google/wiki40b huggingface dataset:
ערן פריאון

קריירה מוזיקלית

פריאון נולד בתל אביב בשנת 1974, בגיל 16 החל לנגן עם להקת הפאנק-מטאל 'סקאפולד' (Scaffold). לאחר שירותו הצבאי, הוא השתתף בהקמת להקת 'היווניה', אשר פרסמה שנה מאוחר יותר את השיר 'היווניה הגדולה שמחה' אשר הגיע למקום הראשון במצעד השירים העבריים למשך מספר שבועות ואף נכלל במקום ה-30 במצעד השנתי של 1997. לאחר מכן עבר פריאון בשנת 1999 לארצות הברית, שם החל להפיק שירים למספר אמנים, בעיקר בתחום ההיפ הופ, ביניהם; ביונסה, מוב דיפ, ג'י יוניט, שון פול, ביני מאן, פיטבול ואמפייר אייסיס.
במהלך שנת 2004 החל פריאון לעבוד עם האולפן הניו-יורקי 'סאונדטראק' (Soundtrack), שם החל לעבוד על הפקות של פסי-קול למספר סרטים וסדרות. ב-2006 חזר פריאון לישראל והקים את חברת ההפקות 'פריאון מיוזיק', אשר הפיקה והלחינה פסי-קול ומנגינות בעיקר לסדרות ופרסומות מקומיות ובינלאומיות. בחברה משתף פעולה פריאון עם אחיו, עופר פריאון ועם יקיר בן טוב, שניהם שותפים לכתיבה והפקת פסקול האח הגדול ופרויקטים נוספים. בין החברות להן הפיקה החברה את מנגינות הפרסומות ניתן למנות את סיטרואן, טבע, בראץ, מוטורולה, לוי שטראוס, תנובה ושטראוס. עם זאת, כאמור, החברה מוכרת במיוחד עבור ההפקה המוזיקלית של מספר סדרות ישראליות ובינלאומיות, בהן; ארץ נהדרת, האח הגדול (בגרסתה הישראלית), הכוכב הבא (כולל גרסאות בינלאומיות), לעוף על המיליון (כולל מספר גרסאות בינלאומיות), כלוב הזהב והסדרה בום!. הסדרות הבינלאומיות כוללות בין היתר את הוליווד הילס (רשת MTV)‏, NCIS (רשת CBS) וללא עקבות (רשת CBS).
אנא בחסדך תרוממני

"אָנָּא בְּחַסְדְּךָ תְּרוֹמְמֵנִי/אָנָּא בְּחַסְדְּךָ" הוא פיוט אשר נכתב על ידי אשר מזרחי, הולחן על ידי רחמים עמר ונהוג לשירו בקהילות הספרדים בירושלים.
אשר מזרחי - מחבר הפיוט התכוון להתכתב עם מילים מתוך ברכת קדושת היום, הנאמרת בתפילת מוסף לשלושה רגלים; התפילה המתארת את הערגה והכמיהה לסיום תקופת הגלות והציפיה לבוא גאולת עם ישראל, בניית בית המקדש והחזרת מוסד הסנהדרין והמלכות ישראל, כפי הפסוק מנוסח התפילה: "בְּנֵה בֵיתְךָ כְּבַתְּחִלָּה וְכוֹנֵן מִקְדָּשְׁךָ עַל מְכוֹנוֹ. וְהַרְאֵנוּ בְּבִנְיָנוֹ וְשַׂמְּחֵנוּ בְּתִקּוּנוֹ וְהָשֵׁב כֹּהֲנִים לַעֲבוֹדָתָם וּלְוִיִּם לְשִׁירָם וּלְזִמְרָם".
מחבר הפיוט היה מוזיקאי מוכר ומפורסם בתוניס ואחר כך בירושלים, הדגיש במילות הפיוט את שירת הלויים, כמרכיב מרכזי בעבודת המקדש, וחתם את שמו בצורה מקורית לקראת סוף הפיוט במילים "מעדני אשר יתנו כפליים". בתחילה היה נהוג לשיר את הפיוט בעדות המזרח, ואחר כך, הפך חביב בקהילות רבות בעם ישראל, ונוהגים היום לשירו בליל שבת כפזמון ליום השבת.
תמונת עמיר פרץ צופה דרך משקפת סגורה

תמונת עמיר פרץ צופה דרך משקפת סגורה היא צילום עיתונות שצילם אפי שריר, צלם "ידיעות אחרונות", בפברואר 2007. התצלום תיעד את שר הביטחון, עמיר פרץ, מנסה לצפות בתרגיל צבאי ברמת הגולן, מבעד למשקפת שעדשותיה מכוסות, כשלצדו הרמטכ"ל גבי אשכנזי. התצלום פורסם בכלי תקשורת בישראל ובעולם וגרם לסיקור נלעג כלפי פרץ.

