google/wiki40b huggingface dataset:
Absolutely Free

סגנון

האלבום מורכב משתי מיני-סוויטות, כל אחת מרכיבה צד אחד בתקליט המקורי: "Absolutely Free" (צד א') ו-"The M.O.I. American Pageant" (צד ב').
הסגנון המוזיקלי ברובו מתבסס, בדומה לאלבום הקודם, על סגנון הדו-וופ ועל שורשי הרית'ם אנד בלוז, אך מתקדם לכיוונים ניסיוניים בהרבה מקודמו. עצם רעיון המיני-סוויטה הכפולה נחשב חדשני יחסית. השימוש באפקטים קוליים, איכות ההקלטה, הקונספט המחבר את השירים ומאפיינים נוספים באלבום יגיעו למימוש מלא באלבום הבא של הלהקה.
האלבום מציג תחביב נוסף של זאפה - לשלב רפרנסים מוזיקליים לשירים אהובים עליו בשיריו שלו. כך, למשל, נבנה השיר הפותח "Plastic People" על בסיס שיר הרית'ם אנד בלוז "Louie Louie". האלבום מלא באזכורים, לעיתים אף ציטוטים מלאים, של יצירותיו של המלחין איגור סטרווינסקי (שהיווה מקור השפעה משמעותי על יצירתו של זאפה) ואחרים.
טאג'יי גייל

2019

במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בלימה, פרו באוגוסט 2019 זכה גייל במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 8.17 מטר, אחרי חואן מיגל אצ'באריה מקובה (8.27 מטר).

אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בדוחה ספטמבר 2019 זכה גייל במדליית זהב בקפיצה לרוחק בשיא לאומי חדש של 8.69 מטר, לפני ג'ף הנדרסון מארצות הברית (8.39 מטר) וחואן מיגל אצ'באריה (8.34 מטר).
אנטיוכוס מאשקלון

ביוגרפיה

אנטיוכוס נולד באשקלון, שהייתה אז עיר הלניסטית, והיה תלמידו של פילון מלאריסה מן האקדמיה האפלטונית באתונה. ב-88 עזב את העיר ועקר לרומא יחד עם מורהו עקב מלחמות מיתרידטס ושם היה מורה של קיקרו ושל לוקיוס ליקיניוס לוקולוס שלחם נגד מיתרידטס. אנטיוכוס מאשקלון ניהל בתי ספר לפילוסופיה גם בסוריה ובאלכסנדריה. ב-84 שב לאתונה כדי להמשיך את לימודי האקדמיה האפלטונית שמבניה נהרסו בידי סולה ב-86, ולימד בגימנסיון תלמי שבעיר. משערים כי מת בסוריה.
קתדרלת נאנט

קתדרלת נאנט (בצרפתית: Cathédrale Saint-Pierre-et-Saint-Paul de Nantes, בברטונית: Iliz-Veur Sant-Pêr-ha-Sant-Paol Naoned) היא קתדרלה רומית-קתולית גותית בעיר נאנט הסמוכה לברטאן שבצרפת, המוקדשת לקדושים פטרוס ופאולוס. בנייתה של הקתדרלה החלה ב-1434, באתר בו שכנה קתדרלה רומנסקית; ונשלמה רק כעבור 457 שנים, ב-1891.

אדריכלות

הקתדרלה מהווה דוגמה להישרדות הסגנון הגותי בצרפת, גם בתקופה שבה הוא נזנח ברובו לטובת אדריכלות הבארוק.

פנים

על החזית הפשוטה מפצה הגימור של פנים הקתדרלה. האבן הלבנה, שנוקתה בעבודות השחזור, ממדי הספינה הראשית והספינות המשניות (המעברים) ואפקט העמודים הפנימיים העצומים, יוצרים אווירה גותית בתוך הקתדרלה.
מבנה הכנסייה, חזיתותיה ותוכניתה הם בסגנון גותי-צרפתי מאוחר, וכוללים את המאפיינים הבאים של סגנון זה: היעדר כותרות בעמודים, בסיסי עמודים קעורים ובסיסים נפרדים לעמודונים, תחרת האבן הלוהבת (Flamboyant), ומיסוך העמודים על ידי העמודונים, ועוד.
בתוך הקתדרלה מצויים קבריהם של פרנסואה השני, דוכס בריטני (10 בתוכנית) ומרגרט דה פוי, הוריה של אן, דוכסית בריטני, שנעשו במאה ה-16 בידי מישל קולון וז'אן פריל. היא מכילה גם את הצנוטף (Cenotaph, סוג של אנדרטה) של גנרל דה למוריסייה (23 בתוכנית), שהוקם ב-1878.
אטימולוגיה

