אגודת הסטודנטים והסטודנטיות של אוניברסיטת תל אביב

היסטוריה

אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב הוקמה לראשונה בשנת 1965. עד תחילת שנות ה-70 שלט באגודה תא הסטודנטים שזוהה עם מפלגת המערך, שלימים הפכה למפלגת העבודה. בשנת 1970 התחולל המהפך הפוליטי הראשון באגודה כשלראשותה נבחר מיכאל קליינר מתוך תא סטודנטים שהיה מזוהה עם תנועת החרות. רבים מפעילי האגודה בתחילת שנות ה-70 הפכו לאחר מכן לפוליטיקאים וחברי כנסת: מיכאל קליינר, שכיהן כיו"ר האגודה הראשון מטעם תנועת החרות, אחריו מיכה רייסר שכיהן כיו"ר האגודה, לימור לבנת שכיהנה כסגנית יו"ר האגודה, ופעילים נוספים כמו חיים רמון, רוני מילוא ומיכאל איתן, ואף חנן מלצר, לימים שופט בבית המשפט העליון. ב-1982, בעקבות אי-סדרים כספיים שנתגלו באגודה, הוגשו כתבי אישום נגד ראשיה דאז, והאגודה פורקה וחדלה לפעול. במשך כשנה וחצי לא הייתה אגודת סטודנטים באוניברסיטת תל אביב, ודקאנט הסטודנטים סיפק חלק מהצרכים והשירותים שנהגה האגודה לספק.
בדצמבר 1983 הוקמה האגודה מחדש, ביוזמה משותפת של תאי הסטודנטים המזוהים עם הליכוד ועם מפלגת העבודה ובחסות האוניברסיטה. על מנת להבדילה מהאגודה הקודמת ולהדגיש את עובדת היותה אגודה חדשה, נרשמה האגודה כעמותה תחת השם "אגודת הסטודנטים החדשה של אוניברסיטת תל אביב". רק ב-2006 שינתה האגודה את שמה באופן רשמי, והשמיטה ממנו את המילה "החדשה". מאחר שנדרשה הסכמת האוניברסיטה להקמת האגודה מחדש ב-1983, תקנון האגודה נוסח על ידי האוניברסיטה, והעניק לאוניברסיטה סמכויות פיקוח ובקרה נרחבות על פעילות האגודה. כך, למשל, היו האגודה, נושאי התפקידים בה וספרי החשבונות שלה כפופים ופתוחים לביקורתו של מבקר האוניברסיטה. ב-1999 אישרה מועצת האגודה ברוב גדול תקנון חדש, שבין היתר ביטל את סמכויות הפיקוח והבקרה הללו, וביסס את עצמאותה של האגודה.
מאז 1983 ועד היום שולט באגודה תא הסטודנטים "הדור החדש", המזוהה עם מפלגת העבודה. זאת, למעט שנה אחת, 1998, בה שלט באגודה תא "דור שלום", בהנהגתו של ארז אשל. אשל כיו"ר האגודה, ביחד עם יו"ר התאחדות הסטודנטים, ליאור רוטברט, ויו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בן-גוריון, גילה גמליאל, היה ממובילי מאבק הסטודנטים להפחתת שכר הלימוד ב-1998 - מאבק שבעקבותיו החליטה הממשלה על הקמת ועדת וינוגרד.

חברי האגודה

כל סטודנט הלומד באוניברסיטת תל אביב והוא מעל גיל 17 זכאי להיות חבר באגודת הסטודנטים. החברות אינה כרוכה בתשלום, אלא אך בהצהרה בכתב על רצון להצטרף לאגודה. חברות באגודת הסטודנטים מקנה לסטודנט את הזכות ליהנות מכל שירותי האגודה, וכן את הזכות לבחור ולהיבחר למוסדותיה. סטודנט מתחת לגיל 17 אינו יכול להיות חבר באגודה, בשל מגבלות חוק העמותות, אולם באפשרותו ליהנות ממעמד של "ידיד אגודה". המעמד מקנה לו את הזכות ליהנות ממרבית שירותי האגודה, אך הוא אינו יכול לבחור או להיבחר למוסדותיה. נכון לשנת תשע"ד היו חברים באגודה כ-90% מכלל הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת תל אביב.

