ביקורת על ויקיפדיה

ביקורת על תוכן


רוברט מקהנרי  העורך הראשי של אנציקלופדית בריטניקה, התבטא נגד השימוש במונח "אנציקלופדיה" לתיאור ויקיפדיה, משום שלדבריו, האמור מטעה את הקורא להאמין שהיא יותר אמינה ממה שהיא בפועל.
לאורך השנים הועלתה גם הטענה שוויקיפדיה היא מקור בלתי מהימן, משום שלעורכים רבים בוויקיפדיה אין בהכרח תארים או תעודות מוכרות אחרות באקדמיה. מסיבה זו השימוש בוויקיפדיה אינו מקובל בבתי ספר ובאוניברסיטאות רבים. באופן זה, חלק מהמוסדות אוסרים את השימוש בוויקיפדיה כמקור עיקרי, בעוד שאחרים מאפשרים להשתמש בוויקיפדיה רק על מנת למצוא מקורות חיצוניים מוצלחים. ביקורת זו, לעומת זאת, חלה לא רק על ויקיפדיה, אלא על אנציקלופדיות באופן כללי - ישנם מרצים שונים באוניברסיטאות, שדורשים כי הסטודנטים ימנעו מלהשתמש באנציקלופדיות בעת כתיבת עבודות העוסקות בתחום המדעים.
לפי המדיניות הרשמית של ויקיפדיה, טענות שמוצגות בערכים חייבות להסתמך על מקורות מהימנים, אשר נוצרו במסגרת תהליך ביקורת עמיתים. מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס הדגיש בעבר שאנציקלופדיות מכל סוג שהוא, אינן מהוות מקור ראשוני, ולכן אין להתייחס אליהן כאל מקור בעל סמכות.

חוסר סמכות

על פי מדיניותה הרשמית של ויקיפדיה, התוכן בה לא אמור לשמש כמקור העיקרי במחקרים. הספרן פיליפ ברדלי טען בראיון לעיתון הגארדיאן באוקטובר 2004 ש"הבעיה העיקרית בוויקיפדיה היא המחסור בגורמים בעלי סמכות." וכי לטענתו "בפרסומים מודפסים נדרשים המו"לים להבטיח שהמידע שמודפס מהימן, שכן פרנסתם תלויה בכך, אבל כשמדובר בוויקיפדיה, כל זה לא קיים." רוברט מקהנרי ופול ואלי ציינו גם שהקוראים בוויקיפדיה אינם יכולים לדעת מי כתב את הערך אותו הם קוראים. הערך עשוי להיות, כמו גם לא-להיות, כתוב בידי אדם המומחה בתחומו.

מחקר השוואתי של ערכי מדע

בדצמבר 2005 פרסם כתב העת המדעי Nature מחקר שבדק את רמת הדיוק של ערכי ויקיפדיה. במסגרת המחקר נבדקו 42 ערכים בנושאי מדע בוויקיפדיה האנגלית אל מול בריטניקה. הערכים כללו בין היתר ביוגרפיות של מדענים בולטים. על פי המחקר, הערכים בוויקיפדיה האנגלית שנבדקו הכילו בממוצע 4 שגיאות או השמטות, והערכים בבריטניקה הכילו בממוצע 3 שגיאות או השמטות. מסקנת המחקר הייתה כי: "ויקיפדיה עוקפת את בריטניקה במונחים של דיוק בנושאים העוסקים בתחומי מדע."
בעקבות פרסום המחקר, בריטניקה דרשה שכתב העת Nature יפרסם מידע נוסף אודות שיטת המחקר שעמדה מאחורי הבדיקה. בהתבסס על המידע הנוסף אותו Nature הסכימו לחשוף, טענה בריטניקה כי המחקר היה "פגום באופן מהותי", שכן המידע המתומצת שנבדק באנציקלופדיה בריטניקה כלל בין היתר מידע שנכתב עבור הגרסה המיועדת לקוראים צעירים. טענה נוספת שהועלתה מצד בריטניקה הייתה שאף על פי שהמחקר של Nature הראה שכמות השגיאות בוויקיפדיה ובבריטניקה כמעט זהה, פירוט השגיאות העיד על כך שהשגיאות שמוצגות בוויקיפדיה לעיתים רבות כוללות הכללת עובדות שגויות, ואילו במקרה של בריטניקה מדובר בתוכן שהושמט בטעות, מה שהופך את בריטניקה לטענתם ל"הרבה יותר מדויקת מוויקיפדיה, על פי הנתונים". בתגובה, דחה כתב העת Nature טענות אלו ופרסם תגובה נקודתית לטענות הספציפיות.