התייחסות לתצלום

התצלום פורסם בכלי תקשורת רבים בישראל. רבים השתמשו בתמונה כדי ללגלג על פרץ.
גם פרץ עצמו התייחס לתמונה בהזדמנויות רבות.
מנהיג חזבאללה חסן נסראללה לעג לעמיר פרץ על רקע התמונה בנאום פומבי.
בימים שלאחר מכן התמונה זכתה לסיקור באמצעי תקשורת בעולם: ה"גארדיאן" הבריטי, אתר האינטרנט של ה-BBC, החינמון הלונדוני "מטרו", אתר האינטרנט של רשת הטלוויזיה האמריקאית CBS, אתר פוקס, העיתון "סידני מורנינג הראלד" האוסטרלי והעיתון "אוסטרליאן". התמונה כיכבה בבטאון חזבאללה אל מנאר, וגם העיתון הלבנוני "אל-אח'באר" הציג את התמונה בכותרת הראשית. שופטת בית משפט השלום בבית שאן תיארה את הפרסום ב"אל-אח'באר": "הכתבה הלבנונית שמה לה למטרה ללעוג למי שעמדו בראש ההנהגה הישראלית בתקופת מלחמת לבנון השנייה, ובחירת תמונתו של שר הביטחון דאז בזמן שהוא מביט במשקפת סגורה נועדה לשרת מטרה זו בבחינת 'תמונה אחת שווה אלף מילים'".
בראיון שנתן ביולי 2014 התייחס פרץ לתמונה: "אני מתפלא על כך שעדיין יש אנשים שמעזים לדבר על זה".
במתחם סינמה סיטי בירושלים הוצג פסל אדם קדמון משופם, הצופה מבעד למשקפת. בינואר 2015 הודיעה הנהלת סינמה סיטי על הסרת הפסל, בשל דמיונו, לדעת המבקרים, לתמונתו הידועה של פרץ צופה מבעד למשקפת שעדשותיה מכוסות. יצחק הרצוג וציפי לבני גינו את הצגת הפסל.

תביעות עקב הפרת זכויות יוצרים

בפברואר 2014 פסק בית משפט השלום בבית שאן כי הפרסום באתר האינטרנט "וואלה!" של קטע מהעיתון הלבנוני "אל-אח'באר" שבו מופיעה התמונה, ללא מתן קרדיט לצלם, מהווה הפרת של זכויות יוצרים וזכות מוסרית של הצלם. בית המשפט חייב את "וואלה!" בתשלום פיצוי בסך 6,000 ש"ח, "בשים לב להיקף ואופי ההפרה, משכה, חומרתה, התנהגותה של וואלה שפעלה מיידית להסרת הצילום עם פניית התובע, הרווח שהפיקה מהפרסום והעובדה שלא נגרם לתובע נזק ממשי עקב ההפרה".
בבחירות לכנסת ה-19 השתמשה מפלגת מרצ בתצלום בכרזה שבה הופיע חלק מהתצלום המקורי שצילם שריר מוטבע לצד דמויות פוליטיקאים אחרים שהיו מועמדים מטעם מפלגת "התנועה", כשכולם מביטים מבעד למשקפת סגורה. הכרזה פורסמה, בין היתר, בדף הפייסבוק של מרצ. הצלם תבע את מרצ בגין הפרת זכות יוצרים ובנוסף גרימת נזק לשמו ולכבודו המקצועי בגלל השימוש הפוליטי שנעשה בתצלום. ב-5 בינואר 2014 פסק בית משפט השלום בעפולה שזכות היוצרים אינה של הצלם אלא של מעבידו, העיתון "ידיעות אחרונות", אך קיבל את הטענה שנפגעה זכותו המוסרית של הצלם וגזר על מרצ לשלם פיצויים בסך 14 אלף ש"ח. השופטת ציינה כי השימוש בתמונתו של שריר, עלול להוביל את הצופה למסקנה שהוא אישר את השימוש בתצלומו "מתוך הזדהות עם עמדותיה הפוליטיות" של מרצ.
ב-12 בנובמבר 2014 הגיש שריר תביעה לתשלום סך של 50,000 ש"ח בגין נזקים, לכאורה, שנגרמו לו בעילה של הפרת זכות יוצרים וזכות מוסרית על ידי חברת נירית זרעים בע"מ, שהשתמשה בתצלום במודעה שפרסמה. תביעתו נדחתה בבית המשפט השלום ובערעור שהגיש לבית המשפט המחוזי. בבקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון נפסק שהנתבעים ישלמו לצלם 1,800 ש"ח עקב פגיעה בזכותו המוסרית.

