צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה

רקע

לפי נתוני הבנק העולמי מדינת ישראל מהווה תופעה חריגה בנוף העולמי של תחילת המאה ה-21. מצד אחד בישראל יש צפיפות אוכלוסין גבוהה
, קצב ריבוי טבעי גבוה, כ־3.1 ילדים לאם בפריון מלא - גורמים המאפיינים מדינות עולם שלישי
 - ומצד שני המדינה מקיימת כלכלה וצריכה המאפיינות עולם ראשון (ישראל חברה ב-OECD, ארגון המדינות המפותחות).
מאז הקמתה ב-1948 ועד סוף 2018 גדלה אוכלוסיית ישראל פי 10, מכ-0.9 ל-8.8 מיליון תושבים.
קצב גידול האוכלוסייה בישראל, נכון לשנת 2017 עומד על 1.93% לשנה
, הוא הגבוה ביותר מבין המדינות המפותחות. כבר כיום ישראל בעלת צפיפות האוכלוסין השלישית בגודלה בקרב מדינות אלו. לפי התחזיות האחרונות של הלמ"ס ישראל צפויה להכפיל את אוכלוסייתה עד סוף שנת 2058 
 וכבר באמצע המאה הנוכחית מספר התושבים ליחידת שטח יהיה כבצפופות שבמדינות העולם.
לנסיקת צפיפות האוכלוסייה בישראל יש כבר כיום השלכות מרחיקות לכת על מרקם החיים ועל הסביבה, והשלכות אלה אף יחריפו בעתיד. כך למשל, משפחות מרובות ילדים מאופיינות בשיעורי עוני גבוהים וסיכויי ילדיהן לפרוץ את מעגל העוני נמוכים.
כיום צפיפות המכוניות בכבישי ישראל היא הגבוה במדינות המערב והצפי הוא שצפיפות זו תעלה בעתיד.
כבר כיום מורגש מחסור חריף במיטות בבתי החולים בארץ, אך בעתיד, עקב גידול מהיר במספר הילדים והכפלת גודלה של האוכלוסייה המבוגרת צפויים לחצים תקציביים קשים אף יותר על מערכת הבריאות
.
בחינוך, שילוב מספר גורמים גורר להישגים נמוכים של תלמידי ישראל במבחנים בין לאומיים, תהליך העלול לסכן את יכול עמידת המדינה למול האתגרים הטכנולוגים הצפויים לה.
כיום גבוהה הצפיפות בכיתות הלימוד בארץ יותר ממרבית מדינות המערב ובמקביל מחסור בתקציב מקשה על גיוס עובדים איכותיים למקצוע ההוראה
.
מחירי הדיור המאמירים, הצפיפות והתארכות זמני קבלת החלטות בבתי המשפט, המחסורים בשירותים סוציאלים, ועוד הם קשיים המאפיינים את חיי היום יום כאן. צפוי שבעתיד תהליכים אלו המתרחשים במקביל ילכו ויחריפו והשלכותיהם יקשו עוד על אזרחי מדינת ישראל.
הסיבה העיקרית למחסור במים טבעיים היא הגידול באוכולסיה. בשנת 2019 קרוב ל־80% מהמים המסופקים לבתי האב ולצריכה העירונית מקורם במים מותפלים
. אספקת המים בישראל מתבססת כולה על מים מותפלים. מצב מאגרי המים הטבעיים במדינה חמור ולהתפלה השלכות סביבתיות וכלכליות רבות, שיחריפו עם הגידול בדרישה למים.
זיהום אוויר, פליטות גזי חממה, זיהום קרקע ומים מתעצמים עם הגידול באוכלוסייה. המרחבים לבניית תחנות כוח והאתרים לפנוי פסולות מצטמצמים. השטחים המבונים למטרות מגורים, לבלויים, לתעשייה ולכבישים מתפשטים על חשבון השטחים הפתוחים
. השטחים הפתוחים מצטמצמים ונפגעות אפשרויות המעברים האקולוגיים ביניהם ונגרמת פגיעה בחי ובצומח הייחודי שבו התברכה ישראל.
הצפיפות גוברת במקומות הבילוי בחופי הים, באתרי הטבע ובכבישים ויוצרת פגיעה יומיומית באיכות החיים.

הקמת הארגון, מטרתו ופעילותו היום

שנות הפעילות הראשונות הוקדשו ללמידת ההשפעות של גידול וציפוף האוכלוסייה על מרקם החיים בישראל. הארגון קיים מפגשים עם מומחים מתחומים שונים, במסגרתם נסקרו נושאים כמצב המים בישראל, ביטחון תזונתי, שירותי בריאות, עתיד התחבורה, הצטמצמות שטחים פתוחים ועוד. במקביל נפגשו חברי הארגון עם אישים ממגזרים שונים בחברה ביניהם הציבור החרדי והבדואי, כמו כן התקיימו מפגשים עם כלכלנים ואנשי תקשורת.  
בסוף שנת 2018 נרשם הארגון כעמותה.

עתיד צפוף – ישראל 2050

בשנת 2018 קיים הארגון כנס שנתי ראשון, במרכזו הוצג דו"ח ראשון מסוגו: "עתיד צפוף – ישראל 2050", המנתח את השפעות גידול האוכלוסייה המואץ על החיים העתידיים בישראל בשנת 2050.
בדו"ח סקרו מספר מבכירי החוקרים בישראל – ביניהם פרופ' מנואל טרכטנברג, פרופ' דן בן-דוד ופרופ' רחל אלתרמן – את ההשלכות המטרידות של מגמות הגידול על הכלכלה הישראלית, מערכי התחבורה, הבריאות והחינוך, משאבי המים, השטחים הפתוחים והיבטים נוספים.