בג"ץ חנניה גולן נ' שירות בתי הסוהר

בג"ץ 4463/94 - חנניה גולן נ' שירות בתי הסוהר הוא פסק דין משנת 1994 שדן בעניין חופש ביטוי בכלל וזכויות אסיר לחופש ביטוי. 
מטרת העתירה הייתה להכיר בזכותו של אסיר לפרסם טור אישי או סדרת כתבות במקומון על חיי בית הסוהר שבו הוא כלוא, בפסק דין זה קבע בית המשפט העליון כי אין להגביל את זכויות האדם של אסירים, ובהן את חופש הביטוי, אלא אם נשקפת סכנה בדרגה של ודאות קרובה לביטחון בית הסוהר או לניהול התקין שלו. חשיבות פסק דין זה הוא העיסוק בזכויות אסירים בכלא וקביעת בית המשפט כי כתיבת טור בעיתון היא פעילות מותרת במסגרת חופש הביטוי של האסיר בכפוף לביקורת של שרות בתי הסוהר על תוכן הכתבות כדי לוודא שלא תפגענה בסדר ובביטחון של בית הסוהר.

רקע

בשנת 1992 נחקק בישראל חוק יסוד כבוד האדם וחירותו  חוק זה נועד להגן על הזכויות הבסיסיות של האדם והוא קובע את כבוד האדם ואת חירותו כערכי היסוד מהן נגזרות זכויות האדם המוגנות בחוק היסוד, עם זאת, בולט היעדרן של מספר זכויות אדם מהותיות כגון: חופש הביטוי. חופש הביטוי נתפס כזכות יסוד עוד בטרם חקיקתו של חוק יסוד.מדובר בזכות עילאית במשפט החוקתי בישראל ולכן לכל אדם יש זכות להביע את דעתו מבלי שיוטלו על כך הגבלות שרירותיות, זהו החופש של אדם להשמיע את דעתו ולשמוע את דעת זולתו, בלא שתהיה מוטלת עליו החובה לעשות כך.

זכויות אסירים בכלא

האסיר נהנה מכל זכויות האדם, למעט אלה שנשללו ממנו במפורש או ששלילתן משתמעת כתוצאה טבעית המסתברת מהמאסר עצמו. כאשר עוסקים באוכלוסיית אסירים צריך לזכור כי חומות הכלא מפרידות בין האסיר לחופש אך אינן מפרידות בין האסיר לכבודו כאדם. בנוסף זכאי האסיר לשוויון, לפרטיות, לשלמות גופנית ונפשית, לחופש ביטוי, לחופש דת ומצפון, לאסירים קיימות זכויות בסיסיות המעוגנות בחוק, קורת גג, אוכל ושתייה, לבוש, מיטה, טיפול רפואי, טיפול וייצוג לרבות הגשת עתירות לבתי משפט. 
ישנן זכויות המוגדרות כטובות הנאה אשר מוענקות לפי פקודות ונוהלי שירות בתי הסוהר, כגון: חינוך, חופשה, החזקת חפצים אישיים, ביקורים וכיוצא באלה, על הנהלת בתי הסוהר לכבד זכויות אלה מפני שהפעולות וההחלטות שלהם נתונות לפיקוח בתי המשפט כמו כל רשות מינהלית אחרת במדינה. 
בטקס פתיחת בית סוהר צלמון (1996), אמר השופט אהרון ברק: "אופייה של חברה נאורה נבחן באופן שבו היא מתייחסת לאסיריה. שכן זאת יש לדעת: האסיר פשע ועל כך נענש כדין. חירותו נשללה ממנו, אך צלם האדם לא נלקח ממנו. חומות הכלא מפרידות בין האסיר לחופש, חומות הכלא אסור להן להפריד בין האסיר לכבודו כאדם". 
עם זאת זכויות האסירים אינן מוחלטות, הן יחסיות ועל כן ניתן להגביל אותן לשם הגנה על זכויות אסירים אחרים ולשם הגנה על אינטרס הציבור. עם זאת להגבלות יש גבולות, ההגבלה צריכה להיות לתכלית ראויה, ובמידה הדרושה.”

עובדות פסק הדין 

המערער הוא אסיר שנאסר על עבירה פלילית, הוא סווג כאסיר טעון הגנה ברמה הגבוהה ביותר בשל בשל פעילות עבריינית בה היה מעורב בעבר. לפיכך הוא היה כלוא במשך כל תקופת מאסרו בחברת אסירים בודדים מסוגו ובתנאי הפרדה מכלל האסירים הרגילים. 
בשנת 1989 הוא פרסם כתבות בעיתון באשדוד בהם תיאר את חיי הכלא. בינואר 1994 הוא ביקש ביקש משירות בתי הסוהר להתיר לו לפרסם במקומון "אמצע נתניה" טור אישי, או סדרת כתבות, על חיי כלא אשמורת אך נענה בשלילה. בקשתו סורבה מכוח פקודת שירות בתי הסוהר. בית המשפט המחוזי לא ראה מקום להתערב ומכאן הערעור ברשות, הטעם לסירוב של הנהלת הכלא היה שפרסום הכתבות עלול לגרום לאי סדר בכלא ולפגיעה בשלומם של שאר האסירים.

הכרעת בית המשפט

בית המשפט קבע ברוב דעות כי זכויות יסוד של אדם "שורדות" גם בין חומות בית סוהר, ונתונות לאסיר (וכן לעציר) אף בתוך תא כלאו. הזכויות שיש לאסיר עומדות לו גם אם הוא בכלא ואין הוא זכאי לחופש התנועה, סמכות הנהלת בתי הסוהר אינה מוחלטת ועליה להתבסס על שיקולים עניינים. בנוסף קבעו כי מדינה הפוגעת בכבוד אסיריה מפרה את חובתה כלפי כלל אזרחיה ותושביה לכבד את זכויות יסוד של אדם וזוהי פגיעה בדמוקרטיה.

השלכות פסק הדין

עוד לפני פרשת חנניה גולן, דן בית המשפט בעתירות של אסירים וזכויות אדם, לדוגמה בג"ץ  לבנה נ' נציבות שירות בתי הסוהרעסק בחשיבות קריאת ספרים על ידי אסירים ועל הפסול שבניסיון שב"ס להגביל גישתם של אסירים לספרים מסוימים בלבד. דוגמה נוספת הוא בג"ץ קטלן שבו נפסל השימוש בחוקן במסגרת חיפוש על גופם של אסירים החשודים בהברחת סמים, בהתבסס על ״הזכות לשלמות גופנית וכבוד האדם״. 
בעקבות פסק דין זה נוצרה הכרה בזכויות האסירים ובכך שהחלטות שירות בתי הסוהר נתונות לפיקוח של בתי המשפט. לאחר פסיקה זו הוגשו מס' עתירות בנושא זכויות אסירים, אחד המוכרים שבהם הוא פסק דין רופאים לזכויות אדם נגד השר לביטחון פנים (מיטה לכל אסיר) שבו השתמשו בהלכת חנניה ובקביעה כי פגיעה בכבוד האדם של אסיר פוגעת לא רק באסיר, אלא גם בדמותה של החברה". 
כמו כן קיימת הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר משנת 2012הנוגעת לזכויות אסירים.