מנהיגים נוספים שצולמו עם משקפת סגורה

ידועים מנהיגים נוספים שצולמו עם משקפת סגורה: ראשי ממשלת ישראל אריאל שרון ובנימין נתניהו, הרמטכ"ל גבי אשכנזי, נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש,, וראש ממשלת נפאל ג'הלנאת חנאל.
משפט פתיחה

משפט פתיחה הוא המשפט הפותח יצירה טקסטואלית: סיפורת לצורותיה, מאמר וכו'. למשפט הפתיחה מיוחסת חשיבות רבה, משום שהוא המשפט הראשון שבו נתקל הקורא, ולכן יש לו השפעה מכרעת על רצונו של הקורא להמשיך ולקרוא את היצירה. משפט הפתיחה פותח את פסקת הפתיחה, שאף לה מיוחסת חשיבות דומה. הסופר יואל הופמן כתב: "פתיחה היא הכל. צריך להיות בה, כמו בזרע עץ, כל הספר כולו".
כלי המשכן

כלי המשכן הם קבוצת כלים ששימשו את בני ישראל כשהם היו במדבר. כלים אלו הוצבו במשכן והם שימשו למטרות שונות. במסעות של בני ישראל, כלים אלו נישאו על ידי בני קהת. הציווי על יצירת הכלים, מופיע בפרשת תרומה ותיאור יצירת הכלים בפועל, על ידי בצלאל בן אורי, מופיע בפרשת ויקהל.

מיקום הכלים וסידורם במשכן

לגבי מיקומם המדויק של חלק מהכלים כותב רש"י: 
שלחן בצפון, משוך מן הכותל הצפוני שתי אמות ומחצה, ומנורה בדרום משוכה מן הכותל הדרומי שתי אמות ומחצה. ומזבח הזהב נתון כנגד אויר שבין שלחן למנורה, משוך קמעא כלפי המזרח, וכולם נתונים מן חצי המשכן ולפנים. כיצד? אורך המשכן מן הפתח לפרכת- עשרים אמה. המזבח והשלחן והמנורה משוכים מן הפתח לצד מערב עשר אמות.
— רש"י על ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"ה
מיקומו המדויק של המזבח נתון במחלוקת בתלמוד.

משמעות הסידור

הסברים רבים נכתבו על מיקום הכלים. לפי הרבה מפרשים, כל כלי מבטא ערך מסוים, כאשר הצבתם במשכן מבטאת את חשיבותו של כל דבר, אך יחד עם זה גם את מקומו בסדר העדיפויות. למשל, הארון מסמל את התורה, השולחן, את העושר או המלכות ומזבח הזהב את הכהונה. בהשראה ממיקום המנורה בדרום, נאמר המשפט: "הרוצה להחכים ידרים" (תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ה, עמוד ב').
לעומת זאת, הכוזרי מסביר את מיקום הכלים על פי משל על גוף האדם. לדבריו, כמו שהנשמה לא יכולה לשרות בגוף אם הגוף לא מתנהל כראוי, כך במשכן, השכינה לא יכולה לשרות אם כל המערכות אינן פועלות כמו שצריך. הוא מסביר שהאוכל מזין את הגוף בשלושה מישורים. החלק ה"גס" שבו מתעכל בקיבה, החלק ה"צלול" מזין את הלב וה"צלול שבצלול" (האדים שעולים מן הדם) מזין את "רוח החיים" שבאדם. כך זה גם במשכן. האש שעל מזבח הנחושת "מעכלת" את החלקים ה"גסים" במציאות- בשר הקורבנות- האש שעל מזבח הזהב "מעכלת" את הקטורת- ביטוי לנפש, השוכנת בלב- והאש שעל המנורה היא ביטוי ל"אור החכמה". הוא מאריך לבאר גם את יתר הכלים, גם כן על פי מבנה גוף האדם, כך שבסופו של דבר, כל המערכות עובדות כמו שצריך, כדי שתוכל השכינה לשרות.

זמן יצירת הכלים

בתורה, הציווי על עשיית הכלים מופיע לפני הציווי על עשיית מבנה המשכן, אולם, בפרשת ויקהל כתוב שהמבנה עצמו נעשה לפני עשיית הכלים. כדי לתרץ קושיה זו כתבו חז"ל: 
בשעה שאמר לו הקדוש ברוך הוא למשה: "לך אמור לו לבצלאל, עשה לי משכן, ארון וכלים" הלך משה והפך ואמר לו: "עשה ארון וכלים ומשכן". אמר לו: "משה רבינו! מנהגו של עולם, אדם בונה בית ואחר כך מכניס לתוכו כלים, ואתה אומר, עשה לי ארון וכלים ומשכן? כלים שאני עושה, להיכן אכניסם? שמא כך אמר לך הקב"ה, עשה משכן, ארון וכלים?" אמר לו: "שמא בצל אל היית וידעת?"
— תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ה, עמוד א'
 כלומר, הסדר הנאמר בפרשת תרומה הוא הסדר שמשה אמר לבצלאל לעשות. בפרשת ויקהל נאמר הסדר שנעשה בפועל: קודם המבנה, שלתוכו הוכנסו הכלים. יש מפרשים שהסדר הנאמר בפרשת תרומה בא לבטא את חשיבותם של הכלים, שעיקר העבודה נעשית בהם.

