ויקטור אורבן

ביוגרפיה

ויקטור אורבן נולד ב-1963 בסקשפהרוואר שבהונגריה. למד באוניברסיטת בודפשט וכן באוקספורד, עם מלגה מקרן סורוס].
ב-1988 היה שותף להקמתה של מפלגת האזרחים ההונגרית (Fidesz), מפלגת מרכז-ימין. ב-1990 נבחר לפרלמנט ההונגרי כראש מפלגה זו.
אכזבה מקצב השינוי הכלכלי, שיעור פשיעה גובר, ניסיונות כושלים לבצע תוכנית לסכר על נהר הדנובה ושחיתות במנגנון הממשלתי הביאו לשובה של קואליציית הימין-מרכז לשלטון במאי 1998, בראשותו של ראש הממשלה ויקטור אורבן בן ה-35. ממשלתו של אורבן הבטיחה להגביר את שיעור הצמיחה, להדביר את האינפלציה ולהפחית את המסים. על אף שאורבן הבטיח להמשיך במדיניות החוץ של גיולה הורן, ועל אף הצטרפותה הרשמית של הונגריה לנאט"ו בשנת 1999, הכעיס אורבן גורמים רבים כאשר פעל במרץ לשיפור תנאי המיעוט ההונגרי במדינות הסובבות את הונגריה. ביוני 2001 אישר הפרלמנט חוק המקנה להונגרים אתניים החיים ברומניה, סלובקיה, סרביה, קרואטיה וסלובניה זכות לעבוד, ללמוד וליהנות מביטוח רפואי בהונגריה באופן זמני. נושא זה עודו מעסיק את הפרלמנט ההונגרי. החוק תוקן בשנת 2003, ובדצמבר 2004 הועלתה למשאל עם הצעה לחוק המאפשר להונגרים אתניים אזרחות הונגרית מלאה (מקביל לחוק השבות במדינת ישראל). על אף שההצעה זכתה לרוב, הרי שבמשאל לא השתתף שיעור האזרחים הדרוש על פי החוקה על מנת להפוך את ההחלטה למחייבת.
אורבן ומפלגתו הפסידו בבחירות ב-2002, ואורבן עמד בראש אופוזיציה ימנית שמרנית עד 2010.
בבחירות לפרלמנט האירופי בשנת 2009 זכתה מפלגתו של אורבן ברוב מוחץ בהונגריה. הניצחון בבחירות אלו היווה הקדמה לתוצאות בבחירות 2010, בהן זכו אורבן ומפלגתו ברוב עצום של 263 מתוך 386 מושבים בפרלמנט, רוב המאפשר שינויים דרסטיים ורפורמות מרחיקות לכת.
אורבן קיבל לידיו כלכלה במצב משבר, כאשר למרות סיוע של 24 מיליארד דולר מהבנק העולמי ומקרן המטבע הבינלאומית בשנת 2008, מדינתו מתקשה להתמודד עם משבר חובות, והוא נרתם מיד לניסיונות לחלץ את המדינה ממשבר, שעלול אף להגיע לחדלות פירעון ופשיטת רגל.
אורבן מכהן משנת 2002 כסגן נשיא ה-EPP, מפלגה החברה בפרלמנט האירופי, אשר זכתה בבחירות האחרונות ל-265 מושבים בפרלמנט, (מתוך 736), והפכה למפלגה הגדולה ביותר בפרלמנט. באפריל 2018 מפלגתו זכתה ב-133 מתוך 199 מושבים בפרלמנט והוא נבחר לקדנציה שלישית רצופה כראש ממשלה.
ב-18 ביולי 2018 ביקר אורבן בישראל.

ביקורת

בשלהי שנת 2011 החל אורבן להעביר חקיקה בארצו כנגד חוקים שהוגדרו בתקשורת כ״ליברלים״. בין החוקים כאלה שכונו "שערורייתיים": הצעת חוק לפיה מפלגתו של אורבן תוכל להחזיק בשני שלישים מהמושבים בפרלמנט, גם אם זכתה רק ב-25 אחוזים מקולות הבוחרים; "חוק הדת", המוציא מחוץ לחוק מספר דתות מיעוטים בהונגריה; "חוק התקשורת", המטיל מגבלות על הסיקור התקשורתי; הצעת חוק הקובעת כי המפלגה הסוציאליסטית היא הנושאת באחריות לפשעי המפלגה הקומוניסטית בעבר ועוד. עקב סדרת הצעות חקיקה וחוקים שנועדו לפגוע בעצמאות הבנק המרכזי, בית המשפט העליון והרשות להגנת המידע, הודיע האיחוד האירופי שבכוונתו לפתוח בהליכים כנגד ממשלת הונגריה שעשויים לפגוע בסיוע הכלכלי החיוני למדינה ואף בחברותה באיחוד.
בערב ה-21 במאי 2017 אלפי מפגינים צעדו במרכז בודפשט מול בית הפרלמנט בקריאה לממשלת אורבן לבטל הצעות חוק שאישורן עלול להביא לסגירת אוניברסיטה אמריקאית (CEU שנוסדה ב-1991) ולפגוע בארגונים לא ממשלתיים הפעילים במדינה. מייסד האוניברסיטה ומי שמימן אותה הוא המיליארדר היהודי ממוצא הונגרי, ג'ורג' סורוס, יריב מר של אורבן מבחינה אידאולוגית, בעל עמדות ליברליות ומפעיל ארגונים לא ממשלתיים הפועלים בהונגריה מאז 1991 ומקדמים רעיונות ליברלים. מבקריו של אורבן טוענים כי הוא מחריף את מהלכיו נגד סורוס בפרט והחברה האזרחית במדינה בכלל. הנציבות האירופית החלה בהליך משפטי נגד ממשלת הונגריה בשל הצעות החוק, ואילו הפרלמנט האירופי גינה את הונגריה בשל מה שהוא כינה ״ההתדרדרות הרצינית במצב שלטון החוק והזכויות הבסיסיות״. מפלגת השלטון ההונגרית הגיבה להפגנה וקבעה שמדובר בניסיון נוסף של ״רשת סורוס״ ללחוץ את ממשלת הונגריה לשנות את מדיניות ההגירה שלה.