, במשחק קיים גם מצב CO-OP (שיתוף פעולה) שבו אפשר לשחק את העלילה לשחקן יחיד ביחד עם שחקן נוסף. בנוסף לעלילה הרגילה קיים מצב "זומבים" מיוחד - במצב זה השחקנים כלואים במבנה ללא אפשרות יציאה, וגלים של זומבים תוקפים אותם.
CiNii

CiNii הוא מאגר מידע ומנוע חיפוש ביבליוגרפי עבור חומר שהתפרסם ביפן או חומר בשפה היפאנית. המיזם הוקם בשנת 2005 ומתוחזק על ידי המוסד הלאומי למידע (Nii) מייסודה של אוניברסיטת טוקיו. שירות החיפוש חשוף לציבור ומקטלג את הפריטים בספריית המוסד הלאומי למידע, מסד המידע של ציטוטי כל הפרסומים ביפאנית (CJP), קטלוג ספריית הדיאט הלאומית וספריות נוספות, ספריות אקדמיות וארגוניות. על אף שהשירות הוא מקיף וכולל את כל תחומי הדעת, השימוש העיקרי שלו הוא בתחומי מדעי הרוח והחברה. לתחומי מדעי הטבע, הרפואה ומדעים מדויקים קיימים גם מאגרי מידע ייעודיים.

שיטת קטלוג

לכל מאמר במאגר מוצמד מספר מזהה חד-חד-ערכי בן 10 ספרות עם הקידומת NII Article ID) NAID) לכל ספר מוצמד מספר ספר בן 10 ספרות עם הקידומת NII Citation ID) NCID).
מפרץ קמפצ'ה

מקור השם

המפרץ התגלה על ידי החוקרים הספרדים פרנסיסקו ארננדס דה קורדובה ואנטוניו דה אלמינוס בשנת 1517 והם נתנו לו את שמו.

כלכלה

במפרץ מספר שדות נפט המהווים את אזור הפקת הנפט השני בתפוקתו בעולם. המפרץ מספק שני שלישים מייצוא הנפט של מקסיקו.
ב-3 ביוני 1979, בעקבות פיצוץ במתקן השאיבה איקסטוק I נגרמה דליפת הנפט מהגדולות בהיסטוריה.
מבשלה

מבשלה היא בית עסק העוסק בייצור בירה בתהליך תסיסה (בישול).
מבשלות יכולות לנוע ממפעלי ענק לאוסף של ציוד במטבחו של בשלן הבירה הביתי. הגיוון מתבטא גם בשימוש במבחר סוגי ציוד במבשלות שונות, ברמות המיכון ובסוגי הבירה המופקת במבשלה. מבשלות מחולקות לרוב למחלקות שונות, אשר אחראיות על תחומים שונים בתהליך בישול הבירה.
אנה וידוביץ'

ביוגרפיה

וידוביץ' נולדה בקרלובץ, עיר ליד זאגרב בקרואטיה.
היא התחילה לנגן בגיל 5 וכשהייתה בת 7 ניגנה לראשונה בהופעה. כשהייתה בת 11 היא התחילה להופיע ברחבי העולם ובגיל 13 הפכה לתלמידה הצעירה ביותר באקדמיה הלאומית למוזיקה בזאגרב, שם למדה מאיסטבן רומר.
בעקבות פרסומה הגובר באירופה היא קיבלה הצעה ללמוד בבית הספר למוזיקה פיבודי בבולטימור, ארצות הברית. אותו סיימה ב-2001.

הופעות ופרסים

וידוביץ' הופיעה מעל אלף פעמים ברחבי העולם. בין היתר בלונדון, פריז, וינה, רומא, סן פרנסיסקו ואף בישראל. פעם אחת כשהייתה בת 12 במסגרת קשרי החוץ-תרבות עם קרואטיה ולשתי הופעות האחת בתל אביב והשנייה בסכנין ב-2009.
וידוביץ' זכתה בפרסים רבים במהלך הקריירה שלה, ביניהם פרס אלברט אוגוסטין האנגלי, פרס פרנסיסקו טארגה הספרדי, פרס האירוויזיון לאמנים צעירים ועוד רבים.