היעדר בדיקה שיטתית של עובדות

אחת הביקורות הן שמידע לא מדויק אשר איננו שקר מוחלט עלול להימצא בוויקיפדיה לאורך זמן רב בטרם הוא מאותר ומתוקן. המקרים הידועים ביותר מהסוג הזה אשר דווח עליהם באמצעי התקשורת היו ביוגרפיות של אנשים חיים. האופן בו הסופר והעיתונאי האמריקני ג'ון סיגנטאלר  נאלץ לתקן בעצמו שקרים בוטים בערך אודותיו הראתה כי לעיתים האנשים מושא הערכים הביוגרפים בוויקיפדיה צריכים להיות מעורבים בתהליך העריכה של הערכים אודותיהם על מנת לוודא שלא יוצג מידע שגוי בערכים הללו. באופן זה, במאי 2005 ערך משתמש אנונימי את הערך על סיגנטאלר בוויקיפדיה האנגלית כך שהוא הכיל כמה הצהרות כוזבות ומשמיצות. המידע השגוי היה קיים בערך ממאי ועד ספטמבר 2005 כאשר התגלה על ידי ידידו של סיגנטאלר. התוכן בוויקיפדיה מועתק לעיתים קרובות לאתרי Fork אחרים , וכאשר זה קורה מידע שגוי עלול כתוצאה מכך להופיע במספר מקורות שונים באינטרנט. מצב זה זה יכול ליצור רושם מטעה שיש אמת בטענה מסוימת משום שהיא מופיעה במספר אתרים.
ניסיונות להוסיף מידע שגוי לוויקיפדיה אינן מוגבלות רק לעריכת ערכים קיימים, והן בהחלט עלולות לכלול גם ניסיונות ליצור ערכים חדשים עם מידע שגוי. לאורך השנים היו מקרים בהם משתמשים פעלו בכוונה לשלב בוויקיפדיה מידע שגוי על מנת לבדוק את המערכת, וכדרך להפגין את טענתם בדבר חוסר האמינות לכאורה של ויקיפדיה. על פי כללי ויקיפדיה ניסיונות מכוונים לשלב מידע כוזב ומטעה בערכי ויקיפדיה הם צורה של ונדליזם.
בוויקיפדיה העברית, בספטמבר 2016 החליט ויקיפד פעיל לבדוק את ערנות הקהילה באמצעות העלאת ערך הבל בצורה מוסווית, בשיתוף עם עוד שני עורכים. הוא העלה ערך שעסק באישיות בעלת שם זהה לשמה של אישיות בעלת ערכים במספר ויקיפדיות זרות עם תמונתו של האישיות המקורית, אך כתב בתוכן הערך דברי הבל שעסקו בתקופה מאוחרת. הערך עלה והיה באוויר במשך כשבועיים, עד אשר המעשה דווח על ידיהם. המבצעים נחסמו לתקופות שונות.

נקודת מבט נייטרלית וניגודי אינטרסים

ההקפדה על נקודת מבט נייטרלית בעת הכתיבה בוויקיפדיה היא אחת מהעקרונות המרכזיים במיזם. העיתונאי מארק גלייזר התייחס לדרישה זו כאידיאל בלתי אפשרי בשל ההטיות הבלתי נמנעות של העורכים.
באוגוסט 2007 הושק האתר WikiScanner אשר פותח על ידי וירג'יל גריפית, חוקר אורח במכון סנטה פה שבניו מקסיקו. האתר מסוגל לבדוק את כל כתובות ה-IP של העריכות שמבוצעות בוויקיפדיה האנגלית על ידי עורכים אנונימיים ולהשוותן לרשימות של כתובות IP שונות ידועות על מנת לבדוק מהן העריכות שמבוצעות על ידי ארגונים שונים ברחבי העולם. הבדיקות של WikiScanner חשפו שבוויקיפדיה האנגלית מבוצעים שינויים מקיפים מטעם ארגונים שונים - כגון סוכנות המודיעין המרכזית, ועדת הקונגרס של הקונגרס הדמוקרטי, דיבולד והממשל האוסטרלי - כאשר לעיתים רבות השינויים שמבוצעים אינם אמינים. יצוין כי WikiScanner רק מגלה ניגודי אינטרסים כאשר מדובר בעורך אנונימי שעורך מחוץ לחשבון קיים ובאופן זה חושף את כתובת ה-IP שלו. יותר קשה להוכיח מקרים של ניגוד אינטרסים כאשר העריכות מבוצעות על ידי עורכים הפועלים דרך חשבון משתמש משום שהמקור לעריכות הללו אינו מוצג לכל, זאת מפני שברוב הוויקיפדיות רק קומץ ממפעילי האתר מסוגלים לבדוק את כתובות ה-IP של משתמשים רשומים.

