google/wiki40b huggingface dataset:
אסתר רבה

אסתר רבה הוא מדרש אגדה על מגילת אסתר.
המדרש מחולק לעשרה חלקים. בעריכתו הקדומה חולק לשישה חלקים שאת חלקו האחרון חילקו לחמישה וכך נוצרו עשרה חלקים. מקורות המדרש הם תלמוד ירושלמי, תלמוד בבלי ומדרשי אגדה כבראשית רבה וויקרא רבה. את עריכת חלקו הראשון של המדרש מתארכים לתקופת האמוראים וחלקו השני נכתב כנראה בין המאה ה-11 ואיחוד המדרש נעשה בין המאה ה-12 לבין המאה ה-13, שהוא שואב את חלקו מתרגום שני למגילת אסתר וכן מיוסיפון.
מדרש אסתר רבה נקרא בכתבי היד בשמות "מדרש אחשורוש" או "אגדת אחשורוש". במדרש שמות רבה מופיעה הפניה לדרשה במדרש אסתר רבה תחת השם 'מגילת אחשורוש']. בהקדמות למדרש אצל חכמי ימי הביניים נמצאים שמות נוספים כמו "מגילת סתרים" המיוחס לרב נסים גאון ו"תלמוד תורה" המיוחס לרבי יעקב בן חננאל סיקילי.

תוכנו של המדרש

במדרש סיפורים המתארים את חייהם של היהודים הנתונים לשלטונם ולמרותם של הגויים. במדרש משלים רבים – משלי מלכים ומשלי חיות, לדוגמה: משל העוף שבנה קן על שפת הים והחליט לנקום בים לאחר שהים שטף והרס את הקן (אסתר רבה ז', י'). כמו כן מתיאור סעודת אחשוורוש שאב המדרש משלים וסיפורים העוסקים בסעודות שהיו מנת חלקם של חכמים שונים.
אסתר רבה ב' ג': תיאור משתה היין במגילה, גם הוא השפיע על המדרש ונתווספו לו שני סיפורים קומי-טראגיים על אנשים, שהרבו לשתות והביאו על עצמם צרות רבו כתוצאה מהשתייה המרובה. בחלקו השני יש תיאור סיפורי המקביל למתואר בספר יוסיפון ומתאר את חלומו של מרדכי היהודי, אודות גזירות המן וכניסתה של אסתר לארמונו של אחשוורוש.

לשונו של המדרש

לשון המדרש בחלק הראשון היא עברית, ארמית, יוונית ולטינית. את החלק הזה מתארכים חוקרים למאה ה-6 לספירה. החלק השני של המדרש, בו מצויים סיפורים, מרחיב העורך על אירועי המקרא, ללא קשר ישיר לפסוקים הנדרשים כלל. בצד ההרחבה הסיפורית קיימות גם דרשות לשוניות. בחלק זה מצויה הרחבה לספר יוסיפון. מן הזיקה הלשונית לקהלת רבה תארכו את עריכתו של חלק זה למאה ה-11.

מהדורות דפוס

כינויו של מדרש זה ניתן לו הודות להכללתו המאוחרת, בקובץ המדרשים מדרש רבה בדפוס ונציה. כמו כן הודפס בדפוס קושטא ובדפוס פיזארו אשר בהוצאות דפוס אלו נקרא מגילת אחשוורוש.
מהדורה ביקורתית יצאה בירושלים בשנת תשע"ה, בעריכת יוסף תבורי וארנון עצמון, בהוצאת מכון שכטר למדעי היהדות. 
למגילת אסתר קיימים עוד שני מדרשים: מדרש פנים אחרים ומדרש אבא גוריון. במדרשים אלו קיימות מקבילות לשוניות למדרש אסתר רבה.
PaK 43

PaK 43 (ראשי תיבות של Panzerabwehrkanone - תותח אנטי טנקי) היה תותח נ"ט מתוצרת תאגיד קרופ בגרמניה הנאצית, שהתבסס על תותח נ"מ 88, היה בשימוש הוורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה.
התותח היה החזק ביותר בשימוש הוורמאכט לירי בכינון ישיר. מספר כלי רכב ממוגנים צוידו בגרסאות נגררות של תותח זה בעיצוב שונה, כולל הטנק הכבד טייגר II והיאגדפנתר שהיה גרסה של משמיד הטנקים פנתר שצויד בתותח ה-PaK 43.
הגרסה העיקרית של ה-PaK 43 הוכיחה את יעילותה על גבעה בצורת צלב, שכן התותח יכול היה להסתובב ב-360 מעלות באופן חופשי והיה קל להסוותו מכיוון שלתותח ה-43 PaK היה פרופיל נמוך יותר מגרסת הנ"מ.
אילן גולדהירש