ביקורת

למרות שאין מטילים ספק ביכולותיה הטכניות של וידוביץ', יש הטוענים כי היא חסרה את הרגש המצוי אצל אומני הגיטרה הגדולים כסגוביה וטארגה, למשל ביצירה אסטוריאס שם הביצוע שלה מהיר וחד מאוד.
מצד שני, יש שטוענים שדווקא ייחודה בשילוב המהירות עם רגש והבנה של המהלך ההרמוני.

גיטרה

הגיטרה של וידוביץ' היא גיטרה קלאסית עם תמיכה (bracing) בסגנון ה"רשת" שנבנתה על ידי ג'ים רדגייט האוסטרלי, ואורך המיתר שלה הוא 640 מ"מ (מעט קצר מהרגיל).
בוקובסקו

יהודי בוקובסקו

יהודים התיישבו בבוקובסקו עם מתן זכויות עיר ליישוב, ועד ראשית המאה ה-19 היו כפופים לקהילת סאנוק. ביישוב פעלו חסידויות שונות, ומשנת 1873 ישב במקום האדמו"ר מאיר יהודה שפירא. כמו כן כיהן בעיר כרב ואדמו"ר רבי אלעזר ויסבלום.
בעת מלחמת העולם הראשונה נפגעה כלכלת יהודי היישוב, ורבים מבתיהם נשרפו, ובנובמבר 1918 נערכו ביהודי היישוב פרעות מצד איכרי הסביבה. בעקבות מאורעות אלו, עזבו את היישוב רבים מתושביו היהודים.
בין מלחמות העולם פעלו ביישוב ארגונים ציוניים, וכן תנועת הנוער עקיבא והנוער הציוני. בשנת 1932 נמנו ביישוב כ-650 יהודים וכ-2,300 פולנים.

בשואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה החלו להימלט יהודים מבוקובסקו ומהיישובים הסמוכים אליו מזרחה. עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים, הוטלו על יהודיו הגבלות תנועה, והם גויסו לעבודות כפייה. בד בבד, הוטלו על יהודי היישוב תשלומי כופר, ורכושם נבזז. בחורף 1941-1940 נלקחו יהודים מהכפר למחנות עבודה.
באמצע שנת 1942 רוכזו כ-800 יהודי היישוב וכ-300 יהודים מכפרי הסביבה, וכ-100 מהם נורו בבית העלמין היהודי בכפר. יתר היהודים הועברו למחנה זאסלאב, וממנו שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.
כ-60 יהודים שהושארו בכפר לשם עבודות כפייה הועברו למחנה זאסלאב באוקטובר 1942. בתי הכנסת ובית העלמין שביישוב נהרסו במהלך המלחמה.
יחסי בהוטן–ישראל

היסטוריה

בהוטן מעולם לא הייתה מדינה בעלת חשיבות כלשהי ליחסי החוץ של ישראל, מלבד הרעיון להרחיב את יחסיה הדיפלומטיים של ישראל עם מדינות העולם ככלל ועם מדינות אסיה בפרט.
ב-17 בפברואר 1994 נפגש גד יעקבי, שגריר ישראל באומות המאוחדות עם מקבילו הבהוטני לשיחה בנוגע לכינון יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. השגריר של בהוטן הסביר שמחמת מגבלותיה השונות של מדינתו, הנהגת בהוטן נוהגת להרחיב את יחסי החוץ שלה בְּהִלּוּךְ נָמוּךְ, בכל שנה עם שתיים-שלוש מדינות בלבד. יחד עִם זֹאת, בהוטן מוכנה להידברות עם ישראל ולשתף עמה פעולה בנושאים שונים.
בחודש אפריל של אותה השנה נפגש שגריר ישראל בניו דלהי עם שר החוץ של בהוטן. השר אמר כי לא ידע על עניינה של ישראל בכינון יחסים דיפלומטיים עם ארצו והוסיף שהוא רואה בחיוב אפשרות של קיום יחסים בין שתי המדינות בדרגת שגריר לא תושב והבטיח להביא עניין זה להכרעת המאהאראג'ה (העומד בראש הנסיכות הבהוטנית). השר אמר כי בהוטן לא זקוקה לסיוע חוץ ואמר כי עשוי לחלוף זמן רב עד להכרעה בעניין.
השגריר יעקבי התרשם שאין לבהוטן עניין בישראל ובכינון קשרים כלשהם עמה ולמעשה אין לה עניין בהרחבת יחסי החוץ שלה.
ב-18 בדצמבר 1995 חזר גד יעקבי, שגריר ישראל באומות המאוחדות וניסה לבדוק עם מקבילו הבהוטני האם ישנה התפתחות בעניין, וזה ענה לו שאכן ישנה התפתחות אם כי התפתחות אטית.
ב-1997 השתלמו בישראל שלושה בהוטנים בתחומי החינוך, החקלאות והמדע והטכנולוגיה. שנה לאחר מכן הגיעו לישראל חמישה בהוטנים נוספים לקורסים שונים.
בשנת 2016 ביקר לראשונה שר החקלאות של בהוטן בישראל והשתתף בטקס הסיום של 30 סטודנטים מארצו שסיימו קורס בנושא חקלאות בישראל.
בשנת 2017 ביקרה בבהוטן משלחת ישראלית שנועדה עם ראש ממשלת בהוטן וצמרת השלטון].
מרטין פנין

קריירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.  
פנין החל את הקריירה שלו בשנת 2003 בקבוצת טפליצה הצ'כית. בשנת 2008 עבר לאיינטרכט פרנקפורט הגרמנית שם כבש שלושער במשחק הבכורה שלו בקבוצה. פנין שיחק בקבוצה עד 2011 עת עבר לאנרגי קוטבוס.
פנין כבש שלושה שערים בנבחרת צ'כיה עד גיל 20, במונדיאל הנוער 2007 בקנדה, כולל אחד בגמר נגד ארגנטינה. אחרי הטורניר הוא דורג במקום ה-16 כשחקן הטוב ביותר בעולם מתחת לגיל 21. ב-22 באוגוסט 2007, פנין ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת במשחק נגד נבחרת אוסטריה.
פנומנולוגיה (פסיכולוגיה)

פנומנולוגיה (Phenomenology) היא גישה תאורטית בפסיכולוגיה, המדגישה את חשיבות החוויות האישיות של האדם. על פי הגישה, הגורם המשמעותי בהבנת התנהגות האדם הוא הפרשנות האישית והסובייקטיבית שלפיה הוא עצמו תופס את העולם. 
בהשפעת הגישה הפנומנולוגית בפילוסופיה, ואבי הגישה אדמונד הוסרל שהעלה את רעיונותיו כבר בראשית המאה ה-20, התפתחה בשנות ה-60 הגישה הפנומנולוגית גם בתחום הפסיכולוגיה. על פי הגישה, כל אדם הוא ישות ייחודית, ולפיכך לא ניתן להכניס את ההתנהגות שלו למסגרת תאורטית ולקבוע הסברים כלליים להתנהגות של אנשים; במקום למצוא הסבר להתנהגויות, יש להתמקד בניסיון להבין את האדם ואת האופן הייחודי לו בו הוא תופס את התנסויותיו וחוויותיו בעולם. 
בתחום המחקר המדעי בפסיכולוגיה, מהווה הפנומנולוגיה אחת הגישות למחקר איכותני. על פי הגישה, יש להתמקד במהות של תופעה פסיכולוגית מסוימת כמושא המחקר, ולחקור אותו כפי שהוא נתפס על ידי כל אדם (או כל קבוצת אנשים), בתודעה הספציפית שלו, ולא לעסוק בשאלה האם התופעה קיימת באופן כללי. למעשה, הגישה גורסת כי לא ניתן להפריד בין הבדיקה האמפירית של תופעות לבין החוקר שבודק אותן, משום שעצם הבדיקה או התצפית משנה את התוצאות של המחקר. לכן, במקום לנסות לטהר את המציאות מה"הפרעה" של מרכיבי התצפית, יש להכיר בסובייקטיביות של המהות.
בשנות ה-60 גובשה הגישה הפנומנולוגית בכתביהם של מספר תאורטיקנים, שהביעו ביקורת כלפי הגישות הדטרמניסטיות שהיו מקובלות בתקופה זו, כגון גישת הפסיכואנליזה של זיגמונד פרויד. פרויד התמקד בכך שניתן להגיע לפתרון בעיות ההווה מתוך התבוננות במקורות הבעיה בעבר; לעומתו, הפנומנולוגים טענו כי יש להתמקד בהיכרות ובניסיון להבנה של האופן בו באות לידי ביטוי תופעות פסיכולוגיות שונות בהווה, או ה"כאן ועכשיו", כפי שכינה זאת פרידריך פרלס.
רעיונות הגישה השפיעו על זרמים מרכזיים בתחום הפסיכולוגיה, בהם אקזיסטנציאליזם ופסיכולוגיה הומניסטית. לשניהם משותפים מספר רעיונות פנומנולוגים, בהם ההתמקדות בחווייה הסובייקטיבית של האדם את עצמו ואת העולם כמושא החקירה בפסיכולוגיה. כך למשל, בשיטת הטיפול הפסיכולוגי שהציע הפסיכולוג ההומניסטי קרל רוג'רס, "טיפול ממוקד בלקוח", מתבטא תפקיד הפסיכולוג בהאזנה אמפתית לתיאור חוויותיו ורגשותיו של הלקוח וקבלתו באופן בלתי מותנה, והוא מונחה על ידי החלטות מקבל הטיפול ולא מנסה לשנות אותו בהתאם לדעותיו האישיות.
עם זאת, על הגישה הפנומנולוגית נמתחה ביקורת מזרמים שונים בפסיכולוגיה, בעיקר מזרם הביהביוריזם, על פיו יש לשאוף להפוך את הפסיכולוגיה למדע מדויק, ולפיכך יש לחקור רק את ההתנהגות הגלויה של האדם כדי ללמוד להבין אותה, ולא ניתן להסתמך על תיאוריו את תפיסתו הסובייקטיבית לגבי עצמו ולגבי העולם.
מוספית