חשיפה להשפעה של אקטיביזם פוליטי

על אף שמדיניותה של ויקיפדיה מחייבת שכל הערכים יהיו כתובים מנקודת מבט נייטרלית, ויקיפדיה איננה חסינה מפני ניסיונות של משתמשים קיימים או עורכים אנונימיים לנסות להטות את תוכן הערכים. בינואר 2006 התברר כי בוצעו בוויקיפדיה האנגלית עריכות מרובות על ידי אנשי צוות של חברי בית הנבחרים האמריקאי אשר עסקו ב"ניקוי" הביוגרפיות של המעסיקים שלהם והוספת הערות שליליות על יריביהם הפוליטיים. שינויים רבים נוספים בוצעו מכתובת IP שהייתה שייכת לבית הנבחרים. ג'ימי ויילס התייחס לכך בראיון בו הוא ציין כי לדעתו השינויים שבוצעו על ידם אינם הולמים.
באפריל 2008 הארגון "Committee for Accuracy in Middle East Reporting in America"  ארגן דרך הדואר האלקטרוני קמפיין נרחב בהשתתפות של עורכים מרובים לתיקון עיוותים בערכי הוויקיפדיה האנגלית הנוגעים לישראל. קטעים מתוך כמה מהמיילים פורסמו בגיליון של המגזין הארפר שיצא ביולי 2008. הדיפלומט הישראלי דוד סרנגה ציין בעבר שוויקיפדיה האנגלית בדרך כלל מציגה את ישראל באופן הוגן. כאשר הועלתה בפניו העובדה שהערך על ישראל כלל בוויקיפדיה האנגלית את המילה "כיבוש" תשע פעמים, ואילו הערך על הפלסטינים בוויקיפדיה האנגלית כלל את המילה "טרור" רק פעם אחת הוא השיב בתגובה: "זה אומר רק דבר אחד - הישראלים צריכים להיות פעילים יותר בוויקיפדיה. במקום להאשים את האתר, הם צריכים לגשת לאתר הרבה יותר, ולנסות לשנות אותו".
ב-31 באוגוסט 2008 פרסם הניו יורק טיימס מאמר המפרט שינויים שונים שבוצעו בביוגרפיה של מושלת של מדינת אלסקה שרה פיילין בוויקיפדיה האנגלית בעקבות מינויה כמועמדת של הסנאטור ג'ון מקיין, שהיה מועמד המפלגה הרפובליקנית לתפקיד נשיא ארצות הברית, לתפקיד סגנית הנשיא לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008. במהלך 24 שעות לפני פרסום ההודעה על הבחירה בפיילין, בוצעו 30 שינוים מהותיים בערך של שרה פיילין בוויקיפדיה האנגלית, כאשר רובם כללו הוספת פרטים מחמיאים, על ידי משתמש עם שם המשתמש "Young Trigg" . בהמשך נודע שמשתמש זה גם עבד בקמפיין של ג'ון מקיין, וכי הוא החזיק חשבונות משתמש מרובים בוויקיפדיה.
בנובמבר 2007 התווסף מידע שגוי שכלל האשמות קשות בערכי הביוגרפיות של שני פוליטיקאים מדרום-מערב צרפת בוויקיפדיה הצרפתית - ז'אן-פייר גרנד  והלן מנדרו-קולאס. גראנד קרא לנשיא האספה הלאומית הצרפתית ולראש ממשלת צרפת לאכוף את החקיקה על האחריות הפלילית של אתרי אינטרנט ועורכים המפיצים מידע כוזב במטרה להסב נזק. הסנאטור ג'ין לואי מסון  ביקש משר המשפטים של צרפת לציין האם ניתן יהיה להרחיב את האחריות הפלילית על ספקי אינטרנט, בעלי אתרי האינטרנט, והאנשים שהפיצו את התוכן משמיץ. שר המשפטים הצרפתי סירב לעשות זאת.