ביוגרפיה

גולדהירש נולד בתל אביב. למד לתואר ראשון בסוציולוגיה ובמדע המדינה מהשלוחה התל אביבית של האוניברסיטה העברית, וסיים לימודי תעודה בתקשורת באוניברסיטה העברית בירושלים. עבד כפקיד במס שבח מקרקעין במשרד האוצר.
שירו הראשון שהוקלט, בשנות ה-60, היה "עקבות בחול", בביצוע של שמעון בר ללחן של אריה לבנון. עם שיריו המוכרים נמנים "פתאום נפל עלי אביב" בביצוע להקת האחים והאחיות, שיר הנושא של הסרט "משפחת צנעני" בביצועם של יגאל בשן ויזהר כהן, שיר הנושא של הסרט "חייך אכלת אותה" בביצועו של בשן, "שרונה" בלחנו ובביצועו של אבנר גדסי, "יסמין" בביצוע זוהר ארגוב ו"לילה טוב לאהבה" של יהורם גאון. שירו "מתוק מתוק" בביצועה של להקת פיקוד צפון זכה בתואר "שיר השנה" במצעדי הפזמונים השנתיים של קול ישראל ושל גלי צה"ל לשנת תשל"א. שירים אחדים שחיבר כתב על פי לחנים זרים, ובהם "פני מלאך", "הקולות של פיראוס" ו"שלום לך ארץ נהדרת" (על פי לחן השיר "City of New Orleans" ). חיבר גם את "שיר המנון למכבי תל אביב".
בפסטיבל הזמר 1975 זכה השיר שכתב "שיר פרטי" לביצוע וללחן של ניסים סרוסי ולעיבוד של מרטין מוסקוביץ'.
לאחר רצח יצחק רבין כתב לזכרו את השיר "קשה לכתוב דמעות", שהלחין ברי סחרוף ושר אריק איינשטיין בתקליטו "לאן פרחו הפרפרים".
בשנת 2006 כתב ליגאל בשן את השיר "כבר לא גיבורים" על מלחמת לבנון השנייה.
גולדהירש נפטר ב-19 במאי 2018 לאחר מאבק בן שנים במחלה קשה.
מלחמות הבלקן

רקע

אחד מהגורמים העיקריים לפרוץ מלחמות הבלקן היה היווצרותם של מדינות הלאום באזורים של אירופה שהיו תחת שליטת האימפריה העות'מאנית במחצית השנייה של המאה ה-19. סרביה כבשה אזורים נרחבים במהלך מלחמת רוסיה-טורקיה (1877–1878) ואילו יוון כבשה את ת'סאליה ב-1881 (אם כי איבדה חלק קטן יחסית משטחה לאימפריה העות'מאנית ב-1897) ובולגריה כבשה את מחוז רומלייה המזרחית (1885). כל שלוש המדינות, כמו גם מונטנגרו, חתרו לכבוש שטחים נוספים באזור "רומלייה" שהיה תחת שליטת האימפריה העות'מאנית ואשר הורכב ממזרח רומלייה, אלבניה, מקדוניה, ותרקיה.

מדיניות המעצמות הגדולות

אוסף בעיות פוליטיות ותרבותיות העסיקו את המעצמות הגדולות בעקבות תהליך דעיכת האימפריה העות'מאנית החל מסוף המאה ה-18. על רקע הלחץ הרוסי על האימפריה, התעוררה השאלה המזרחית שכוללת את ההשלכות ההרסניות של נפילת האימפריה על השלום והיציבות באירופה עצמה.
אוסטר-הונגריה אשר הייתה בשליטת בית הבסבורג, ביקשה את המשך קיומה של האימפריה העות'מאנית, שכן שניהם היו ישויות רב-לאומיות עם בעיות פנימיות, ולפיכך קריסת האחד הייתה עלולה להחליש את השנייה. בית הבסבורג ראו גם בנוכחות העות'מאנית באזור כמשקל נגד התעצמות הלאומנות הסרבית של נתיניהם הסרבים בבוסניה, בווידינה ובחלקים אחרים של האימפריה. המטרה העיקרית של איטליה באותה העת הייתה למנוע ממעצמה אחרת להשיג גישה הים האדריאטי. באמצעות מדיניות "Drang nach Osten"  האימפריה הגרמנית לעומת זאת שאפה להפוך את האימפריה העות'מאנית לקולוניה גרמנית דה פקטו, ועל כן תמכה בהמשך קיומה של האימפריה העות'מאנית.
בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20, בולגריה ויוון חתרו לכבוש את אזור מקדוניה ואזור תרקיה מהאימפריה העות'מאנית. היוונים האתניים חתרו לבצע "הלניזציה" כפויה על הבולגרים אתניים, אשר מצדם חתרו לבצע "בולגריזציה" על היוונים האתנים (עליית הלאומיות). שני העמים שלחו כוחות חמושים בלתי סדירים לשטח העות'מאני על מנת להגן ולסייע לקבוצות האתניות אשר בהם הם תמכו. החל מ-1904 הייתה מלחמה בעצימות נמוכה במקדוניה בין הקבוצה האתנית היווניות, הקבוצה האתנית הבולגריות, והצבא העות'מאני. לאחר המפלגה הלאומנית "הטורקים הצעירים" תפסה את השלטון באימפריה העות'מאנית ב-1908 המצב השתנה באופן דרסטי.
גיל-עד חריש

גיל-עד חריש (נולד ב-7 בינואר 1950) הוא עורך דין וסופר ישראלי, מנכ"ל עמותת "לשובע".