בבלשנות, מוספית היא מורפמה המתווספת לבסיס המילה ולאותיות השורש שלה, ובכך מתאימה את משמעותה.
בשפה העברית המוספיות של מערכת הפועל מצטרפות על פי תבנית הבניין ומציינות את הזמן ואת הגוף. לדוגמה: במילה "אכלה", לבסיס אכל מתווספת מוספית הנקבה -ה. עבור יצירת שמות העצם ותארים, המוספיות מצטרפות על פי המשקל של המילה.

אופן הצטרפות המוספיות לבסיס המילה

אפיקסציה היא התופעה של הוספת מוספית לבסיס המילה. תופעה זו נרחבת בשפות רבות בעולם, ונפוצה מאוד בעברית ובאנגלית, למשל, אך לא קיימת בכל השפות. שפות שבהן אין אפיקסציה, דוגמת וייטנאמית, נקראות "שפות מבודדוֹת".
מוספיות יכולות להצטרף בשתי צורות עיקריות: שרשור, כלומר הצמדה ליניארית של מוספיות לבסיס זו אחרי זו; או סירוג, כלומר שילוב של מורפמות זו בזו בצורה לא-ליניארית. בענף המורפולוגיה נהוג לחלק שפות בעלות מוספיות על פי שיטת צירופן.
עברית, למשל, משתמשת בשתי השיטות. לדוגמה, הפועל "אכלתי" מורכב משורש אכ"ל ותבנית התנועות של בניין קל a-a מסורגים, שיוצרים את הבסיס אכל-, ואל הבסיס מצטרפת הסופית -תי המציינת עבר-גוף-ראשון-יחיד.
צ'ארלס סקוט שרינגטון

ילדות ונעורים

צ'ארלס סקוט שרינגטון נולד ב-27 בנובמבר 1857 באיזלינגטון, לונדון, שבאנגליה, להוריו ג'יימס נורטון שרינגטון שהיה רופא ולאנה ברוקס טורטל שרינגטון. כשהיה ילד צעיר, אביו מת ואמו נישאה בשנית לד"ר כיילב רוס שהיה ארכאולוג. בעקבות אהבתו והשכלתו של כיילב רוס, אביו החורג, לתחום האומנות האנגלית, שרינגטון פיתח עניין באומנות, שליווה אותו לאורך כל חייו. כילד ונער, שרינגטון היה ספורטאי. הוא עסק בחתירה, במשחק ברוגבי, בכדורגל ובענפים שונים של ספורט חורף, הן כשהיה בתיכון והן בקולג'.