מועצת האגודה

מועצת האגודה היא האספה הכללית שלה, והיא מהווה את הגוף העליון בה. המועצה בוחרת את שאר מוסדות האגודה (נשיאות, הנהלה, ועדות), מפקחת על פעולות הנהלת האגודה, מאשרת את התקציב השנתי ואת הדוחות הכספיים של האגודה, והיא המוסמכת לאשר שינויים בתקנון האגודה. המועצה מורכבת מ-75 חברי אגודה, המייצגים את חוגי הלימוד השונים בקמפוס, ונבחרים אחת לשנה בבחירות אזוריות ואישיות על ידי ציבור הסטודנטים חברי האגודה. בבחירות שנערכו בדצמבר 2013 הצביעו 4,291 סטודנטים, אשר היוו כ-21% מבעלי זכות ההצבעה, שבאזורי הבחירה שלהם הייתה התמודדות והתקיימו בחירות.

כמו כן, קיימות מספר ועדות, שתפקידן לסייע למועצה לפקח על פעילותו התקינה של ועד האגודה: ועדת ביקורת, ועדת כספים וועדת מכרזים. נשיאות המועצה, בה חברים נשיא ושני סגנים, מכהנת גם כוועד האגודה.

הנהלת האגודה

הנהלת האגודה הנה הזרוע המבצעת שלה. ההנהלה מורכבת משמונה חברי אגודה, הנבחרים מדי שנה על ידי מועצת האגודה. בראשה עומד יו"ר אגודת הסטודנטים, אשר מייצג את האגודה בפני רשויות האוניברסיטה ובפני גורמים חיצוניים. סגן יו"ר האגודה אחראי על ניהולם השוטף של ענייני המנהלה וכוח האדם באגודה, וכן על פרויקטים מיוחדים. ששת חברי ההנהלה האחרים עומדים בראש מחלקות האגודה: ראש מחלקת הסברה ופרסום; ראש מחלקת מעורבות חברתית; ראש מחלקת תרבות וקשרי חוץ; ראש מחלקת מנהל ותכנון; ראש המחלקה לעניינים אקדמיים; ראש המחלקה לדיור סטודנטיאלי.

"ספרות זולה"

באגודה קיימת יחידה עצמאית בשם "ספרות זולה", המממנת את פעילותה בעצמה, ונמצאת תחת פיקוחו של סגן יו"ר האגודה. במסגרת היחידה נמצא בית הדפוס של האגודה, ונמכרות בה מקראות וחוברות מבחנים. היחידה נותנת שירותים לחברי האגודה בלבד.

תקציב האגודה

תקציב האגודה נקבע מדי שנה בהתאם ללוח השנה האקדמי (אוקטובר עד ספטמבר) ולא על פי לוח השנה הקלנדרי, וזאת בדומה לתקציב האוניברסיטה. הצעת התקציב מוגשת על ידי הנהלת האגודה ומאושרת על ידי מועצת האגודה. מקור התקציב העיקרי (80%-75%) מגיע מדמי הרווחה שגובה האוניברסיטה מהסטודנטים, ואשר מועברים בחלקם הגדול לאגודה, בהיותה הספקית המרכזית של שירותי הרווחה בקמפוס. שאר מקורות התקציב הם הכנסות מתאגידים קשורים (20%-15%), הכנסות ריבית וניצול עודפים משנים קודמות. סעיפי התקציב המרכזיים הם הנהלה וכלליות (כ-20% מהתקציב), מלגות לסטודנטים (כ-20%) ואירועי תרבות וקהילה (כ-15%). בשנת תשע"ז עומד תקציב האגודה על 6,444,000 ש"ח, ומחזור הפעילות הכולל שלה, לרבות פעילות היחידות המממנות את עצמן, עומד על כ-10 מיליון ש"ח.