ביוגרפיה

חריש נולד בירושלים לשרה ויוסף חריש. שירת בצה"ל בשנים 1968–1971 כלוחם בחטיבת הצנחנים ולאחר מכן כקצין; במילואים שירת בין השאר כמפקד פלוגת סיור במלחמת יום הכיפורים.
קיבל תואר ראשון במשפטים מהאוניברסיטה העברית בשנת 1975 ותואר שני בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת תל אביב ב-2008. עוסק בעריכת דין מאז שנת 1976. נשוי לשרונה, עימה הוא מפעיל משרד עורכי דין, ולהם שלושה ילדים. מתגורר ברמת השרון.

פעילות למען החברה

בשנת 1986 הקים חריש את עמותת "לשובע" ביחד עם אשתו, שרונה. העמותה היא ארגון סיוע הומניטרי ללא כוונת רווח, המפעיל שירותי סיוע למעוטי יכולת, כגון בתי-תמחוי, מעונות לדרי-רחוב, מרכז לחלוקת בגדים יד שנייה, ורשת של בתי-נוער הפרוסה ברחבי הארץ.
בשנת 1991 הוענק לחריש "מגן שר העבודה והרווחה", וב-1995 הוענק לו אות הנשיא למתנדב. ב-1998 העניקה לו עיריית תל אביב-יפו אות הצטיינות. ב-2001 הוזמן יחד עם אשתו להדליק משואה בטקס יום העצמאות, כהוקרה על פעילותו למען הנזקקים. ב-2002 קיבל עם אשתו את "אות יקיר המקצוע" של לשכת עורכי הדין.
המחלקה הגרמנית

המחלקה הגרמנית היא יחידה של הפלמ"ח שהוקמה בתקופת מאתיים ימי החרדה על מנת להעמיד כוח גרילה שיסייע לבריטים במקרה של ניסיון פלישה גרמני לארץ ישראל והיה והארץ תכבש להוציא לפועל, במסגרת התוכנית לארץ ישראל שלאחר כיבוש (The Israel Post Occupational Scheme), פעולות גרילה נגד הכובש.
המחלקה הגרמנית הוקמה בחודש מאי 1942, בתקופה שהבריטים והיישוב חלקו חשש כי קורפוס אפריקה של הגנרל ארוין רומל, אשר התקדם בצפון אפריקה לעבר מצרים, יחצה את תעלת סואץ ויכבוש את ארץ ישראל. המחלקה הוקמה בתיאום עם הפיקוד הצבאי הבריטי.
מפקד המחלקה היה שמעון קוך (לימים שמעון אבידן מפקד חטיבת גבעתי במלחמת העצמאות), יליד גרמניה שעלה ארצה בשנת 1934 בגיל 22.
אנשי המחלקה נבחרו מבין עולי מרכז אירופה חניכי התרבות הגרמנית אשר שלטו בשפה הגרמנית כשפת אם.
המחלקה נועדה לפעול פעולות גרילה תוך התחזות לאנשי צבא גרמניים. מחנה האימונים של המחלקה ביער משמר העמק היה כדוגמת מחנה צבא נאצי לכל דבר ועניין. השילוט, הדגלים והקישוטים במחנה היו בשפה הגרמנית, בסגנון הזהה לזה המקובל במחנה צבא גרמני. אנשי המחלקה לבשו מדי צבא גרמניים וענדו דרגות צבא גרמני. האימונים, תרגילי הסדר, שפת הפקודות, העגה ואף שירי החיילים היו בשפה הגרמנית ובאופן כמקובל בצבא הגרמני. הנשק והתחמושת היו נשק שלל גרמני.
מדריכי המחלקה היו אנשי פלמ"ח אך הצטרפו אליהם גם סמל וקצינים בריטיים. אנשי המחלקה התאמנו בהפעלת כלי נשק, בטקטיקות קרב, בסיירות, בקרב מגע ובשימוש במכשירי קשר.
לאחר תקופת האימונים הראשונה הופיע במחנה סרן בריטי שבחן את המחלקה והתרשם מרמת "הגרמניות" הגבוהה שלה. מטרת בואו הייתה לגייס אנשים מן המחלקה ליחידה צבאית בריטית במצרים שכונתה קבוצת החקירות המיוחדת שהורכבה מחיילים יהודים מארץ ישראל, ילידי גרמניה, לביצוע
של משימות הדומות לאלו של המחלקה, במסגרת הצבא הבריטי. אנשי המחלקה לא נטו לעזוב את המסגרת הייחודית של הפלמ"ח ולהצטרף לצבא הבריטי, ורק שלושה מהם הסכימו להצטרף ליחידתו של הסרן הבריטי בשובו למצרים. בקיץ 1942, עם התקרבות הצבא הגרמני לאל עלמיין, נלקחו שניים מאנשי המחלקה: שמעון קוך, מפקד המחלקה, ואלברט זס לשמש כמדובבים במחנה של שבויים גרמניים.
עם ניצחון הבריטים בקרב אל עלמיין השני ב־3 בנובמבר 1942, חלפה סכנת כיבוש ארץ ישראל והסתיים היעוד המקורי של המחלקה לפעולות גרילה בארץ, אם זו תכבש. המחלקה המשיכה להתקיים לאחר מכן, כאשר מעת לעת פשטו בה שמועות, על פעולות העומדות להתבצע על ידה בחזיתות השונות שלא נתממשו. בקיץ 1944 כמעט והתממשה תוכנית אחת לשלוח חלק מאנשי המחלקה לפעולה ביוגוסלביה במסגרת כוחות הגרילה של טיטו. אנשי המחלקה החלו כבר להתאמן לקראת ביצוע התוכנית, אך זו בוטלה בסוף על ידי הבריטים, הן משום שהסתייגו ממשלוח יחידה עברית שלמה לפעולה, והן משום התקדמותו המהירה של הצבא האדום בבלקן. רעיון אחר שנגנז באותה עת מטעמים דומים היה לשלוח את המחלקה להלחם בפולין. עם זאת דן לנר איש המחלקה, ולימים מפקד אוגדה בצה"ל, נבחר על ידי הבריטים להיות בין צנחני היישוב ופעל בהצלחה בקרב הפרטיזנים ביוגוסלביה.
כאשר נתברר סופית כי הצבא הבריטי איננו מעוניין בעזרתה של המחלקה באחת החזיתות, פורקה המחלקה ואנשיה פוזרו כלוחמים רגילים ביחידות הפלמ"ח השונות.
Calibre (תוכנה)