הגיזרון וחקר הלשון

במאה ה-19 שלטה במחקר הבלשני הגישה הדיאכרונית, החוקרת את ההיסטוריה ואת התפתחות השפות. המחקר הגיזרוני היה אז חוד החנית של הבלשנות ההיסטורית, וההתקדמות בתחום זה – בעיקר בחקר השפות ההודו-אירופיות – תרמה רבות לידיעת ההיסטוריה של שפות רבות וקרבת המוצא ביניהן, ולהבנת העקרונות האוניברסליים שבבסיס התפתחותן של שפות.
עם תחילת המאה ה-20 ירדה קרנה של הגישה הדיאכרונית בבלשנות ופינתה את מקומה למחקר הסינכרוני, הבוחן את השפה כמערכת בנקודת זמן מסוימת. על אף המתודולוגיות הנוקשות שפיתחה הבלשנות ההשוואתית כדי להעניק למסקנותיה תוקף מדעי, המחקר האטימולוגי כרוך מעצם טבעו במידה מסוימת של ספקולטיביות, וזו גוררת התייחסות חשדנית ולעיתים מזלזלת מצד הקהילה המדעית]. על כך יש להוסיף גם את הפופולריות של אטימולוגיות עממיות שתרמו לירידת מעמדה של האטימולוגיה כמדע.

אטימולוגיה בשפה העברית

חקר האטימולוגיה בעברית מתמקד בעיקר במילים קדומות, מתקופת התנ"ך ומתקופת התלמוד והמשנה, ובו הן מושוות למילים בערבית, בארמית ובשפות שמיות אחרות. העברית, שהיא שפה שמית, קלטה כבר בימי קדם מילים שמוצאן יווני ולטיני, בימי הביניים הושפעה מן הערבית, ובעת החדשה הטמיעה בתוכה מילים לועזיות רבות.
בעברית החדשה נטבעו מילים רבות בשלב מאוחר יחסית (מאז ימי אליעזר בן יהודה), ועל כן גיזרונן בדרך כלל ברור ומתועד. הבלשן ראובן סיוון תיעד בכתביו את סיפור חייהם של חידושים בעברית, ומילונים כגון מילון אבן שושן מגישים לקורא פרטים על גיזרון המילים. הבלשן ארנסט קליין חיבר מילון גיזרוני מקיף ("מילון גיזרוני מקיף של השפה העברית לקורא האנגלי"), יחזקאל קוטשר כתב ספר על מילים עבריות שהושפעו מלשונות זרות, ורוביק רוזנטל כתב בספריו ובטוריו על מקורם של ביטויי עגה בעברית.
הסלנג העברי הושפע משפות שכנות, מגלי העלייה ומשפות האם של הישראלים וכן מהגלובליזציה, ובולטת בו השפעת הערבית, האנגלית והיידיש. בעגה העברית יש תערובת של מילים שהגיעו גם מרוסית, מטורקית, מלדינו ועוד.
נודל (סרט)

עלילה

מירי קלדרון (מילי אביטל), דיילת אוויר ב"אל על" ואלמנה בשנית, חיה בדירתה באופן זמני עם אחותה, גילה (ענת וקסמן), אשר נמצאת במשבר נישואין עם בעלה איזי ששון (אלון אבוטבול). באחד מימי השבוע, בו מגיעה לביתה העוזרת הסינית שלה, ליאנג סו (ויקי לין), מבקשת העוזרת רשות לצאת בדחיפות לשעה ולהשאיר את בנה הקטן בן השש והשתקן (באוצ'י צ'אן) בדירתה. העוזרת יוצאת אך לא חוזרת ומשאירה את מירי עם בנה, ללא דרך להשיגה. עניין זה מעורר את חייה הרדומים של האלמנה שחיה חיי שיגרה מונוטוניים. במהלך ניסיונותיה הנואשים למצוא את האם, מתברר לה כי משטרת ההגירה גירשה אותה חזרה לסין. מכיוון שבנה נולד בארץ, הוא אינו רשום מבחינה חוקית ואין דרך כשרה להחזירו לסין. בעודה מתכננת את המסע להחזרת הבן שאותו מכנה "נודל" לאמו באמצעות אחותה, גיסהּ וחבר ילדותה מתי גואטה (יפתח קליין), נוצר בין מירי ובין הילד קשר של אחווה, אמון ואהבה של שתי דמויות אבודות ומרוחקות שעוזרות זו לזו לחזור לחיים.
אמין האריט

קריירת מועדונים

ב-13 באוגוסט 2016 ערך האריט את הופעת הבכורה שלו בליגה הצרפתית עם נאנט בניצחון 1-0 על דיז'ון.
ב-10 ביולי 2017 הודיעה הקבוצה הגרמנית מהבונדסליגה, שאלקה 04, על החתמתו של האריט לחוזה לארבע שנים, סכום ההעברה שוער בכ-8 מיליון אירו. את הופעת הבכורה שלו במדי שאלקה ערך ב-14 באוגוסט במשחק נגד דינמו ברלין במסגרת הגביע הגרמני. ב-25 בנובמבר כבש האריט את שער הבכורה שלו בליגה נגד בורוסיה דורטמונד, משחק שבו קבוצתו הייתה בפיגור של ארבעה שערים תוך 25 דקות בלבד, אך שאלקה הצליחה להשוות את התוצאה בדקה ה-94 מכדור קרן והצליחה להפוך את משחק הדרבי למפגש היסטורי בין שתי הקבוצות.

