הפרעת אישיות

איבחון הפרעות אישיות

האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית מגדירה ב-DSM הפרעות אישיות, כ"תבנית מתמשכת של חוויה פנימית והתנהגות בלתי גמישה המופיעה במצבים רבים בחייו של האדם". כמו כן, אפשר לראות את ההתחלה של תבנית זאת כבר בתחילת תקופת הבגרות. ניתן לאבחן אדם כנושא הפרעת אישיות, בתנאי שהתבנית ההתנהגותית גורמת למצוקה משמעותית או פוגמת במצבים אישיים, חברתיים או תעסוקתיים.

הבדלים בין DSM IV TR ל-DSM V

במהדורה DSM-IV-TR של המדריך של האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית, הפרעות אישיות סווגו בציר II. במהדורה העדכנית של המדריך (DSM V) הוחלט לבטל את שיטת מערכת האיבחון הרב צירית וכל ההפרעות, לרבות הפרעות האישיות, מופיעות בציר אחד. משמעות הדבר היא שכאשר פסיכיאטר משתמש ב-DSM V כדי לאבחן הפרעה, הוא אינו מחויב להתייחס גם למימד האישיות כחלק מובנה מהאבחנה כפי שהיה בעבר. מספר סוגי הפרעות האישיות וכן החלוקה לאשכול A, B, C לא השתנתה.
בניגוד למהדורות הקודמות של ה-DSM בהן האבחון נעשה לפי קריטריונים לאבחנה (האדם כן עונה לקריטריון או לא עונה), החשיבה ב-DSM V היא לפי ממדים (Dimentions).משמעות הדבר היא שבמקום לחשוב על תסמינים במונחים של כן קיים או לא קיים, חושבים על המידה שבה הסימפטומים קיימים אצל האדם המסוים. שינוי זה נועד לענות על בעיית המהימנות שנוצרת עקב החפיפה בין תסמיני ההפרעות השונות.

רשימה של הפרעות אישיות שמופיעות ב-DSM

ה-DSM מונה עשר הפרעות אישיות, שמקובצות בשלושה אשכולות:

התפתחות לאורך החיים ופרוגנוזה

אף שכאמור לא מאבחנים הפרעת אישיות לפני גיל 18, חלק מתסמיני ההפרעות מתחילים לבלוט כדפוסי אישיות החל מתקופת הנעורים. דפוסי האישיות הנוקשים והבלתי מסתגלים נשארים יציבים פחות או יותר לאורך כל החיים, בחלק מהמקרים תהיה התמתנות עוצמת ההפרעות. עם זאת להפרעה יש השפעה נרחבת וחמורה על הסטטוס החברתי כלכלי. כמו כן ייתכנו התמכרות לאלכוהול וסמים אחרים, סכסוכים עם החוק, וכן תמותה גבוהה בהשוואה לקבוצת ביקורת, בשל תנאי חיים ירודים (עקב עוני מרוד), בדידות והזנחת הבריאות הגופנית (בעיקר באשכול א').

מחקר

הפרעות האישיות השונות וכן הפרעות האישיות ככלל זוכות למחקר עשיר ורב תחומי, הנוגע למדעי הרפואה (חקר גורמי סיכון וסיבתיות להתפתחות של הפרעות אישיות ספציפיות, השפעת גנים שונים וכדומה), קרימינולוגיה (הקשר בין הפרעות אישיות ספציפיות לעבריינות), פסיכולוגיה (פיתוח של שיטות טיפול להפרעות שונות) ועוד. מידע על כיווני מחקר שונים אפשר למצוא בכתבי עת מדעיים העוסקים ברפואה, בפסיכיאטריה, בקרימנולוגיה ועוד. בין כתבי העת המרכזיים המוקדשים לכלל הפרעות האישיות בולט מקומו של כתב העת המחקרי " Personality Disorders: Theory, Research, and Treatment " (הפרעות אישיות תאוריה מחקר וטיפול) שמוציא האיגוד האמריקני לפסיכולוגיה. באירופה פועל ארגון ה-ESSPD - European Society for study of Personal Disorders החברה האירופית לחקר הפרעות אישיות.

ביקורת

המבקרים את הפרקטיקה של הפרעות האישיות טוענים, כי מעולם לא הוכח כי קיומם של מאפיינים אלו (קריטריונים כלליים לאבחנה של הפרעת אישיות), גם אם רובם או אף כולם מתקיימים אצל אותו אדם, הם אלו שגרמו למצוקה הנפשית אליה הוא נקלע. יש אנשים רבים שמאופיינים במספר סעיפים ברשימה והם מקיימים חיים תקינים עם תפקוד גבוה.
ההנחה שישנן הפרעות שונות שהן מן הסתם נבדלות האחת מהשנייה, עצמאיות ולא תלויות האחת בשנייה (כלומר אבחון של הפרעה אישיות מסוימת לא מעלה את הסיכוי לאבחון הפרעת אישיות אחרת). ועל כן הן נחלקות לסוגים רבים, מתוך הנחה שיש לאבחן קודם הימצאותה של הפרעת אישיות ורק לאחר מכן, את סוג ההפרעה. אך ממחקרים רבים מסתבר שיש חפיפה של 85% בין הפרעות האישיות השונות. כלומר שרק 15% מאובחנות בנפרד, וייתכן שישנו יותר מאבחון להפרעת אישיות.

לקריאה נוספת

Donna S. Bender, John M. Oldham, Andrew E. Skodol, The American Psychiatric Publishing Textbook of Personality Disorders (DSM 5 Edition). 2014
Edited by Aaron T. Beck, Denise D. Davis, and Arthur Freeman, Cognitive Therapy of Personality Disorders: Third Edition, Guilford press 2015