חיים אביב

קורות חיים והשכלה

חיים אביב, נולד ב-1940 ברומניה (אראד), ועלה לישראל בגיל עשר. נעוריו עברו עליו ברחובות, שם הוא מתגורר גם כיום. בזמן שירותו הצבאי בנח"ל ובקיבוץ, פיתח עניין בתחום החקלאות ותכנן לעצמו עתיד בתחום זה, כמעט ללא נגיעה במדע. לאחר שהשלים לימודים לתואר שני בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות, החל בלימודי דוקטורט במכון ויצמן למדע. בתחילה התעניין אצל פרופ' עזרא גלון באפשרות להתמחות בחקר הצמחים, אך עד מהרה מצא עצמו במעבדתו של פרופ' דוד אלסון, שם נשבה בקסמי הביולוגיה המולקולרית. בשנת 1970 השלים אביב את עבודת הדוקטורט שלו, שעסקה בסינתזה של חלבונים, בהנחיית הפרופסורים דוד אלסון, עדה זמיר ומישל רבל. לאחר מכן נסע למכוני הבריאות הלאומיים של ארצות הברית (NIH) לשם התמחות פוסט-דוקטורטית. בשנת 1973 חזר למכון ויצמן כחוקר בכיר, ובסוף שנות השמונים הועלה לדרגת פרופסור חבר. 
בשעות הפנאי עוסק אביב בלימוד יהדות ובהיסטוריה יהודית ובייחוד בנושא שואת יהודי אירופה. אביב הוא אספן ספרי יודאיקה עתיקים.

עבודתו המדעית

במהלך שהותו במכוני הבריאות הלאומיים של ארצות הברית (NIH), עסק אביב במחקר בנושא תהליכים מולקולריים הקשורים להתמיינות תאים, בקרה על ייצור המוגלובין ובקרה על ייצור נוגדנים, בהנחייתו של פרופ' פיליפ לידר (Philip Leder). עבודה זו פורסמה בסדרת מאמרים, שחלקם היו מהמצוטטים ביותר בתחום הביולוגיה המולקולרית במשך עשרות שנים.
אביב פיתח שיטה להפקת רנ"א שליח (mRNA) שאיפשרה חקר תהליכי בקרה על תרגום RNA לחלבון, וחקר את מעורבותו של mRNA בהתמיינות תאים ורקמות. בשיתוף עם מעבדתו של פרופ' אדוארד שקולניק (Edward Scolnick) ביצע מחקר אשר איפשר לראשונה לסנתז דנ"א משלים (cDNA), שיטה בה השתמשו רבות לאחר מכן בחקר בקרת גנים
. לאחר שובו למכון ויצמן, המשיך אביב בחקר תהליכי התמיינות וסינתזה של mRNA. 
בסוף שנות ה-70 החל אביב לעסוק במחקר שימושי של הנדסה גנטית, והנדס חיידק שבו הושתל גן של הורמון גדילה לבקר (bovine growth hormone). התהליך אשר פיתח, עליו נרשם פטנט, משמש לייצור תעשייתי של הורמון גדילה לצורך הגברת תנובת חלב בפרות. הורמון גדילה לבקר נמצא היום בשימוש רחב בתעשיית החלב.

קידום תחום הביוטכנולוגיה

ב-1980 יזם אביב את הקמת חברת "ביוטכנולוגיה כללית בע"מ", החברה הראשונה בישראל שעסקה בהנדסה גנטית, שקיימת עד היום, וזאת בעידודם של פרופ' אפרים קציר ופרופסור מיכאל סלע. קבוצת המשקיעים בחברה כללה את פרד אדלר (משקיע אמריקאי מאבות תעשיית הון הסיכון), דן טולקובסקי (מנכ"ל דיסקונט-השקעות לשעבר) ועוזיה גליל (מייסד חברת "אלרון"). 
לאחר פרישתו מניהול חברת "ביוטכנולוגיה כללית בע"מ", הקים אביב את דיאטק בע"מ שעסקה בדיאגנוסטיקה רפואית, ואת חברת פארמוס שאותה הוא ניהל. חברת פארמוס עסקה בתחילה בפיתוח תרופות עיניים, אך התפרסמה בעיקר כשעסקה בפיתוח תרופה חדשנית המבוססת על החומר הפעיל של קנביס (קנבינואידים), פרי המצאתו של פרופ' רפאל משולם מהאוניברסיטה העברית. התרופה יועדה לטיפול בפגיעות ראש חמורות. למרות תוצאות מבטיחות בניסויים הראשוניים, בניסוי הקליני המכריע (שלב 3) שנערך בהיקף גדול, התרופה לא עמדה בציפיות. חוסר ההצלחה של התרופה, בניגוד לציפיות הגבוהות שהיו ממנה, עוררה הדים רבים בקרב המשקיעים ובתקשורת. עם זאת, הניסוי הקליני בתרופה היה הגדול ביותר שנערך בעולם עד היום בתחום פגיעות הראש. פגיעות ראש חמורות, בעיקר כתוצאה מתאונות דרכים, מהוות עד היום אתגר טיפולי וחסר טיפול תרופתי הולם. בשנת 2007 עזב אביב את תפקיד מנכ"ל החברה.
בשנת 2000 ייסד אביב את חברת פרדיקס, יחד עם ד"ר סילביה נוימן וד"ר אורן בקר. החברה עסקה בפיתוח תרופות בעזרת כלי מחשוב מתוחכמים, הכוללים אלגוריתמים תלת ממדיים פרי המצאותיו של ד"ר אורן בקר.
נכון ל-2011 משקיע אביב את עיקר מרצו בחברת "הרבמד" כיו"ר וכבעל מניות עיקרי. חברת הרבמד עוסקת בתחום מוצרי מזון תומכי בריאות המבוססים על מחקר מדעי וראיות קליניות. המוצרים מוגשים בצורה של חטיפים ומשקאות. תחום תעשיית המזון תומך הבריאות (מזון פונקציונלי) הוא תחום מתפתח, אשר צפוי להשפיע על מניעת מחלות ושיפור בריאות האוכלוסייה.
לבד מפעילותו בחברת הרבמד, מכהן (נכון ל-2011) אביב כדירקטור ב"ידע", חברת מסחור הקניין הרוחני של מכון ויצמן, וכן כחבר בדירקטוריון של אוניברסיטת בן-גוריון ושל מספר חברות בתחום פיתוח תרופות ומכשור רפואי. אביב כיהן בעבר כיו"ר הוועדה הלאומית בתחום הביוטכנולוגיה, והיה חבר בוועדות נוספות בתחום זה.
בין המלצותיו העיקריות היו הקמת חברות השקעה ייעודיות בסיוע מקורות מימון ממשלתיים.