הכלים כיום

לפי המסורת, לאחר הקמת בית המקדש הראשון בידי שלמה, נגנזו רוב כלי המשכן. התלמוד מציין שהכלים נגנזו "תחת המחילות של ההיכל". מכון המקדש שיחזר כשבעים כלים על פי המקורות, ומוכנים לשימוש בבית המקדש. כלים אלו, מוצגים כיום ב"תערוכת כלי המקדש" ברובע היהודי בירושלים.
אריק קורילה

ביוגרפיה

קורילה נולד וגדל באלק ריבר שבמינסוטה. ב-1988 סיים תואר ראשון בהנדסת אווירונאוטיקה מהאקדמיה הצבאית של ארצות הברית והתגייס לצבא. 
שירת כמפקד מחלקה בגדוד השלישי של רגימנט הצנחנים 505 בדיוויזיה המוטסת ה-82. פיקד על מחלקה רובאית בגדוד השלישי של רגימנט הריינג'רס ה-75 והשתתף עמו במבצע שמירת הדמוקרטיה  בהאיטי. שירת כקצין חי"ר בגדוד הראשון של הרגימנט החמישי בדיוויזיית החי"ר השנייה בקוריאה הדרומית ובחטיבת הצנחנים ה-173 באיטליה. שימש עוזרו של מפקד הארמייה השביעית ומפקדת כוחות הצבא באירופה. הוא השתתף במלחמת המפרץ ובכוח הייצוב בבוסניה והרצגובינה.
בשנים 2004–2005 פיקד על הגדוד הראשון של רגימנט החי"ר ה-24 במשימתו בעיראק במסגרת חטיבת הסטרייקים הראשונה של דיוויזיית החי"ר ה-25. הוא נפצע מהתפוצצות מכונית תופת ונפגע מירי במהלך קרב במוסול נגד פעילי אל-קאעידה. לחימת הגדוד ופציעתו של קורילה תועדו על ידי הכתב והצלם מייקל יון שהתלווה לכוחות. בשנים 2006–2008 פיקד על הגדוד השני של רגימנט הריינג'רס ה-75 והשתתף עמו מספר פעמים בלחימה בעיראק ובאפגניסטן. 
באוגוסט 2009 מונה למפקד רגימנט הריינג'רס ה-75 ושירת בתפקיד עד אוגוסט 2011. בתקופת פיקודו צורפה פלוגה נוספת לכל גדוד ברגימנט. בתפקידיו הבאים שירת כעוזר למפקד פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים ומפקד כוח משולב למבצעים מיוחדים באפגניסטן. בספטמבר 2014 מונה לסגן מפקד לתמרון של דיוויזיית החי"ר הראשונה, זמן קצר אחר כך הוצבה הדיוויזיה במחוז ארביל בעיראק ללחימה נגד ארגון המדינה האסלאמית. במאי 2015 מונה לראש אגף למבצעים מיוחדים ולוחמה בטרור במטות המשולבים. 
באוגוסט 2016 קודם לדרגת מייג'ור גנרל ומונה למפקד הדיוויזיה המוטסת ה-82 שירת בתפקיד עד אוגוסט 2018. בספטמבר 2018 מונה לראש מטה פיקוד מרכז של ארצות הברית.
קורילה בעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת רג'יס בקולורדו ותואר שני בלימודי ביטחון לאומי מהמכללה הלאומית למלחמה. נשוי למרי פייג' ואב לשתי בנות.
מארי (סרט)