היסטוריה

באוקטובר 2006, בעקבות השקתו של קורא הספרים האלקטרוני של סוני PRS-500, החל המתכנת ההודי קוביד גויאל (Kovid Goyal) לפתח את הגרסה הראשונה של התוכנה שנקראה באותה העת "libprs500". המטרה המקורית של התוכנה הייתה לאפשר להשתמש בקובצי הספרים של PRS-500 במערכת לינוקס. בשיתוף עם הפורום MobileRead הצליח גויאל להנדס לאחור את הקובץ הקנייני LRF.
במהלך שנת 2008 שונה שם התוכנה ל"calibre" (עם C קטנה).

פורמטים נתמכים

ניתן לייבא לתוכנה קובצי ספרים אלקטרוניים מהמכשירים עצמם, מלבד קבצים המשתמשים בניהול זכויות דיגיטלי (כלומר ספרים הנרכשים בפורמט סגור ומוצפן שרק המכשיר בו הספרים נקנו מסוגל לקרוא אותם). התוכנה תומכת במרבית הפורמטים של קובצי הספרים האלקטרוניים הנפוצים ביותר, בנוסף למכשירי קוראי הספרים האלקטרונים הנפוצים ביותר. הפורמטים הנתמכים בתוכנה כוללים:
פורמטים אותם ניתן לייבא לתוכנה: CBZ, CBR, CBC, EPUB, FB2, HTML, LIT, MOBI, ODT, PDF, PRC, PDB, PML, RB, RTF, TXT.
פורמטים אותם ניתן לייצא מהתוכנה: EPUB, FB2, OEB, LIT, LRF, MOBI, PDB, PML, RB, PDF, TXT.

תצוגה

התוכנה כוללת פונקציה שמאפשרת להציג את קובצי הספרים האלקטרונים ישירות בתוך מערכת ההפעלה במחשב.

עריכה

את רוב הקבצים בהם התוכנה תומכת ניתן לערוך, ובאופן זה לדוגמה ניתן לשנות את הגופן של הספרים, לשנות את גודל הגופן, לערוך את התוכן עצמו ואף להדפיס את חלקים מהתוכן או את התוכן כולו.

המרה

התוכנה מאפשרת המרה אוטומטית מכל הפורמטים הנתמכים בה. באמצעות פונקציית ההמרה התוכנה מאפשרת למשתמשים להמיר את קובצי הספרים האלקטרוניים שברשותם מן הפורמטים הקנייניים הישנים שאינם נתמכים עוד לפורמטים הנפוצים בשוק כיום.
כמו כן התוכנה מאפשרת למשתמשים להמיר מסמכים אישיים ותוכן ממקורות מקוונים שונים (כגון דפי HTML) לאחד מהפורמטים הפופולריים של הספרים האלקטרונים כדי להעלות אותו לקורא הספרים האלקטרוניים שברשות המשתמשים.

תיוג

ניתן לחפש ביעילות רבה קבצים בספריית המדיה באמצעות מידע אשר נמצא בתגיות ובמסדי הנתונים. התכונה מכילה עורך תגיות התומך במספר גדול של פורמטים.
התוכנה תומכת בתיוג אוטומטי של קובצי ספרים אלקטרונים על ידי איסוף מידע זה ממקורות מקוונים כגון ISBNdb.com ,Google Books, אמזון, ו-LibraryThing.

סינכרון

התמיכה בהתקני קוראי ספרים אלקטרוניים מאפשרת סנכרון אוטומטי של הקבצים המצויים במחשב עם מגוון רחב של התקנים ניידים. אפשרויות הסינכרון כוללות שימוש בהמרה מהירה של פורמטים (במידת הצורך).