שכתוב של ערכים המציגים עובדות לא מחמיאות ובעלות על ערכים

ערכים בעלי עניין מיוחד בקרב עורך או קבוצת עורכים עשויים להשתנות לעיתים רבות כך שישקפו בסופו של התהליך את הדעות אותם עורכים. בעבר עלה כי חברות וארגונים שונים, כמו סוני, מיקרוסופט, נינטנדו, דל, ה-CIA וכנסיית הסיינטולוגיה, כמו גם אנשי צוות בקונגרס האמריקאי, שינו ערכים בוויקיפדיה בעצמם כך שיתוארו באור חיובי. ייתכן שישנם משתמשים הפועלים בוויקיפדיה מטעם ארגונים מסוימים, במעטה האנונימיות, על מנת לנטרל תיאורים שליליים שמתווספים לערכים העוסקים בארגונים מסוימים מידע לאחר שהשינויים הללו מבוצעים.
במאמר של העיתונאי אדווין בלאק "Wikipedia—The Dumbing Down of World Knowledge" משנת 2010, טען בלאק כי התוכן של ערכי ויקיפדיה כולל תערובת של "אמת, חצאי אמת, ומספר שקרים".

עריכה בתשלום


בינואר 2007 ריק ג'ליפה מ-CBS ציין שמיקרוסופט הציעה פיצוי תמורת שירותי עריכה עתידיים בערכים בוויקיפדיה העוסקים ב-Office Open XML ‏(OOXML)  בתגובה ג'ימי ויילס הביע את התנגדותו למעורבותה של מיקרוסופט בכתיבת האנציקלופדיה: "התאכזבנו מאוד לשמוע שמיקרוסופט נוקטת פעולה זו".
באפריל 2014 קבעה ויקיפדיה העברית את מדיניותה ביחס לעריכה בתשלום, במסגרתה נקבע כי ויקיפדיה העברית בעקרון מסתייגת מעריכה בתשלום אך מסכימה אליו בהגבלות מסוימות כגון גילוי נאות ביחס לכל עריכה וכן אובדן זכות הצבעה.

איכות התוכן


בגיליון של הוול סטריט ג'ורנל שיצא ב-12 בספטמבר 2006 נערך דיון בין ג'ימי ויילס לדייל הויברג  העורך הראשי של האנציקלופדיה בריטניקה. הויברג התמקד בצורך בשילוב של מומחים באנציקלופדיה. ויילס הדגיש את ההבדלים בין בריטניקה לוויקיפדיה, ואמר כי פתיחות ושקיפות מובילים לאיכות. הויברג טען מנגד שהוא יכול "לרשום מספר רב של קישורים למאמרים המספקים מידע על שגיאות בוויקיפדיה", כאשר ויילס השיב לו בתגובה "אין בעיה! תציל את וויקיפדיה עם ערך טוב" והוסיף קישור לערך העוסק בביקורת על ויקיפדיה שנמצא בוויקיפדיה.

הטיה מערכתית בנושאים שזוכים לכיסוי

ויקיפדיה הואשמה בהטיה מערכתית, דהיינו, לעיתים רבות עורכים בוויקיפדיה באופן בלתי מודע מפיצים באתר דעות קדומות שונות ומגוונות. אף על פי שהמאמרים בעיתונים שעוסקים בוויקיפדיה בדרך כלל מתמקדים במקרים של שגיאות עובדתיות קטנות בערכים מסוימים בוויקיפדיה, אשר לעיתים טריביאליות, לאורך השנים עלו חששות מצד גורמים שונים לגבי השפעות רחבות היקף, אשר כנראה לא מכוונות, הנובעות מהשימוש הגובר בוויקיפדיה ככלי חיפוש מידע. במאמר שכתב ב-Times Higher Education  האשים הפילוסוף מרטין כהן את ויקיפדיה בכך ש"הפכה למונופול" אשר כוללת את "כל הדעות הקדומות והבורות של יוצריה".