תקציר העלילה

מארי רג'אנטי (סיסי ספייסק) היא אם יחידנית הגרה עם שלושת ילדיה אצל אמה בנאשוויל טנסי לשם ברחה מבעל מכה.
לפרנסתה היא עובדת כמלצרית ובאותו הזמן היא לומדת באוניברסיטת ואנדרבילט ומסיימת תואר ראשון בפסיכולוגיה וספרות אנגלית.
היא נפגשת במקרה עם ידי שלה מהאוניברסיטה, אדי סיסק (ג'ף דניאלס) המשמש יועץ משפטי למושל טנסי.
סיסק הוא איש אמונו של המושל וממלא את רצונותיו לטוב ולרע. הוא ממנה את מארי לקצינת הסגרה מטעם הממשל ולאחר מכן למקשרת בין הממשל לוועדת השחרורים והחנינות שבראה עומד צ'ארלס טרובר (מורגן פרימן).
תוך עבודה היא מקבלת כל הזמן בקשות מסיסק על טיפול שונה אצל שפוטים שונים לפי בקשתו של המושל שחלק מהם היו קשורים למערכת הבחירות שלו.
בהתחלה היא משתפת פעולה למרות תהיות. היא מתקבלת לראיון עם המושל (דון הוד) שמתרשם ממנה ובטוח שתמלא את תפקידה לפי רצונו והוא ממנה אותה לראש ועדת השחרורים והחנינות של טנסי.
מארי מתחילה לגלות שחיתות ומתן שוחד לאנשי ממשל ובראשם סיסק המפעיל עליה לחצים למתן חנינות ושחרורים מוקדמים לנותני השוחד. היא פונה בחשאי ל-FBI שמתחיל בחקירה חשאית אבל הדבר מודלף לתקשורת.
המושל מפטר את מארי בנאום משודר בטלוויזיה בגלל פגמים שנתגלו בעבודתה כמו דיווח שגוי על חופשות ושעות עבודה.
מארי מחליטה לתבוע את המושל על פיטורים שרירותיים. אחד מעמיתה לעבודה, קווין מקורמק (קית' שרבייקה) מתנדב לשמש לצידה כעד מרכזי היות שיש לו חומר מפליל על השחיתות בשלטון אבל הוא נמצא חנוק בחדרו.
מרות שמצבה חסר סיכוי היא מחליטה להמשיך במשפט בו מייצג אותה עורך הדין פרד תומפסון (פרד תומפסון בתפקיד עצמו).
בסיום המשפט קובע חבר המושבעים כי אכן פיטוריה של מארי היו שרירותיים.
בסוף הסרט מופיעות כתוביות המתארות כי לאחר שזכתה מארי במשפט פתחה הבולשת הפדרלית בחקירה. ב-1981 נשלח אדי סיסק לכלא על קבלת שוחד לחנינות. המושל בלאנטון הודח מכהונתו על הפרות חוק החנינה וב-1983 נשפט ונשלח למאסר באשמת שחיתות.
ביולוגיה של התא

ביולוגיה של התא (נקראת גם ביולוגיה תאית או צִיטוֹלוֹגְיָה) היא אחד הענפים הגדולים והחשובים בביולוגיה.
מקור השם הלועזי של התחום, צִיטוֹלוֹגְיָה, ביוונית: קיטוֹס פירושו "סל, מכל" (ובהשאלה: תא); לוגיה (λογία) פירושו "תורה".
למרות היותם של התאים זעירים ובעלי תכולה ותוכן מוגבלים, עדיין לא צלח בידי הביולוגיה לזהות את מיליוני התרכובות השונות הממלאות תפקידים בתא ואת אלפי התהליכים השונים המתרחשים בו. אפילו בתהליכים חשובים ומוכרים, כגון התפצלות התא (מיטוזה ומיוזה), התמיינות התאים ומותם המתוכנת (אפופטוזה), עדיין רב הנסתר על הנודע.
היות שכל היצורים החיים מורכבים מתאים, מתבקש כי תורת התא תהיה אחד התחומים הבסיסיים ביותר בביולוגיה (ייתכן שכימיה אורגנית, ביוכימיה וביופיזיקה בסיסיים יותר, אך הללו משתייכים גם למדעים אחרים ולא רק לביולוגיה). למרות שהתארים או המקצועות "ביולוג של התא" או "ציטולוג" נדירים למדי, הרי שחוקרים מכל תחומי הביולוגיה עוסקים למעשה בחקר התא, באופן ישיר או עקיף.
טמפרטורה שלילית

טמפרטורה שלילית היא טמפרטורה, שעל פי יחידת מידה קלווין, קטנה מנקודת האפס - האפס המוחלט - ועל פי יחידת מידה של מעלות צלזיוס קטנה ממינוס 273.15. מצב זה אפשרי במערכות פיזיקליות אשר קיים להן מצב אנרגיה מרבי.
בניגוד לציפיה, מערכת עם טמפרטורה שלילית חמה יותר מכל מערכת עם טמפרטורה חיובית. אם שתי המערכות תפגשנה, חום יעבור מהמערכת השלילית לחיובית. הפרדוקס נעלם כאשר מבינים טמפרטורה במושגים של אנרגיה ואנטרופיה. במערכות בעלות טמפרטורה חיובית, האנטרופיה עולה כאשר נוספת אנרגיה למערכת, ואילו במערכות עם טמפרטורה שלילית האנטרופיה יורדת כאשר מוספת אנרגיה למערכת. שימוש בטמפרטורה הופכית, , עוזר להבהיר עניין זה.
מרבית המערכות לא יכולות להגיע לטמפרטורה שלילית מכיוון שהוספת האנרגיה תגדיל את האנטרופיה שלהן. טמפרטורה שלילית יכולה להתקיים רק במערכות בהן יש מספר מוגבל של מצבים אנרגטיים. כאשר הטמפרטורה עולה במערכות אלו, החלקיקים נעים מהר יותר ויותר עד שמספר החלקיקים במצבי האנרגיה הנמוכים ובמצבי האנרגיה הגבוהים הוא שווה. זוהי תוצאה של הגדרת הטמפרטורה במכניקה סטטיסטית. על ידי הכנסת אנרגיה למערכות אלו ישנה אפשרות ליצור מערכת שבה יש יותר חלקיקים במצבי אנרגיה גבוהים במאשר במצבי אנרגיה נמוכים. חומר בעל טמפרטורה שלילית אינו קר יותר מאשר חומר עם טמפרטורה אפס אלא הוא חם יותר מאשר בטמפרטורה אינסופית חיובית.
בינואר 2013 פורסם כי צוות מחקר בראשות וולפנג קטרל (Wolfgang Ketterle) מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ואולריך שניידר (Ulrich Schneider) מאוניברסיטת לודוויג מקסימיליאן, הדגימו יצירת חומר המצוי בטמפרטורה שמתחת לאפס המוחלט. החוקרים יצרו גז קוונטי באמצעות אלומות לייזר ומגנטים ובעזרת שינויים קיצוניים בשדות המגנטים הביאו להעברת אטומים מרמת האנרגיה הנמוכה ביותר האפשרית לרמת האנרגיה הגבוהה ביותר האפשרית. המחקר פורסם בכתבי העת המדעיים Science, Nature ו-Physical Review.
יוליוס יעקובי