קריירה בינלאומית

האריט ייצג את נבחרות הנוער של צרפת מהנבחרת עד גיל 18 ועד הנבחרת צרפת עד גיל 21. האריט הוא ממוצא מרוקאי, ובאוקטובר 2015 דחה את זימונו לנבחרת מרוקו עד גיל 19, אך שנתיים לאחר מכן הוא החליט לשנות את בחירתו ולבחור לשחק במדים הלאומיים של מרוקו.
ב-7 באוקטובר 2017 ערך האריט את הופעת הבכורה שלו בנבחרת נגד נבחרת גבון בניצחון 3-0 במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018, כשנכנס מהספסל בדקה ה-90.
אפקט קזימיר

אפקט קזימיר הוא אפקט פיזיקלי אותו ניבא הפיזיקאי ההולנדי הנדריק קזימיר בשנת 1948 המתאר את המשיכה בין שני משטחים מוליכים אף שאינם טעונים במטען חשמלי. תופעה זו היא תוצאה של תנודות קוונטיות של הריק הנמצא בין המשטחים וקיימת גם עבור תצורות גאומטריות שונות ממשטחים, בין שני מוליכים. בניסויים רבים משתמשים במראות.

רקע תאורטי

בכל תאוריה של שדות קוונטים, ישנה תופעה הנקראת תנודות קוונטיות. מדובר בשינויים קוונטיים קטנים השומרים על ממוצע אחיד, אך יוצרות אי אחידות במרחב ובזמן של האנרגיה. אפקט קזימיר הוא תוצאה של תנודות בשדה האלקטרומגנטי המתואר על ידי האלקטרודינמיקה הקוונטית. בחישוב אנרגיית ה"ריק" שבין שני המשטחים, נלקחים בחשבון אך ורק הפוטונים (כולל פוטונים וירטואליים) אשר אורכי הגל שלהם הם כאלה שהמרחק בין המשטחים הוא כפולה שלמה של אורך הגל. לפיכך, מספר הפוטונים היכולים להימצא בין שני המשטחים גדול יותר ככל שהמרחק ביניהם גדול יותר, משום שאז, יותר אורכי גל אפשריים. בעקבות כך, צפיפות האנרגיה עולה גם כן. הכח (המהווה את נגזרת האנרגיה) הוא כח משיכה בין שני המשטחים. כח המשיכה בין שני המשטחים נובע מכך שלחץ צפיפות האנרגיה מהצד החיצוני של זוג המשטחים גבוה מלחץ צפיפות האנרגיה שבתווך שבין המשטחים.
מאיה ברינר

מאיה ברינר (נולדה ב-1980) היא כוריאוגרפית ורקדנית ישראלית.

ביוגרפיה

מאיה ברינר נולדה בברקלי, קליפורניה. בהיותה בת חמש מאיה עלתה לישראל ביחד עם אמה. ברינר למדה בתיכון האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. בצבא קיבלה מעמד של רקדנית מצטיינת ובזמן שירותה הצבאי החלה לרקוד ב'קבוצת מחול נעה דר', אחר-כך רקדה ב'עמנואל גת דאנס' ובלהקות מחול עצמאיות נוספות והשתתפה כרקדנית בהפקות בארץ ובעולם. במקביל למדה פילוסופיה ומדע המדינה במסגרת האוניברסיטה הפתוחה (2001- 2004). היא סיימה לימודי קולנוע, במסלול המלא, בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה (2010-2005). במסגרת סם שפיגל יצרה סרטים קצרים שהציגו בפסטיבלי קולנוע ברחבי תבל. 
החל מ-2006, במקביל ללימודי הקולנוע היא יוצרת עבודות ככוריאוגרפית עצמאית. יצירותיה הועלו במסגרת פסטיבל אינטימדאנס, פסטיבל א-ז'אנר, פסטיבל ישראל ופסטיבל הרמת מסך. 
יצירותיה 'אדומות' ו'יער' הוזמנו לפסטיבלים בינלאומיים בארצות הברית, בגרמניה, בשוודיה, בסין, בסינגפור, באיטליה ובאיים הקנריים בשנים 2012-2010. הוזמנה לתקופות רזידנסי באנגליה, צ'כיה ופולין, בשנים 2012 ,2013. 
כמו כן יצרה כוריאוגרפיה להצגות שונות בתיאטראות 'הבימה', 'גשר' ו'אורנה פורת', יצרה כוראוגרפיה לסרטים, לטלוויזיה ולוידאו ארט. ביימה את הקליפ לשירו של רמי פורטיס "בלונדיניות על אוטוביאנקי" (2009).