השכלה

כנער, למד שרינגטון בבית הספר התיכון Queen Elizabeth's school, באיפסוויץ', אנגליה. לאחר מכן, בשנת 1876 התחיל שרינגטון ללמוד באוניברסיטת קיימברידג' (Gonville and Cauis Collage,Cambridge), בבית הספר לרפואה בית החולים סנט תומאס וסיים את הלימודים ב-1885. לאחר מכן, ב-1886, קיבל את התואר  (L.R.C.P (Licentiate of the Royal College of Physicians. בשנת 1878 עבר את הבחינות הראשוניות לחברות בקולג' המלכותי לרופאים וב-1879 עבר את הבחינות הסופיות.

הקונגרס הרפואי הבינלאומי השביעי

הקונגרס הרפואי שנערך בלונדון בשנת 1881 היה נקודת מפנה בחייו של שרינגטון. בכנס זה פרדריך גולץ', הציג את עבודתו וטען שתפקוד מקומי בקליפת המוח לא קיים. דייוויד פרייר, חלק על דעתו וטען שאכן יש תפקוד מקומי במוח. שניהם הציגו את מחקריהם וטענותיהם. כתוצאה מכך, בהמשך שרינגטון חקר את הסוגיה הזו ביחד עם לנגלי, באוניברסיטת קיימברידג'. בשנת 1884 הם אף פרסמו מאמר על ממצאיהם, זה היה המאמר הראשון של שרינגטון. בכנס זה נפגש שרינגטון לראשונה בתחום המחקר הנוירולוגי. נושא שלאחר מכן יחקור במרבית חייו.

עבודתו כחוקר

שרינגטון ביצע מחקר שארך כ-25 שנים, שבעקבותיו, יש הטוענים, הוא הניח את יסודות הנוירופיזיולוגיה המודרנית. על ידי הסרת חתיכות ממוחם של חתולים, כלבים וקופים חיים, הוא הצליח להראות שהנוירונים, מחוברים דרך סינפסות. מה שהיה קודם לכן רק תאוריה. שרינגטון גם ערך מחקרים רבים כדי ללמוד על עמוד השדרה. תגלית מרכזית ממחקריו הייתה הבסיס לחוק שרינגטון – Sherrington law.

חוק שרינגטון

עד אז היה ידוע שגירוי עצבים גורם להתכווצות שריר. אך שרינגטון גילה שישנם עצבים אשר גירויים דווקא מונע את התכווצות השריר. כלומר, חוק שרינגטון (Sherrington law) אומר שכאשר קבוצה אחת של שרירים מגורה, השרירים העובדים נגד הפעילות של הקבוצה הראשונה ידוכאו.

תרומתו למדע

מחקריו ותגליותיו של שרינגטון בנושא תפקוד העצבים של יונקים, השפיעו ותרמו רבות לניתוחי המוח והטיפול בהפרעות עצבים כגון שיתוק וניוון. בנוסף לזאת שרינגטון גם טבע לראשונה את המונחים נוירון (תא עצב) וסינפסה (הנקודה בה הדחף החשמלי מועבר מתא עצב אחד לשני).

חייו הפרטיים

ב-27 באוגוסט 1891 נישא שרינגטון לאתל מרי רייט. וב-1897 נולד בנם. ב-4 במרץ 1952 (כשהוא בן 94) נפטר שרינגטון מכשל לבבי בעיר איסטבורן בסאסקס שבאנגליה.
סכר הרואיפה