יוליוס יעקובי (1891 – 1952) היה רופא עיניים, ביישוב בימי המנדט הבריטי, פיתח ולימד בבית החולים הדסה (תל אביב) שיטות ניתוח שלא היו ידועות בארץ-ישראל, המציא מחט מיוחדת הקרויה על שמו, לניתוח "טוטי" (ליצירת צינור לניקוז הדמעות מהעין לאף).

ביוגרפיה

הלל יוליוס יעקבי, (julius jacoby) בן צבי הרמן, נולד בפרוסיה בסביבה יהודית מתבוללת, סיים את לימודי הרפואה בקינגסברג ( Königsberg) בשנת 1919. יעקובי עבד באינסטרבורג שבפרוסיה ובהמשך השתלם בבית החולים האוניברסטאי בקניגסברג (גרמניה) והתמחה בכירורגיה של העין ובשיטות טיפול למחלת הגרענת. 
ב-מלחמת העולם הראשונה השתתף כקצין רפואה קרבי.
עלה ארצה בשנת 1935 עם אשתו קיידה, והתיישב בתל אביב. התגורר ברחוב בן יהודה. עבד בבית החולים הדסה במחלקת העיניים בהנהלתו של הד"ר אפרים סיני. 
בנוסף לעבודתו בהדסה ניהל מרפאת עיניים ביפו ועבד במרפאת עיניים לחולים מעוטי יכולת ברחוב שינקין.
יעקובי לימד את הצוות הבכיר במחלקת העיניים בהדסה שיטות ניתוח שלא היו מקובלות עדיין בארץ. היה מומחה בניתוח "טוטי" שתפקידו ליצור צינור לניקוז הדמעות מהעין לאף במקרי סתימת צינור הדמעות הטבעי. הוא גם המציא מחט מיוחדת לניתוח הזה הנקראת על שמו. ברבות השנים ביצעו במחלקת העיניים עשרות ניתוחים כאלה גם אצל ילדים קטנים.
מנהלו הד"ר סיני העיד : "נוכחתי שהוא רופא מעולה, בעל ידע, ניסיון ותכונות אופי נעלות".
מתלמידיו ותלמידותיו : ד"ר סבינה ליבלינג.
יעקבי היה פעיל בארגון הרופאים של ההגנה, אשתו עסקה בעבודות למען החיילים, ובניו צבי ובנימין בשירות לאומי.
בשנת 1952 נפטר בביתו,  כנראה מהתקף לב. נטמן ב-5 בפברואר 1952 בבית העלמין קריית שאול.
אליעזר פקטורובסקי

לאחר מותו

איג קרא לצמח שגילה במדבר יהודה ב-1927 על שם האגרונום והבוטנאי אהרון אהרונסון ועל שם אליעזר פקטורוקובסקי, "אהרונסונית פקטורובסקי". כן קרויים על שמו (ועל שם פאול אשרסון) מין הצמח פקטורובסקיית אשרסון בסוג פקטורובסקיה, עטיינית פקטורובסקי (  Crypsis factorovskyi) ועוד.
בתם של בני הזוג איג, זמרת הקונטרלטו והמתרגמת אליעזרה איג-ז'קוב, נקראה על שמו.
רחל המשוררת הקדישה לו ולבנימין קוינט (שנפטר גם הוא משחפת) את שירה "כאלה באביב ימותו" (אביב תרפ"ו; התפרסם ב"דבר", 18 במאי 1926).
הפתיחה לשיר, "כאלה באביב ימותו", הפכה לביטוי מקובל בדברי הספד לאנשים שמתו בדמי ימיהם או באביב.
בני משפחתו עלו לארץ ישראל אף הם.
אביו, שמואל-ברוך פקטורובסקי, פרסם בארץ שני סיפורים עבריים: "המציאות: ספור על מה שהיה הוה ויהיה" (תל אביב: צבי, תרפ"ט) ו"היתומים" (תל אביב [תרצ-?].)
איילה פישר