אחזור כתבות מאתרי חדשות

התוכנה מסוגלת גם להוריד באופן אוטומטי כתבות ממספר אתרי חדשות באמצעות RSS, המרת הכתבות לפורמט של ספר האלקטרוני והעברתו לקורא הספרים האלקטרונים הנייד. נכון לעכשיו יש תמיכה להפקת LRF / ePub הספר האלקטרוני פורמטים. פונקציה זו תומכת בשפע של אתרי חדשות בהם - ניוזוויק, ניו יורק טיימס, BBC, האקונומיסט, וול סטריט ג'ורנל ו-ESPN.

פיתוח ורישיון

התוכנה נכתבה בשפות Python ו-C. התוכנה מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GPL) בתור תוכנת קוד פתוח ובתור תוכנה חופשית.
Samsung Galaxy Note 8.0

היסטוריה

ה־Galaxy Note 8.0 הוכרז ב־23 בפברואר 2013. הוא הוצג יחד עם ה־Galaxy S4 בכנס העולם הנייד של 2013. סמסונג אישרה כי ה־Galaxy Note 8.0 ישוחרר בארצות הברית ב־11 באפריל, עם מחיר של 399.99 דולר לדגם ה־16GB.

מאפיינים

ה־Galaxy Note 8.0 יצא עם אנדרואיד 4.1.2 Jelly Bean. שדרוג לאנדרואיד 4.2.2 Jelly Bean זמין באזורים מסוימים כעדכון לאוויר ובאמצעות סמסונג קיז. בפברואר 2014, סמסונג כללה את ה־Galaxy Note 8.0 ברשימת השדרוגים שלה עבור אנדרואיד 4.4 Kit Kat. הפעלת העדכון של אנדרואיד 4.4 החלה ב־12 במאי 2014. ב־4 ביוני 2014, Samsung הודיעה על עדכון 4.4 לטאבלטים בארצות הברית. עדכון אנדרואיד 4.4 כלל יישומי TouchWiz מעודכנים, אך עם חיסולו המובהק והבלתי מוסבר של העדפות הכתב היד הקריטיות שלו, שמרו במידה רבה על מערך התכונות המקורי של הטאבלט. יכולת אנרגיה נמוכה של Bluetooth הופעלה באמצעות עדכון הקושחה של אנדרואיד 4.4.
סמסונג התאימה את הממשק עם תוכנת ה- TouchWiz UX שלה. בנוסף לאפליקציות מגוגל, כולל Google Play, Gmail ו- YouTube, יש לה גישה לאפליקציות של סמסונג כמו ChatON, S Note, S Suggest, S Voice, S Translator, S Planner, Smart Remote (Peel), Smart Stay, Multi-Window, Group Play ו־All Share Play. ממשק המשתמש של המצלמה מוכר מה־Galaxy S3.
Galaxy Note 8.0 זמין בגרסאות WiFi-בלבד, 3G & WiFi, ו־4G/LTE & WiFi. האחסון נע בין 16GB ל־32GB בהתאם לדגם, עם חריץ כרטיס microSDXC להרחבה. יש לו מסך WXGA TFT בגודל 8 אינץ' ברזולוציה של 1280x800 פיקסלים. הוא כולל גם מצלמה קדמית של 1.3 מגה פיקסל ומצלמה חזיתית אחורית של 5.0 מגה פיקסל ללא מבזק. יש לו גם את היכולת להקליט סרטוני HD.
משפט ז'ורדן-הלדר

בתורת החבורות, משפט ז'ורדן-הלדר קובע שכל סדרות ההרכב של חבורה סופית הן שקולות. כלומר גורמי ההרכב של כל זוג סדרות הרכב הם זהים עד כדי סדר ואיזומורפיזם.
המשפט מהווה הכללה מרחיקת-לכת של המשפט היסודי של האריתמטיקה, שהוא מקרה פרטי שלו עבור החבורות החיבוריות .
משפט ז'ורדן הולדר נובע בקלות ממשפט העידון של שרייר שקובע: לכל שתי סדרות נורמליות בחבורה קיימים עידונים שקולים. כאשר עידון של סדרה נורמלית הוא תהליך בו מוסיפים תתי-חבורות נורמליות מתאימות לסדרה.
כתובת בנין דכרין

התקנה

התקנה היא, שכאשר מתה אשתו של אדם, ירשו בניה מאביהם את סכום הכתובה ואת הנדוניה שהכניסה האם בנישואיה לרשות המשפחה. כאשר לאדם יש רק בן אחד, אין משמעות לתקנה זו, שכן בכל מקרה הבנים יורשים את האב, ולתקנה זו יש משמעות רק כאשר אדם נשא שתי נשים שבניה של כל אחת מהנשים יורשים מהאב את הכתובה של אמם ורק לאחר מכן מחלקים את הירושה באופן שווה בין הבנים.