היסטוריה

הסכר נבנה כחלק ממפעלי המים בסיני, כדי לאגור מים לפיתוח חקלאות וליישובם של בדואים נודדים. ראשיתו ביוזמתו של קלוד ג'רוויס, מושל סיני בשנים 1923–1936.
כמו כן נועד הסכר לצמצם את נזקי השטפונות באל-עריש. לאחר גשמים ושטפונות יוצר הסכר אגם עונתי.
הסכר עמד במוקד קרבות בין הפלמ"ח ובהמשך בין צה"ל, לבין הצבא המצרי, במבצע חורב במלחמת השחרור, במהלך מבצע סיני וכן במלחמת ששת הימים.
בתקופה שבין מלחמת ששת הימים ועד פינוי סיני במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים, שימש האגם שנוצר לאימוני צליחה בצה"ל.
עשתרות

עַשְׁתָּרוֹת, או עַשְׁתָּרֹת, או עַשְׁתְּרֹת קַרְנַיִם, הייתה עיר באזור הבשן בעבר הירדן המזרחי, בשליטתם של הכנענים ושבטי ישראל, בתקופת המקרא.
השם עשתרות קשור לפולחן העשתורת, בת זוגו של בעל, באזור הסהר הפורה.

תולדותיה

עשתרות קרנים נזכרת לראשונה במקרא (ספר בראשית, פרק י"ד, פסוק ה') כאחת מערי המפתח החזקות אותם הכו מלכי 'ברית הארבעה' בראשות כדרלעומר במסע העונשין שלהם. ניתנו מס' הצעות לצרוף 'קרנים' עם עשתרות. החל מהטענה שמדובר בעיר עשתורת ובמחוז קרנים והמשך בסברה שמדובר בעיר עצמאית אחרת. רש"י במסכת סוכה מציע הסבר לפיו התואר הנלווה קרנים בא מהמיקום הגאוגרפי, קרי העיר מוקמה בתווך בין שני מצוקים תלולים ולכן יצרה דימוי [אסוסיציה] של יישוב עם קרניים.
עשתרות הייתה עירו של עוג מלך הבשן בתקופת ההתנחלות של שבטי ישראל, הוזכרה בהקשרם של הגבעונים בספר יהושע:
"וְיֹשְׁבֵי גִבְעוֹן שָׁמְעוּ אֵת אֲשֶׁר עָשָׂה יְהוֹשֻׁעַ לִירִיחוֹ וְלָעָי: ... וְאֵת כָּל אֲשֶׁר עָשָׂה לִשְׁנֵי מַלְכֵי הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן לְסִיחוֹן מֶלֶךְ חֶשְׁבּוֹן וּלְעוֹג מֶלֶךְ הַבָּשָׁן אֲשֶׁר בְּעַשְׁתָּרוֹת."
לאחר כיבושה נמסרה לבני מכיר בן מנשה משבט מנשה:"וַיִּתֵּן מֹשֶׁה לַחֲצִי שֵׁבֶט מְנַשֶּׁה וַיְהִי לַחֲצִי מַטֵּה בְנֵי מְנַשֶּׁה לְמִשְׁפְּחוֹתָם: וַיְהִי גְבוּלָם מִמַּחֲנַיִם כָּל הַבָּשָׁן כָּל מַמְלְכוּת עוֹג מֶלֶךְ הַבָּשָׁן וְכָל חַוֹּת יָאִיר אֲשֶׁר בַּבָּשָׁן שִׁשִּׁים עִיר: וַחֲצִי הַגִּלְעָד וְעַשְׁתָּרוֹת וְאֶדְרֶעִי עָרֵי מַמְלְכוּת עוֹג בַּבָּשָׁן לִבְנֵי מָכִיר בֶּן מְנַשֶּׁה לַחֲצִי בְנֵי מָכִיר לְמִשְׁפְּחוֹתָם:"
פרשנים זיהו בינה לבין העיר עשתרה המוזכרת בספר דברי הימים, אשר ניתנה לנחלת שבט מנשה.
"לִבְנֵי גֵּרְשׁוֹם מִמִּשְׁפַּחַת חֲצִי מַטֵּה מְנַשֶּׁה אֶת גּוֹלָן בַּבָּשָׁן וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ וְאֶת עַשְׁתָּרוֹת וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ."
עשתרות מוזכרת בכתבי המארות ובמכתבי אל-עמרנה. במכתב אל עמרנה 197 מואשם ביריאווזה שליט דמשק שלקח מרכבות בעשתרות ומסרן לידי העפירו. במכתב זה מוזכרות גם הערים ינועם, בַּצְרוּנָה, חַלוּני, דמשק, וארץ תַּחְשׁ.
עשתרות מופיעה גם במכתבים 256 ו-364. במאה ה-14 לפנה"ס, העיר עמדה בראש ברית של הערים שכללה את ינועם, בַּצְרוּנָה, חַלוּני ופחל.
במאה ה-20 הציעו לזהותה בתל עַשְתְּרֶה מצפון לנהר הירמוך.
וולטר בג'ט