ביוגרפיה

פישר נולדה במסקט שבעומאן להורים סקוטיים נוצרים-מתודיסטים. משפחתה התגוררה במסקט עקב עבודתו של אביה כבנקאי של האומות המאוחדות. שמה נהגה כשמו של האי הסקוטי, איילה. כשהייתה ילדה קטנה עברה עם משפחתה אל בת'גייט, עיר הולדתם בסקוטלנד. כאשר הייתה בת 6, עברה משפחתה להתגורר בפרת' שבאוסטרליה המערבית. פישר למדה באוניברסיטה של התנועה המתודיסטית לבנות, שבפרת'.
פישר גרה כיום עם בעלה, השחקן הבריטי סשה ברון כהן, בלונדון ובלוס אנג'לס. את ברון כהן פגשה במסיבה בסידני. לפני נישואיה למדה במשך שלוש שנים לימודי יהדות, התגיירה, ובחרה את השם העברי איילה (Ayala). לדבריה היא שומרת שבת.
לזוג שלושה ילדים: בת שנולדה ב-19 באוקטובר 2007, בת נוספת שנולדה בקיץ 2010, ובן שנולד באפריל 2015.

קריירה

בגיל 9 החלה פישר להופיע בפרסומות בטלוויזיה באוסטרליה. קריירת המשחק המקצועית של פישר החלה בשנת 1993, כאשר כיכבה באופרת הסבון חוף פארדייס ובסדרה "Bay City". בגיל 18, בעזרת אמה, פרסמה פישר שני ספרים לנוער, "Bewitched" ו-"Seduced by Fame". 
בין השנים 1994–1997 גילמה את דמותה של שאנון ריד באופרת הסבון האוסטרלית "קרוב רחוק". לאחר שעזבה את הסדרה נרשמה לבית ספר למשחק בפריז, והחלה להופיע בהצגות מוזיקליות לילדים בממלכה המאוחדת. 
פריצת הדרך של פישר הייתה בשנת 2002, כאשר שיחקה בגרסת הסרט של "סקובי-דו" כמרי-ג'יין, ומייד לאחר מכן הוחתמה אצל סוכן אמריקאי. היא קיבלה תפקיד גדול יותר בסרט "לדפוק חתונה" לצידם של וינס ווהן ואוון וילסון, בשנת 2005, ומשחקה בסרט זיכה אותה בפרס הופעת הפריצה של MTV. כמו כן באותה שנה, שיחקה פישר בסרט הדרמה "לונדון" כבקה, מארחת מסיבה במנהטן, לצד ג'סיקה בייל, ג'ייסון סטיית'ם ודיין קוק. 
בשנת 2007 כיכבה בסרט "פעלולן לנצח" לצידו של אנדי סמברג. היא הייתה אמורה להופיע ב"משפחת סימפסון - הסרט", אך הסצנה שלה נחתכה בעריכה הסופית. בשנת 2008 כיכבה בסרט "חתונה במהירות מופרזת" לצידו של ג'ייסון ביגס, ובסרט "בטוח, אולי" לצידם של ריאן ריינולדס, אליזבת' בנקס ואביגייל ברסלין, ובנוסף גם דיבבה בסרט "הורטון שומע מישהו". בשנת 2009 כיכבה בסרט "וידויים של שופהוליק" לצידו של יו דנסי. בשנת 2012 היא מדבבת בסרט שומרי האגדות את פיית השיניים.
בשנת 2016 שיחקה בתפקיד ראשי בקומדיה "השכנים של ג'ונס" לצד גל גדות, זאק גאליפנאקיס וג'ון האם. באותה שנה שיחקה בסרטו של טום פורד "יצורים ליליים", בכיכובם של ג'ייק ג'ילנהול, איימי אדמס, מייקל שאנון ואהרון טיילור-ג'ונסון.
ישעיהו זילברשטיין

רבי ישעיהו זילברשטיין (ה'תרי"ח, 1858 - כ"ה בתמוז ה'תר"ץ, 21 ביולי 1930) היה רב אורתודוקסי הונגרי. רב הקהילה האורתודוקסית בווייטצען, ומחבר הספר "מעשי למלך" על משנה תורה לרמב"ם.