אודות עבודות נבחרות

אדומות 
היצירה מציגה שלוש נשים אשר משתוקקות לייחוד בעולם של שכפולים, של ייצור תמידי ושל תחרות על דיוק יופי וכוח. 
'אדומות' נוצרה לפסטיבל הרמת מסך 2010 ובתמיכת מענק של חברת "טבע". היצירה הוזמנה להופיע בגרמניה, בשוודיה, באיטליה ובארצות-הברית וזיכתה את ברינר בפרס משרד התרבות ליוצר צעיר במחול 2010. 
כוריאוגרפיה: מאיה ברינר. רקדניות/יוצרות: שני בן-חיים, מור נרדימון, מאיה ברינר. מוזיקה מקורית: יובל מסנר. ליווי אומנותי: נעה דר.
יער
היצירה חוקרת את הניסיון התמידי להשתחרר מדפוסים התנהגותיים ורגשיים. לאורך היצירה אנו נכנסים עמוק יותר ויותר אל תוך היער של התת-מודע. ההתמסרות לצורך המתמשך והאינסופי להשתרר מהדפוסים שמניעים אותנו, הוא אולי מה שמאפשר סוף סוף את הכניעה להם. 
היצירה 'יער' עלתה לראשונה בפסטיבל הרמת מסך 2011. 'יער' הוזמנה ב-2012 להופעות באיים הקנארים, באיטליה, בסין ובסינגפור. 
מאת ובביצוע - מאיה ברינר. עיצוב פסקול ומוזיקה - אורי פרוסט. ניהול אומנותי - תמר בורר.
פירורים
היצירה עוסקת בכוחניות ובהתפוררות והתרוקנות הדימוי של הכוח, באופן שבו אנחנו מושפעים ומשפיעים על המקום בו אנחנו חיים. ארבעה יחידים חוקרים, בונים ומפרקים קודים של התנהגות חברתית בשטח אש. 
היצירה עלתה בבכורה בהרמת מסך 2012. כוריאוגרפיה: מאיה ברינר. רקדנים יוצרים: איילה פרנקל, גיל קרר, מור נרדימון, מאיה ברינר. ניהול אומנותי: יורם כרמי. מוזיקה: אורי אבני. 
ניסויים בהיפנוזה
יצירה שחוקרת את הקשר בין העין של הצופה לבין המופיע כאקט של היפנוזה. באקט הזה נרקמת מערכת יחסים של אמון והדדיות, פיתוי ומניפולציה ובשאלת יחסי הכוחות - מופיע\צופה - בידי מי נתונה השליטה על האירוע הבימתי.
היצירה עלתה בבכורה בפסטיבל אינטימדנס 2013.
כוריאוגרפיה וביצוע : מאיה ברינר. ניהול אומנותי: ענבל יעקובי ורותם תש"ח.
סמל הוואי

סמל מדינת הוואי הנוכחי מקורו בסמל רפובליקת הוואי שאף הוא מתבסס על סמל ממלכת הוואי. הסמל הנוכחי התקבל עם סיפוחה של הוואי לארצות הברית בשנת 1900. באותה עת נכתב בראש הסמל "טריטוריית הוואי" במקום שמה של הרפובליקה. עם הפיכתה של הוואי למדינה שונה הכיתוב ל"מדינת הוואי" (באנגלית: State of Hawaii).
גשר גרובנור

היסטוריה

הגשר מורכב משני גשרים שנבנו באמצע המאה ה-19. הגשר המזרחי נבנה עבור קו הרכבת לונדון, צ'טם ודובר בין 1858 ו-1860 במטרה להוביל רכבות לתחנת ויקטוריה. גשר זה היה גשר הרכבת הראשון שנבנה על התמזה באזור מרכז לונדון. הגשר המערבי נבנה עבור קו הרכבת לונדון ברייטון והחוף הדרומי זמן קצר לאחר מכן.
שני הגשרים נהרסו ונבנו מחדש מפלדה בין השנים 1963–1967.
טווטונים (שבט עתיק)

הטווטונים היו שבט צפון אירופי עתיק, כנראה ממוצא גרמאני שפלש לגאליה ולשטחי הרפובליקה הרומית בסוף המאה ה-2 לפנה"ס.
מוצאם של הטווטונים אינו ברור, אולם נראה שכמו הקימברים, הם נדדו מחצי האי יוטלנד שבצפון אירופה דרומה ומערבה. מגלה הארצות היווני פיתאס, בן המאה ה-4 לפנה"ס, פגש אותם בגרמניה במסע הימי שלו לצפון אירופה. בשנת 103 לפנה"ס נפגשו הטווטונים עם הקימברים בגאליה, והחלו לנדוד איתם מערבה ודרומה לעבר איטליה.
לפני שהגיעו לאיטליה התפלגו הטווטונים  מהקימברים, על מנת לחדור לאיטליה דרך שני מעברים שונים של האלפים. בעוד הקימברים פנו צפונה, המשיכו הטווטונים מערבה ודרומה לעבר מעבר סן ברנאר הקטן.
בקיץ של שנת 102 לפנה"ס נפגש המחנה הטווטוני עם צבא רומא בהנהגתו של גאיוס מריוס על שפכו של נהר האיזר אל תוך נהר הרון. מריוס התמקם מראש בנקודה זו ובכך חסם מהטווטונים את הגישה לאיטליה דרך מעבר סן ברנאר הקטן ודרך החוף הליגורי. צבאו של מריוס היה מבוצר היטב, והטווטונים לא הצליח לשבור את הגנתו וביצוריו. לאחר אבדות כבדות החליטו הטווטונים לחצות את הנהר, לעקוף את המחנה הרומי ולצעוד לעבר איטליה. מריוס נתן להם לחצות את הנהר ללא הפרעה והחל לנוע בעקבותיהם עם צבאו. 
בסביבת אקווה סקסטיה החלו החילות הקלים של שני הצבאות להתנגש והחלה שורה של קרבות. לאחר שלושה ימים נחל מריוס ניצחון מוחץ, הצבא הטווטוני שהותש מהחום של דרום גאליה, הובס לחלוטין ומלכם טווטובוד נשבה. מחנה העם הטווטוני שנסע אחרי הצבא נטבח בהמוניו על ידי הרומים, ומספר ההרוגים הטווטונים מוערך בכ-100,000 איש. המעטים  ששרדו נלקחו בשבי והפכו לעבדים והעם הטווטוני חדל להתקיים.
לוקמיה