ביוגרפיה

נולד בלנגפורט  שבסאמרסט, אנגליה. אביו, תומאס ווטסון בג'ט, היה בנקאי. 
וולטר בג'ט למד מתמטיקה בקולג' האוניברסיטאי של לונדון (UCL), ובשנת 1848 קיבל תואר שני בפילוסופיה של המוסר. 
ב-1855 ייסד את ה"נשיונל רוויו"  יחד עם ריצ'רד האטן  (Richard Holt Hutton). ב-1860 התמנה כעורך ראשי של "האקונומיסט", שהוקם שבע עשרה שנה קודם לכן על ידי חותנו ג'יימס וילסון .
בג'ט לקה בדלקת ריאות בשנת 1867 ומעולם לא התאושש ממנה באופן מלא. כעבור עשור שנים נפטר מסיבוך של מחלתו. 
אוספים של כתביו במגוון רחב של נושאים פורסמו לאחר מותו.
האסטרואיד 2901 Bagehot שהתגלה על ידי לובוש קוהואוטק נקרא על שמו.
לירוי ווטרמן

ביוגרפיה

לירוי ווטרמן נולד באוהיו ושם התחנך. קיבל תואר ראשון ושני באוניברסיטת הילסדייל ותואר דוקטור באוניברסיטת אוקספורד ובאוניברסיטת שיקגו. הפך לפרופסור לתנ"ך ולהיסטוריה של הדתות באוניברסיטת מישיגן, ועמד שם בראש המחלקה לשפות שמיות.
ווטרמן קיבל תואר דוקטור כבוד בשנת 1925 מאוניברסיטת הילסדייל ובשנת 1961 מאוניברסיטת בטלר.
ווטרמן נישא למייבל אליס בשנת 1906 ונולדו להם שני ילדים. לימד תנ"ך עד מותו ב-9 במאי 1972.

ארכאולוגיה

ווטרמן עמד בראש המשלחת הארכאולוגית של אוניברסיטת שיקגו לעיראק, אשר חפרה בשנים 1928–1931 בעתיקות עיר הבירה של הממלכה הסלאוקית על גדות נהר החידקל.
בשנת 1931 עמד בראש החפירות בציפורי שבגליל התחתון. האתר נבחר עקב קרבתו לעיר נצרת ועקב אזכורו בתלמוד כמקום מושב הסנהדרין. כמו כן, על פי מסורת הנצרות, בציפורי שכנו יואכים וחנה, הורי מרים הבתולה, אם ישו.
בחפירות בציפורי נתגלתה וילה רומית בעלת פסיפסים רבים ומרהיבים. בין הפסיפסים, תיאור של תחרות שתייה בין דיוניסוס והרקולס. כמו כן, נתגלה תיאטרון מן התקופה הרומית, מהמאה הראשונה לספירה. קוטרו היה 37 מטרים והיו בו כ-4,000 מושבים.

המונה ליזה של הגליל

בין יתר הממצאים, מצא ווטרמן פסיפס המתאר אישה יפה, אשר ר' לוי אמר (כנראה) עליה: "נראה להם הקב"ה [בעת מתן תורה] כאיקונין הזו שיש להם פנים מכל מקום, אלף בני אדם מביטין בה, והיא מבטת בכולם, כך הקב"ה כשהיה מדבר, כל אחד ואחד מישראל היה אומר ימי היה הדיבור" (תנחומא, בובר, יתרו, יז, עמ' מ)". מכאן ההשוואה לציורו המפורסם של לאונרדו דה וינצ'י - המונה ליזה.