טעם התקנה

טעם התקנה הוא כדי שיעניק אדם לבתו נדוניה הגונה, ולא ימעיט בה ביודעו שנכדיו - בני בתו - הם אלו שיקבלו לרשותם את הנדוניה. "אמר רבי יוחנן משום רבי שמעון בן יוחאי מפני מה התקינו כתובת בנין דכרין כדי שיקפוץ אדם ויכתוב לבתו כבנו".
היו מהחכמים שתמהו כיצד תיקנו חז"ל לעקור את תקנת הירושה הרגילה של התורה ולפיה כל הבנים יורשים בשווה ולתקן שהבנים יירשו את הכסף שאמם הכניסה לנדוניה למרות שמהתורה כל הבנים חולקים בשווה שכן כולם יורשים שווים של האב. אך הוסבר כי אין כאן עקירת דבר מהתורה, שכן תקנת הנדוניה גם היא מהתורה, שכן המקור לדין הנדוניה הוא מהתורה, בתנ"ך כתוב: "קְחוּ נָשִׁים וְהוֹלִידוּ בָּנִים וּבָנוֹת וּקְחוּ לִבְנֵיכֶם נָשִׁים וְאֶת בְּנוֹתֵיכֶם תְּנוּ לַאֲנָשִׁים וְתֵלַדְנָה בָּנִים וּבָנוֹת וּרְבוּ שָׁם וְאַל תִּמְעָטוּ". פסוק זה תמוה לכאורה, "ואת בנותיכם תנו לאנשים"? הרי הבעל מקדש את האשה, ולא האשה את הבעל, ומהי הפעולה של "נתינת הבת" לבעל? ומכאן למדו חכמים, שעל אדם לתת נדוניה הגונה לבתו כדי שיקפצו אנשים על המקח וירצו לישא אותה מכיוון שתקנת הנדוניה היא מהתורה, מותר לקיים אותה על ידי עקירה חלקית של דין הירושה שקבעה התורה, שהרי אם לא יירשו הנכדים של אבי הכלה את נדוניית אמם עלול הלה להימנע ולא להעניק נדוניה לבתו.
כדי להפיס את דעתו של החותן, תיקנו גם, שאף הנדוניה שהחתן - הבעל מעניק לכלתו, גם היא תכלל בסכום הנדוניה שאותם יורשים בניה.

גדר התקנה

למרות שכאמור, כתובת בנין דכרין איננה לפי סדר הירושה במשפט העברי, תיקנו חז"ל שהתקנה תהיה במבנה הדומה לסדר הירושה, כך שרק הבנים הם אלו שיירשו את נדוניית אמם, אך לא הבנות. מצד שני, כתובת בנין דכרין דומה גם למבנה של גביית כתובה, שאינה גובה מקרקעות אלא רק ממטלטלין.

הגבלות לתקנה

לתקנה זו קיימת הגבלה, ולפיה אם התקנה תעקור לגמרי את דין הירושה במשפט העברי ותעקור לגמרי דין תורה, ביטלו חכמים תקנתם זו. 
בתלמוד נשאלת השאלה, האם כתובה אחת מהווה מותר לחברתה, כלומר אם משפחה אחת מהיורשים - בני אשה אחת מהשתיים - גובה את הכתובה, מכיוון שהאם מתה לאחר מיתת האב, ובשעת מיתתו זכתה בכתובה, זאת מלבד כתובת בנין דכרין, ועכשיו בניה יורשים אותה, ואילו בני המשפחה השנייה, אמם נפטרה בחיי האב כך שזכות כתובתה נפקעה ולכן בניה יורשים אותה רק מכח כתובת בנין דכרין, האם נחשב הסכום הנותר משתי הכתובות בני דכרין, שכל כולו - במקרה מסוים זה - נגבה לצורך הכתובה, נחשב ל"ירושה" כך שדין הירושה המקראי אינו נעקר? בפרק העשירי של מסכת כתובות הובאה ראיה מדברי המשנה, שכן זו נחשבת כ"ירושה", וממילא נותרת על כנה הכתובת בנין דכרין, אך לפי רבה מדובר במחלוקת תנאים.
טרנסצנדנטיות