גורמי סיכון

עבור רוב החולים סיבת המחלה אינה ידועה. מחקרים הראו שיש גורמים המגבירים את הסיכון לחלות במחלה, כגון חשיפה לרמות גבוהות של קרינה מייננת, חשיפה לכימיקלים קרצינוגניים מסוימים (בנזן, פורמלדהיד, טיפולים כימותרפיים ועוד), פגמים גנטיים שונים ובכללם תסמונת דאון, ונגיפים מסוימים.
בעבר, מחקרים הראו שגם חשיפה לשדות אלקטרומגנטיים עלולה לעודד את המחלה, אך מחקרים אחרונים הוכיחו שהקשר בין הדברים קלוש, אם בכלל.
ברונו פיניירו

קריירה

פיניירו התחיל את הקריירה שלו בבואבישטה בגיל 19 הושאל לריבייראו מהליגה השלישית על מנת לצבור דקות משחק ובתום עונה אחת שב למועדון נעוריו. בתום עונת 2007/2008 המועדון הורד לליגת המשנה בפורטוגל לאחר שהורשעה במתן שוחד לשופטים. עקב כך, עזבו את המועדון שחקנים רבים ופיניירו קיבל את חולצת ההרכב.
בקיץ 2009 חתם באריס לימסול הקפריסאית. הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה נגד אומוניה ניקוסיה. בתום העונה ירד עם המועדון לליגה השנייה והוא עזב את המועדון. ב-12 ביולי 2010 חתם בוידז'ב לודז' הפולנית. ב-7 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בתיקו 1-1 נגד לך פוזנן. במדי לודז' הוא שיחק שנתיים בהם הבקיע 2 שערים ב-39 משחקים.
באוגוסט 2012 חזר לפורטוגל כאשר חתם לשנתיים בז'יל ויסנטה, אך הוא לא זכה לדקות משחק ובינואר שוחרר מהמועדון. ב-22 בינואר 2013 חתם לשנתיים וחצי במכבי נתניה על מנת לעזור לה להישאר בליגת העל, אך בסופו של דבר המועדון ירד לליגה הלאומית ופיניירו עזב את המועדון. בקיץ 2013 חתם בניקי וולוס היוונית בה שיחק עונה אחת. בשנת 2014 חתם בגואה מהסופרליג ההודי עימה הגיע לחצי הגמר. לקראת סיום עונת 2014/2015 שב ליוון וחתם באפולון סמירני.
ב-24 ביוני 2015 חתם לשנתיים בהפועל חיפה. ב-16 ביוני 2017 חזר לגואה ההודית.
וודאפון פארק

היסטוריה

אבן היסוד הונחה באוקטובר 2013 על השטח של אצטדיון אינני שנסגר ארבעה חודשים קודם לכן. וודאפון ארנה כולל 1903 תאי צפייה, מספר מסעדות, ואינטרנט אלחוטי ברמה גבוהה אותו מספקת חברת סיסקו.
ב-10 באפריל 2016 נפתח האצטדיון לקהל הרחב, ויום למחרת נערך בו משחק הבכורה בו נכחו 38,420 צופים שראו את בשיקטש מנצחת 2-3 את בורסאספור. מריו גומז העלה את בשיקטש ליתרון בדקה ה-22 ובכך הפך לכובש הראשון בתולדות האצטדיון.
בשנת 2017 שונה שם האצטדיון מ"וודאפון ארנה" ל"וודאפון פארק", עקב הוראה של נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, לחדול מהשימוש במילה "ארנה" ("arena") לתיאור מתקני ספורט בטורקיה.
רוקישקיס (מחוז משנה)

יישובים

במחוז המשנה שלוש עיירות גדולות: עיירת המחוז רוקישקיס, פנדליס ואובלאי (אובל). תשע עיירות קטנות, בהן העיירה קמיאי, ו-689 כפרים קטנים וחוות.
קוסמיקס

סופר שלומפר

חלק זה הוא המשך סיפוריו של גיבור העל הישראלי, סופר שלומפר, שהוצאו לאור בעבר בשני ספרים בשם "סופר שלומפר" (1991) ו"סופר שלומפר מכה שנית" (1993). הסיפורים עוקבים אחר סופר שלומפר בהרפתקאותיו בארץ ישראל, בכדור הארץ ובחלל. כמו בספרים הקודמים הסיפורים הם בעיקר הומוריסטיים ובחלקם שוברים את הקיר הרביעי.

