רמת שלמה

מיקום

השכונה ממוקמת בצפון העיר על ההר המפריד בין השכונה רמות אלון בצפון מערב, לבין השכונה הערבית שועפאט בצפון מזרח, ומכונה גם "רכס שועפאט", או "הרכס" מפני שנמצאת על הרכס עליו נמצאות שתי השכונות. השכונה ממוקמת בגובה של בין 690 - 810 מטרים מעל פני הים.

שכונת "רמת שלמה"

לאחר ביטול פרויקט "אצטדיון שועפאט" הוחל בתכנון להקמת שכונה לציבור החרדי על גבי הרכס. בכדי להוזיל עלויות ולזרז את בניית השכונה הוחלט לשווק ולפתח את כל המתחם במקשה אחת. ב-1989, פנה שר האוצר שמעון פרס ליזמי הנדל"ן קבוצת "האחים רייכמן" שייקחו על עצמם את הפרויקט. במאי 1990 חתמו על ההסכם להקמת  2,400 יחידות דיור בשכונה עם מינהל מקרקעי ישראל. קבלן הביצוע הראשי היה מתתיהו ליפשיץ והשיווק נעשה באמצעות שבע עמותות חרדיות, למשפחות נזקקות ולזכאים.
הקמת השכונה החלה בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, על פי תוכנית של האדריכל יעקב יער. על פי דברי המתכנן הושם דגש על שילוב השכונה בנוף הירושלמי. איכלוס השכונה החל בשנת 1997. בשנת 2003 שווקו בשכונה לראשונה 76 מגרשים בשיטת בנה ביתך.
עקב מיקומה של רמת שלמה מעבר לקו הירוק, הפלסטינים וכן רבות ממדינות העולם רואים בשכונה, כשאר השכונות היהודיות שנבנו מעבר לקו הירוק, התנחלות. ב-9 במרץ 2010 אושרה הרחבת השכונה והקמת 1,600 יחידות דיור חדשות. ההודעה על כך יצרה תקרית דיפלומטית, בעיקר משום שפורסמה בעיצומו של ביקור סגן נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, בישראל וברשות הפלסטינית במטרה להביא לחידוש שיחות השלום בין הצדדים. ביידן ומחלקת המדינה האמריקנית מחו על התוכנית, כמו גם שרת החוץ של האיחוד האירופי, קתרין אשטון. במאי 2010, הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו כי הבנייה בשכונה תיפסק למשך שנתיים.

אוכלוסייה

נכון לשנת 2017 מתגוררים בשכונה 16,736 תושבים ב-2,341 יחידות דיור שגודלן הממוצע 101 מ"ר
.

קהילת חב"ד

כמאה ועשרים משפחות מחסידות חב"ד מתגוררות בשכונת רמת שלמה, בקהילה פעילה במיוחד בירושלים. רוב הקהילה מתגוררת ברחוב "האדמו"ר מלובביץ'", ובמרכזו שוכן בית הכנסת החב"די בשכונה, הבנוי בדומה לבית מרכז חב"ד העולמי - 770 בברוקלין. בית הכנסת מצופה באבנים אדומות כמוהו ומכונה כמוהו "770" על שם מספר הבית ברחוב בו נמצא המבנה המקורי. רב הקהילה הוא הרב יוסף יצחק הבלין.

הקהילה הדתית לאומית

בשכונה קיימת קהילה דתית לאומית, בת עשרות משפחות, שמרוכזת ברובה סביב בית הכנסת ברחוב הרב עוזי קלכהיים. לקהילה בית כנסת וסניף בני עקיבא הנמצאים באותו אזור.

רחובות השכונה

רחובות השכונה קרויים על-שם רבנים ואישי ציבור שנפטרו.

"פרשת רכס שועפאט"

בשנת 2001 פרסם כתב הערוץ הראשון, נפתלי בן סימון, כתבה שנתנה הד לשמועות שרצו זמן מה בקרב הציבור החרדי ועיקרן חשד כי עמותות שבנו את השכונה על פי אמות מידה שנועדו לתת פתרון למצוקת הדיור של האוכלוסייה החרדית בירושלים החליפו רשימות זכאים על מנת לאפשר לאנשים שונים רכישת דירות במחירים זולים במיוחד. אחד מאנשי הציבור ששמו נקשר בפרשה הוא מאיר פרוש לגביו נטען כי קרובי משפחתו רכשו דירות מעמותת "שערי ציון" המסונפת למפלגת "אגודת ישראל".
בראיון לעיתון "ידיעות אחרונות" אמר מי שהיה באותה תקופה סגן שר במשרד השיכון כי "ייתכן שהיו מקרים שלא נבדקו בציציות...דברים אלה יתוקנו במהלך כהונתי, כדי למנוע פרצות כאלה בעתיד".

מחצבת אבנים עתיקה

במהלך חפירות שנערכו בשכונה נמצאה מחצבה עתיקה המשתרעת על שטח של כחמשה דונם וממצאי החפירה הוצגו לציבור במסיבת עיתונאים שנערכה בשנת 2007‏. ייחודה של המחצבה הוא בגודלן העצום של האבנים שנחצבו ממנה. אורכן הוא כחמישה-שישה מטרים, והן מזכירות בגודלן את אבני הכותל המערבי.
באתר אף נמצאה לראשונה יתד ביקוע שלמה שהושארה במקום על ידי החוצבים, וזאת לצד מטבעות ושברי כלי חרס מהמאה הראשונה לספירה.