בהקשר דתי, טרנסצנדנטיות היא מצב או תיאור של משהו שקיים מעבר לגשמיות ובצורה מסוימת אף לא תלוי בה. האמונה הזאת מושרשת במושג הנשגבות ברוב הדתות והמסורות והיא נוגדת את האמונה באלוהים או במוחלט כגשמיים בלבד (אימננטיות), או כחלק בלתי נפרד ממנו (פנתאיזם). טרנסצנדנטיות יכולה לתאר לא רק את קיום האלוהים, אלא גם את הידיעה שלנו אותו: אלוהים גם נשגב מן היקום (הפיזי) וגם נשגב מבינתנו. למרות שטרנסצנדנטיות מוגדרת בדרך כלל כהפוכה לאימננטיות, ישנם מקרים בהן הן מתקיימות ביחד. מספר תאולוגים ומטפיזיקאים מהדתות הגדולות טוענים כי אלוהים, או ברהמן, הוא בו זמנית בתוך ומעבר ליקום (פנאנתאיזם); בתוכו, אבל לא חלק ממנו; בו זמנית מתפשט בו ונמצא מעבר לו. כך מתבטא לדוגמה בספר הזוהר, ובקבלה היהודית בכלל, שאומר שמצד אחד הקדוש ברוך הוא "ממלא כל עלמין" ומצד שני "סובב כל עלמין".
בשאלת ההתייחסות לבורא בתאוריה זו, יש מחלוקת.
פרופסור ישעיהו ליבוביץ לדוגמה, טוען שכיוון שהבורא הוא מעבר ליכולת התפיסה האנושית אי אפשר לייחס לאדם את המושג "חוויה דתית". לכן הוא טוען שהקשר של האדם עם הבורא הוא רק על ידי קיום מצוותיו, שזה לדידו קבלת עול מלכות שמים. לעומת זאת פרופסור אבי שגיא טוען שאפשר לייחס לאדם חוויה דתית גם אם הבורא הוא טרנסצנדנטי. כיוון שהאדם מסוגל להכיר בכך שהבורא הוא מעבר להכרתו. והבנה זו עצמה יכולה להיות מוגדרת כחוויה דתית. יש לציין שעל פי רובן המוחלט של הדעות בעולם היהודי הבורא עצמו הוא לא דבר שהאדם מסוגל לתפוס, ורק השפעותיו על המציאות ורצונותיו הם הנתפסים בהכרת האדם. הסמך לזה הוא הפסוקים המפורשים בתורה - "כי לא יראני האדם וחי", "וראית את אחורי ופני לא יראו", כאשר ההסבר המקובל ל"אחור" הוא ההשפעות ודרך הנהגת ה' את העולם.
סוקטה (חברה)

היסטוריה

שורשי סוקטה בחברת מוראן-סאלוניר שנוסדה ב-1911. ב-1966 שינתה מוראן-סאלוניר את שמה לסוקטה (בצרפתית: Socata, ראשי תיבות של Societe de Construction d'Avions de Tourisme et d'Affaire, בעברית: חברה לבניית מטוסים לתיירות ועסקים) כאשר נרכשה על ידי סוד אוויאסיון לצורך ייצור מטוסים קטנים. בשנת 2000 סוקטה הפכה ליחידה עסקית בבעלות מלאה של EADS.
יצחק מהרשן

לפני השואה

נולד לזאב וולף שהיה מלטש יהלומים. הוסמך לרבנות בבית המדרש לרבנים באמסטרדם שאת לימודיו בו סיים בתרע"ז (1917). מיד לאחר מכן החל ללמד בסמינר לרבנים. כשנה לאחר מכן מונה לדיין בעיר, אך לא הפסיק את הוראתו בבית המדרש לרבנים. למד שפות קלסיות באוניברסיטה עד תרפ"ה (1925).
באותה שנה החל לכהן כראב"ד האג. הרב נודע בשיעוריו ובפסיקותיו, והיה אהוב על בני קהילתו בזכות מידותיו הטובות וצניעותו, יראת השמים הגדולה והידע הרב שלו. הקפיד על שמירת מנהגי אמסטרדם, ופעל בתקיפות רבה נגד הרפורמים.
אף שהיה באגודת ישראל, זכה להערכה רבה גם מהציונים ובייחוד מחברי ה"מזרחי", ופעל עימם בעניינים שונים בעת הצורך. כן היה בקשר של מכתבים ומשא ומתן הלכתי עם רבנים חשובים מכל העולם היהודי.
כתב ספרים רבים  שרובם בעברית וחלקם בהולנדית, וביניהם: ביאורים לפירושי רש"י והרמב"ן לנ"ך שהוציא לאור בצעירותו, מהדורה מדעית של מחזור האשכנזים באמסטרדם, "השאלות והתשובות כמקור לתולדות החיים היהודיים בהולנד", פירוש על פרקי אבות בהולנדית, "אדם ומוסר" בהולנדית

בימי השואה

לאחר שהנאצים כבשו את הולנד בב' באייר ת"ש (10 במאי 1940), הרב מהרשן דאג לא להפסיק את החיים היהודיים, ונעזר לשם כך בראש הקהילה.
הוא נענה בתחילה להפצרות של אנשים מהקהילה להסתתר במקום שיוכל להמשיך ללמוד ולכתוב את חיבוריו, אך לאחר יום אחד בלבד החליט שאינו יכול לעזוב את בני הקהילה בעת צרה כזו, והמשיך בפעילותו בגלוי. הרב מהרשן חיבר לפני יום הכיפורים תפילה מיוחדת למצב הקשה לאמירה לפני תפילת נעילה:
אדון עולמים, נבוא לפניך ביום הקדוש והנורא הזה ועפעפינו יזלו דמע מאין הפוגות. יחשכו הרואות בארובות כאשר עלו לפנינו המאורעות הקשות שעוברות עלינו תמיד, ביעותיך צמתונו, סבונו כמים כל היום. נתמה: איך זרח מאור יום אל כל ויחשיך אלינו. 
נא אלקי הרוחות תזכור לטובה את נשמות בני קהילתנו שנפלו חללים בארץ מרחקים, תמצאנה מנוחה תחת כנפי שכינתך, תהיינה צרורות בצרור החיים ותחסינה בסתר צלך, סלה. 
אב הרחמים, ממעמקי הלב ראה לפניך שאלת חרדים מחרדת עמנו האומלל, עד מתי? אל דמעתנו אל תחרש, הלא שערי הדמעות עוד לא נשלבות. נא אל תשיבנו ריקם מלפניך, כימי ענותנו נא תנחמנו לשלום אסירים מבור תחתיות. ראה כי אין איש לעמוד בפרץ בעדנו ועתה כל תוחלתנו ה' לך היא. תשלח משמים ותושיענו, תחזק ידיים רפות וברכיים כושלות תסמך ותסעד. עינינו לך מייחלות, נא אל תבישנו מסברנו כדבר שנאמר, "אל יבושו בי קוויך ה' אלוקים צבאות, אל יכלמו בי מבקשיך אלקי ישראל.
כשהמצב החמיר עוד יותר, שוב הפצירו בו להתחבא, אך הרב מהרשן התנגד לכך בתוקף ואמר שיהיה עם בני קהילתו בכל מקום שיהיו שם. קהילת יהודי האג עם הרב מהרשן בראשם, נלקחו למחנה וסטרבורק. משם נשלח הרב ברכבת למחנה השמדה עם רעייתו וּשְׁלוש בנותיו.
זולטן זבסקן