לוטרה

חלק זה בספר עוסק בעלילותיו של לוטרה, מחפש אוצרות ושכיר חרב, שחי בעולם פוסט-אפוקליפטי לאחר שכדור הארץ הוצף במימי הקרחונים שנמסו בקטבים. בעולם זה היונקים היחידים ששרדו הם היונקים הימיים כגון כלבי ים, אריות ים, פילי ים, לוויתנים, דולפינים ולוטורות. רוב היונקים הימיים האלו זקוקים ליבשה לצורכי מחייתם ולכן קו משותף לרוב הסיפורים הוא הצורך באדמה.
הדמויות בסיפורים אלו הם כולם יונקים ימיים, מפני שהם בעלי האינטליגנציה הגבוהה. הגיבור לוטרה (אשר כפי ששמו מציין הוא לוטרה) מקבל עבודות גם מדמויות שמנסות לעזור לקהילתם (מנהיג קהילת אריות ים אשר מבקש לשחרר פיסת אדמה שמוחזקת על ידי מכשף רשע) וגם מדמויות שמנסות להשיג כוח עבור עצמם (מכשף אשר רוצה אוצר טכנולוגי של בני האדם ויעזור לו להשתלט על העולם).
בשונה משאר הסיפורים בספר זה, סיפורי לוטרה אינם מתמקדים בהומור, אלא בהערבת מסרים סביבתיים, כאשר עם הומור נלווה. 
סך הכל יש בחלק זה שני סיפורים של שני עמודים כל אחד, סיפור אחד של שלושה עמודים וסיפור אחד של שבעה עמודים.

צ'וקומוקוס

חלק זה בספר הוא פארודיה על גיבורי על כמו סיפורי סופר שלומפר, אך מתמקד בנבל-על במקום בגיבור על. הדמות המרכזית הוא צ'וקומוקוס, רשע-על כושל אשר נשלח לכדור הארץ בתא כלא סגור ובטעות שוחרר לאחר שהגיע. צ'וקומוקס מגלה לאכזבתו שבכדור הארץ אין גיבורי על שילחמו בו. הוא מגלה שהוא לא יכול הזיק לכדור הארץ מפני שתושביו הורסים את הכוכב שלהם בעצמם ושמי שהוא חושב שהם נבלי-העל בכדור הארץ הם למעשה מנהיגי צבאות שנלחמים ביניהם. הוא עובר הרפתקאות נוספות, ביניהן העברתו לכוכב בו אין נבלי-על.
ובר (יחידת מידה)

ובר (weber) היא יחידת מידה סטנדרטית (כלומר, שייכת ליחידות SI) למדידת שטף מגנטי. סימולה .
ובר אחד שווה לטסלה כפול מטר רבוע או   לוולט-שנייה. 
בניסוח מתמטי: .
היחידה קרויה על שמו של הפיזיקאי הגרמני וילהלם אדוארד ובר (1804–1891).
פרובינציית שלזיה

היסטוריה

בשנת 1740 פרצה באירופה מלחמת הירושה האוסטרית. במסגרתה ניטשו עד אדמת שלזיה מספר קרבות בין פרוסיה לממלכת הבסבורג האוסטרית. לבסוף, בשנת 1742, הועברה רוב שלזיה לחזקתו של פרידריך השני, מלך פרוסיה, כאשר בידי אוסטריה נשאר חלק קטן, אשר זהה בקירוב לאזור שלזיה הצ'כית.
בשנת 1815 לאחר קונגרס וינה הוחלט על חלוקת ממלכת פרוסיה ל-10 פרובינציות, וביניהם הוקמה פרובינציית שלזיה, שהשתרעה על השטחים לשעבר של דוכסות שלזיה.
בשנת 1871, עם הקמת הקיסרות הגרמנית, שולבו השטחים בקיסרות זו, המדינה היורשת של פרוסיה. תחת שלטונה של הקיסרות הגרמנית, עבר אזור שלזיה תיעוש נרחב, והאזור, כמו בימים עברו, משך אליו מהגרים גרמנים רבים אשר הגדילו את הרוב הגרמני במקום. מתיישבים גרמנים הגיעו לשלזיה גם כתוצאה ממדיניות של עידוד הגירה לשם על ידי השלטונות גרמניים. בשנים אלו גם הבירה ברסלאו, אשר לימים תשנה את שמה לורוצלב, הפכה לעיר גדולה ומשגשגת אשר משכה גם אנשי רוח רבים. רוב פולני נשאר בעיקר באזורים הכפריים של הקצה המזרחי של שלזיה, באזורים הסמוכים לקטוביץ, כאשר תחת השלטון הגרמני סבל מדיכוי לאומי ותרבותי. בשנת 1867, האימפריה האוסטרו-הונגרית ירשה את ממלכת הבסבורג האוסטרית. קצת מאוחר בהשוואה לשלזיה הגרמנית, גם שלזיה האוסטרית עבר תיעוש ומודרניזציה. בשנת 1900, עם ראשית המאה ה-20, מפקדי אוכלוסין שנערכו בשלזיה הגרמנית מעידים על רוב גרמני מוצק של כ-75% כאשר, רוב היתר הם פולנים. מפקדי אוכלוסין מקבילים שנערכו בשלזיה האוסטרית מראים שגם שם הגרמנים הם קבוצת האוכלוסייה הגדולה ביותר, אם כי הם אינם רוב: כ-44.5% הגדירו עצמם גרמנים, כ-33% פולנים וכ-22% סווגו כסלאבים שאינם פולנים, כאשר ככל הנראה מדובר בעיקר בצ'כים.
לאחר מלחמת העולם הראשונה, התפרקה האימפריה האוסטרו-הונגרית ואזור שלזיה האוסטרית הועבר לחזקתה של צ'כוסלובקיה. בעוד מצב העניינים בחלק האוסטרי של שלזיה היה פשוט יחסית, הדברים בחלק הגרמני הסתבכו. באותו הזמן פולין הוקמה מחדש לאחר כ-130 שנה של שלטון זר. בעוד פולנים רבים בשלזיה חפצו שהאזור יועבר לשלטון פולני, הרוב הגרמני רצה בשלטון גרמני. עד מהרה הפך אזור שלזיה לאזור מריבה בין גרמניה החדשה לפולין. שלזים פולנים החלו בהתקוממויות אלימות כנגד השלטון הגרמני, ודרשו איחוד עם פולין. לבסוף הועברו שטחים מוגבלים מאזור קטוביץ מגרמניה לפולין כשרוב השטח נשאר בידי גרמניה. בשנת 1919 פוצלה הפרובינציה לפרובינציית שלזיה העילית ופרובינציית שלזיה התחתית. בשנת 1938 שוב אוחדו הפרובינציות מחדש, עד לשנת 1941.
אביאל בסין