ביוגרפיה

נולד בזנטה לרב דוד לייב זילברשטיין שכיהן כרב העיר. בהיותו כבן שנה עלתה המשפחה לארץ ישראל ושהתה בה במשך שמונה שנים. בתקופת שהותו כילד בירושלים, למד בתלמוד תורה עץ חיים.
עם חזרת משפחתו להונגריה למד בישיבתו של הכתב סופר בפרשבורג. היה גם תלמידו של רבי חיים צבי מנהיימר וקיבל ממנו היתר הוראה. נישא לבתו של הרב משה צבי שטרן מאלישטבה וסרדהלי. לאחר פטירתה נישא ללאה בתו של הרב משה סג"ל פולק רבה של בוניהד.
בשנת ה'תרנ"ו, 1896, התמנה כרבה של העיר ואץ (ווייטצען), והחזיק במשרתו זו עד פטירתו בכ"ה בתמוז ה'תר"ץ, 21 ביולי 1930.
בישיבתו הגדולה בוואץ למדו מאות בחורים ורבים מבוגריה כיהנו במשרות רבניות ותורניות.

משפחתו

בניו: הרב אהרן זילברשטיין, והרב דוד לייב זילברשטיין (הנכד), מחבר "יד דוד".
חתנו היה הרב יוסף יונה צבי הורוביץ גאב"ד פרנקפורט דמיין ובסוף ימיו בארצות הברית.
ויקי פפרדין

ביוגרפיה

הוריה של פפרדין עבדו בשירות הבריאות הלאומי (NHS) בדרום-מערב לונדון, דבר שהשפיע חלקית על הסדרה "Getting On". היא למדה בבית ספר באותה כתה עם סמנתה בונד. אחרי שלמדה היסטוריה של האמנות באוניברסיטת מזרח אנגליה, ועבדה עבור ארגון צדקה של עזרה לקשישים (Help the Aged) ובהוצאה לאור, נרשמה בגיל 27 לבית הספר למשחק "East 15" באסקס, מכיוון שהגיבורה שלה אליסון סטדמן למדה שם.
פפרדין השתתפה בתפקיד קבוע בסדרה "Together" של ערוץ BBC Three, בסיטקום "קדימה, נשים" של BBC Four ובדרמה הקומית "Grass". עוד הופיעה בתפקידי אורח ביותר מ-50 תוכנית טלוויזיה כגון "כבוד הכומר", "Still Open All Hours", "סדר חדש", "2012", "חולה אהבה", הקומדיה האפלה של ג'וליה דייוויס "נומי נומי", הסדרה "Lead Balloon" של ג'ק די, הסדרות בכיכובו של סטיב קוגן "אני אלן פרטרידג'", "Mid Morning Matters" ו"סקסונדייל", ובפרק חג המולד של הסדרה "מירנדה" של מירנדה הארט.
היא מגלמת את גברת פליטרסנופ, סוכנת הבית של הארי היל, בסדרה "The Adventures of Professor Branestawm" של BBC1.
בתיאטרון שיחקה פפרדין בתפקיד גברת קנדור בהפקה של המחזה "The School for Scandal" בבימויה של דבורה וורנר שהועלה ב-2011 במרכז האמנויות ברביקן.
ב-2014 הייתה שותפה לכתיבה ולהפקה של הסדרה הקומית "Puppy Love", שוב עם ג'ואנה סקנלן, וגם כיכבה בסדרה. היא הייתה מפיקה בפועל של הגרסה האמריקאית של רשת HBO של הסדרה "מחזיקות מעמד" ("Getting On").
מעייני הישועה (תנועה)

מעייני הישועה היא תנועת תשובה דתית לאומית. התנועה הוקמה בשנת 2004 על ידי עו"ד אביחי בוארון, המנהל אותה. לתנועה מרכזים המכונים בתי מים (ראשי תיבות "מרכז יהודי למודעות"), בחיפה, כפר סבא וירושלים. פעילי התנועה מפעילים כמאה עמדות הסברה ברחבי הארץ בסופי שבוע, שבהם מציעים לעוברים ושבים להניח תפילין ומחלקים נרות שבת וחומרי הסברה. יהודים המבקשים להעמיק בלימודי יהדות משאירים את פרטיהם אצל הפעילים והתנועה מתאמת עבורם חברותא באזור מגוריו. בשנת 2011 החלה התנועה לגייס זוגות נשואים להפעלת עמדות הסברה. על פעילות זו זכאים בני הזוג למלגה סמלית אשר יוצרת אצלם מחויבות רבה יותר. הדבר בא לידי ביטוי בעיקר בהכפלת היקף החברותות המתואמות פי ארבעה.
מטרה נוספת של התנועה היא חיזוק מקומם ומעמדם של רבנים בכלל, והרבנים המזוהים עם התנועה בפרט, בשיח הציבורי בתוך הציבור הדתי לאומי.
התנועה הוציאה עלון פרשת שבוע בשם מעייני הישועה. בשנת 2013 שינה את שמו ל"ישראלי", ובאפריל 2015 הוצאתו הופסקה. התנועה הפעילה אתר אינטרנט, אשר בהמשך הושבת. משנת 2013 מפעילה דף פייסבוק.
נשיא התנועה מיום היווסדה היה הרב מרדכי אליהו. כיום נשיאות התנועה כוללת את הרבנים שמואל אליהו, שלמה אבינר ויעקב אריאל.