קריירת מועדונים

זבסקן החל את הקריירה בשטוטגרטר קיקרס, בה שיחק מאז שהיה בן שבע. בשנת 1994 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של שטוטגרטר קיקרס, ששיחקה אז בליגה השלישית בגרמניה. בעונת 1995/96 העפיל זבסקן עם שטוטגרטר קיקרס לבונדסליגה השנייה. זבסקן שיחק שלוש עונות נוספות עם שטוטגרטר קיקרס בבונדסליגה השנייה, אך לא הצליח להעפיל עם הקבוצה לבונדסליגה. בקיץ 1999 עזב זבסקן את שטוטגרטר קיקרס, בה שיחק 17 שנים, וחתם בוולפסבורג מהבונדסליגה. עונת הבכורה של זבסקן בוולפסבורג, 1999/00, הייתה מוצלחת במיוחד, כאשר הוא הבקיע שישה שערי ליגה וסייע לקבוצתו לסיים במקום השביעי המפתיע, כשהוא משתף פעולה עם אנדז'יי יוסקוביאק, ג'ונתן אקפובורייה, דורינל מונטאנו ויורגן רישה. בעונת 2000/01 הבקיע זבסקן ארבעה שערי ליגה, וקבוצתו סיימה במקום התשיעי. 
בקיץ 2001, לאחר שתי עונות בוולפסבורג, חתם זבסקן בבאייר לברקוזן שהייתה באותן שנים המתחרה העיקרית של באיירן מינכן בצמרת הבונדסליגה, ושיתף פעולה בקישור עם מיכאל באלאק, ברנד שניידר, זה רוברטו, קארסטן ראמלו ויילדיריי בשטורק. עונת הבכורה של זבסקן בבאייר לברקוזן, 2001/02, הייתה מוצלחת מאוד עבורו מבחינה אישית, כאשר הוא ערך 25 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים. עם זאת, עונה זו הסתיימה במפח נפש עבור באייר לברקוזן, שאיבדה את כל התארים על אף שהייתה קרובה אליהם. זבסקן ובאייר לברקוזן איבדו את ההובלה בבונדסליגה במחזור האחרון, והפסידו הן בגמר הגביע הגרמני בתוצאה 4-2 לשאלקה 04, במשחק בו זבסקן לא שיחק, והן בגמר ליגת האלופות 2002 לריאל מדריד. בגמר זה זבסקן פתח בהרכב, והוחלף בדקה ה-65 במצב של 2-1 לריאל מדריד על ידי אולף קירסטן, אך התוצאה נשארה בעינה. בעונת 2002/03 ערך זבסקן שבע הופעות ליגה בלבד במדי לברקוזן, מאחר שסבל מפציעות רבות בברכיו, שנגרמו בין השאר כתוצאה ממחלת ליים. הופעתו האחרונה של זבסקן בבונדסליגה נערכה בפברואר 2003, בהפסד באייר לברקוזן בתוצאה 2-1 לבוכום. באוגוסט 2005 הצהיר זבסקן על פרישתו ממשחק פעיל באופן סופי בגיל 29 בלבד, לאחר שלא שיחק תקופה ארוכה.

קריירה בינלאומית

זבסקן הוא השחקן הראשון בהיסטוריה של מועדון הכדורגל וולפסבורג ששיחק בנבחרת גרמניה. משחקו היחיד של זבסקן בנבחרת גרמניה היה בהפסד 2-1 מול נבחרת הולנד במשחק ידידות. זבסקן פתח בהרכב במשחק זה והוצב בעמדה זרה לו. הופעתו של זבסקן במשחק זה הייתה חלשה, כאשר כשל בשמירתו על ההולנדי בודווין זנדן, והוחלף במחצית המשחק. לאחר משחק זה, לא זומן זבסקן שוב לנבחרת. לזבסקן שלוש הופעות בנבחרת המשנה של גרמניה.

לאחר הפרישה

החל מיולי 2007 זבסקן מועסק במועדון נעוריו שטוטגרטר קיקרס כמתאם נוער.