תולדות הערוץ

ספייסי קראפ החל לפעול ב-2010 ביוטיוב, ותחת השם SpicyCrap רק ב-2013. לאחר פתיחת הערוץ, השם הוחלף ל-SpicyCrap666 שמרמז על התוכן של הערוץ מכיוון שהמספר 666 מוזכר לרוב בהקשר של השטן ושל אימה. ואכן, עיקר התוכן של הערוץ היה תוכן אימה לאוהבי הז'אנר בלבד והוא היה ידוע בין היתר בסיפור "קריפיפסטות" - אגדות אורבניות מז'אנר האימה, וקהילת המנויים שלו הייתה קהילה סגורה יחסית לפעיל יוטיוב וכללה יותר מ-52,000 מנויים. SpicyCrap הוא דמות מוכרת בקהילת ה-FXP הישראלית.

הערוץ השלישי (נובה)

ב-25 בנובמבר הודיע בסין כי הוא פותח ערוץ חדש בשם "נובה", שבו הוא מתכוון להעלות סרטונים קצרים בכל יום בנושאי מדע, היסטוריה, סקופים ונושאים אחרים. בשלושת הימים הראשונים צבר הערוץ מעל ל-14 אלף רשומים.

חיים אישיים

אביאל מנהל מערכת יחסים עם היוטיוברית דניאלה פריד, בעלת הערוץ GGLadenia.
Li-Fi

Li-Fi (קיצור של Light Fidelity) היא טכנולוגיה של תקשורת רשת דו כיוונית. המושג Li-Fi, שהוטבע על ידי פרופסור הראלד האס מאוניברסיטת אדינבורו, מתייחס לתת מערכת של תקשורת אופטית אלחוטית (מכונה OWC, ראשי תיבות של: Optical Wireless Communications) ויכולה להוות מערכת משלימה לתקשורת RF (כמו Wi-Fi, או תקשורת סלולרית) או מחליפה של מערכות הפצת מידע (Data Broadcasting).
All About That Bass

פרשנות מילולית

השיר זכה לשבחים על היותו שיר קליט המדבר על דימויי גוף. במהלך השיר מעודדת טריינור קבלה עצמית באמצעות ביטויים כגון: "כל אינץ' בך מושלם, מלמטה עד למעלה". טריינור גם מגנה את הניסיון ליצור מראה אידיאלי ואומרת בשיר: "אני רואה במגזינים את השימוש בפוטושופ / אנחנו יודעים שזה לא אמיתי / צריך לעצור את זה". טריינור מספרת כי "כתבתי את השיר מכיוון שגם אני נאבקת בתפיסה זו של קבלה עצמית. השיר נכתב ממקום אמיתי, ולכן אני שמחה שאנשים מצליחים להתחבר אליו".

וידאו קליפ

הקליפ ל-'All About That Bass' בוים על ידי פטימה רובינסון אשר עבדה עם אמנים כמו מייקל ג'קסון, פרינס, ריהאנה ופרגי.
הוא הוקרן לראשונה באתר המוזיקה "Idolator" ופורסם ב-11 ביוני בחשבון ה-VEVO של טריינור.
בראיון לאתר "קוסמופוליטן" אמרה טריינור: "פטימה (הבמאית) אמרה שהיא רוצה לשלב תלבושות וסטים בצבעי פסטל כי זה הדבר החדש של הקיץ. היא חשבה שזה יהיה נחמד אם נלבש את התלבושות הצבעוניות בצבעי הפסטל ונראה כמו ילדות תמימות תוך כדי שאנחנו רוקדות ומזיזות את הישבן מצד לצד ואני אמרתי, כן, בואי נעשה את זה. זה מצחיק, זה יהיה ענק! זה שיר מאוד כיפי וניסינו להתאים את הקליפ לכל האווירה של השיר, שיהיה כמה שיותר כיפי וצבעוני."
נכון ל-2017 לשיר מעל שתי מיליארד צפיות ביוטיוב.
פונדק

פונדק הוא מבנה שבו יכולים עוברי דרכים ומטיילים לקבל מקום לינה ולצרוך מזון ומשקה. לרוב מדובר בשהות קצרה של יום עד יומיים, בטרם ממשיכים השוהים בדרכם. 
פונדקים היו מצויים באירופה כבר בתקופה הרומית, עם פיתוח מערכת הדרכים לפני כאלפיים שנה. קיימים כיום באירופה פונדקים בני כמה מאות שנים. בנוסף לסיפוק צורכי הנוסעים, פונדקים משמשים לעיתים קרובות כמקום בו התכנסה הקהילה וכבית מרזח. 
כיום, פונדקים הם בדרך-כלל שילוב של אכסניה (או מלון) ומסעדה או מסבאה המגישה אלכוהול, אך נבדלים מהם בכך שהם מציעים גם פתרונות לינה. בעבר, בנוסף לפתרונות לינה, הם כללו גם אורוות ומספוא לסוסים ולפרדות.

בספרים ובסרטים

בספרים ובסרטים הפונדק מוצג כמקום מעבר ומנוחה בין מסעות, ובסרטים על המערב הפרוע גם כמקום לעימותים. הפונדקים נמצאים בעיקר בז'אנרים של פנטזיה והמערב הפרוע. בסרטי וספרי המערב הפרוע יש חלק גדול למשחק הפוקר באווירת הפונדק.
ליאורית דניאל

ביוגרפיה

דניאל גדלה בירושלים. היא למדה בתיכון ליד האוניברסיטה וניגנה באקורדיון. היא התאמנה בקבוצת הפועל ירושלים. 
בתחרות שנערכה במכון וינגייט ביוני 1964 קבעה דניאל בזריקת דיסקוס שיא ישראלי חדש לנערות בתוצאה של 37.92 מטר שיפור לשיאה הקודם (34.61 מטר).

אלופת ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי 1965 זכתה דניאל בשתי מדליות זהב בזריקת דיסקוס ובשיא ישראלי חדש לנערות בתוצאה של 39.56 מטר, לפני אולגה וינטנברג (39.20 מטר) שלא נוצחה 25 שנה ובהטלת כידון בתוצאה של 26.68 מטר.

שתי מדליות כסף במכביה

בתחרות האתלטיקה של המכביה השביעית שנערכה ברמת גן בשנת 1965 זכתה דניאל בשתי מדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 39.02 מטר, אחרי אולגה וינטנברג (42.09 מטר) ולפני א. דיקבה מאיטליה (36.79 מטר) ובהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.05 מטר, אחרי חיה כץ (12.13 מטר) ולפני קרי פילר מהולנד (11.80 מטר).
בתחרות שנערכה באפריל 1966 קבעה דניאל בזריקת דיסקוס שיא ישראלי חדש לנערות של 39.72 מטר וחמישה חודשים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בקופנהגן שבדנמרק בספטמבר היא קבעה דניאל שיא ישראלי חדש לנערות של 42.18 מטר.
באפריל 1968 קבעה דניאל בזריקת דיסקוס שיא ישראלי חדש של 43.16 מטר, שיפור לשיא בן ה-8 שנים של אולגה וינטנברג (43.03 מטר).

אלופת המכביה

בתחרות האתלטיקה של המכביה השמינית שנערכה בשנת 1969 זכתה דניאל בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 38.46 מטר, לפני מירה בולבה (35.73 מטר) ואסטל גולדשטיין מארצות הברית (35.52 מטר) ומדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.65 מטר, אחרי מירה בולבה (11.92 מטר) ואביבה ליכטבלאו (11.89 מטר).
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1970 זכתה דניאל בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.80 מטר, לפני אביבה בלס ממכבי תל אביב (11.77 מטר) ומירה בולבה (11.45 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 41.14 מטר, לפני יהודית זיו (38.61 מטר) ומירה בולבה (33.13 מטר).
בתחרות מבחן של סגל נבחרת ישראל למשחקי אסיה שנערכה במכון וינגייט ב-7 בנובמבר אותה שנה, קבעה דניאל בזריקת דיסקוס שיא ישראלי חדש של 45.45 מטר, שיפור לשיאה שעמד על 43.16 מטר. שיא זה החזיק מעמד 6 שנים וחצי ונשבר על ידי מירה בולבה (45.56 מטר).

חייה האישיים

כיום, דניאל היא עורכת דין.