הטיה של ויקיפדיה על בסיס אידאולוגי

ביקורת נוספת שהועלתה לאורך השנים מצד מבקרים שונים היא שישנה הטיה פוליטית ליברלית בערכי ויקיפדיה. ג'ימי ויילס התייחס בעבר לטענה זו באומרו כי "קהילת ויקיפדיה מאוד מגוונת, וכוללת ליברלים, שמרנים, ליברטריאנים וכדומה'" אך מנגד ציין גם ש"קהילת ויקיפדיה היא מעט יותר ליברלית מאוכלוסיית ארצות הברית משום שאנו קהילה גלובלית, וקהילת דוברי האנגלית הבינלאומית מעט יותר ליברלית מאוכלוסיית ארצות הברית, אף על פי שאין נתונים או מחקרים רשמיים שמאמתים זאת". בעבר, בשל התפישה הרווחת בקרב אנשים מסוימים שלערכי ויקיפדיה יש הטיה ליברלית, יצר אנדרו שלאפלי  בתגובה את האתר קונסרבפדיה המכיל רשימה של דוגמאות להטיה ליברלית לכאורה בוויקיפדיה. לורנס סולומון  מה-National Review  התייחס בעבר לערכים בוויקיפדיה כמו התחממות כדור הארץ, תכנון תבוני, ופסק דין רו נגד וייד, על מנת להדגים כיצד ערכים אלו מוטים לטובת הדעות הליברליות אודות הנושאים הללו.
בשנת 2012 ניתחו שיין גרינשטיין ופנג ג'ו את הערכים בוויקיפדיה העוסקים בפוליטיקה האמריקנית. ממחקרם עלה כי ככל שלאותם ערכים תרמו יותר עורכים, כך הם הפכו לפחות מוטים, וכי פחות ערכים מבין הערכים החדשים בוויקיפדיה - אשר ביצירתם היו מעורבים יותר עורכים - היו בעלי "הטיה לצד של המפלגה הדמוקרטית" בהשוואה למה שהיה נפוץ יותר בשנים הראשונות של ויקיפדיה.

הטיה על בסיס גזע / דעות קדומות

הספרות המחקרית מצביעה על כך שבוויקיפדיה ישנה הטיה אירופוצנטרית והטיה גזעית  לפיהן, קיימת עדיפות לפרספקטיבה ולתחומי העניין של האדם הלבן המערבי, לכאורה כתוצאה מכך שמרבית העורכים בוויקיפדיה הם לבנים וחיים במדינות מערביות. נשיא קרן ויקימדיה ג'יימס הייר ציין בעבר שחלק ניכר מההיסטוריה השחורה לא קיימת בוויקיפדיה, משום שערכי ויקיפדיה נכתבים בעיקר על ידי עורכים לבנים. הערכים שקיימים בוויקיפדיה האנגלית על נושאים שקשורים לאפריקה, נערכים בעיקר על ידי עורכים באירופה ובאמריקה הצפונית, ולכן משקפים את הידע שיש להם בנושא ושאותו הם צרכו בעיר מהתקשורת אשר "נוטה להנציח דימוי שלילי" בכל הקשור לאפריקה. מאירה ליריאנו, ממרכז שומבורג לחקר התרבות השחורה  טענה בעבר שהמחסור במידע בוויקיפדיה על ההיסטוריה השחורה יוצר את הרושם שלא מדובר בנושא חשוב.
המשורר ההיספני אלחנדרו מרגויה  הדגיש בעבר כמה חשוב עבור היספנים להיות עורכים בוויקיפדיה משום ש"זה מקור מידע חשוב ממנו אנשים רבים צורכים מידע".

שילוב תוכן ויזואלי שנוי במחלוקת

לאורך השנים הועלתה ביקורת על כך שבמקרים רבים משולבים בערכי ויקיפדיה תמונות בעייתיות. בוויקיפדיה האנגלית, ובמספר מהדורות אחרות של ויקיפדיה ערכים העוסקים בנושאים כגון צואה, גופה, פין, פות ועירום מוצגות תמונות פוגעניות אשר זמינות לכל מי שיש לו גישה לאינטרנט, כולל ילדים.
בשרתי ויקיפדיה מאוחסנים גם תמונות וקטעי וידאו בעלי תוכן מיני, כגון תמונות וקטעי וידאו של אוננות ושפיכה, איורים של זואופיליה, ותמונות מסרטים פורנוגרפיים. בנוסף לכך ישנם מספר ערכים בוויקיפדיה האנגלית בהם מוצגות תמונות לא מיניות של ילדים עירומים.
בערך בוויקיפדיה האנגלית העוסק באלבום של להקת הרוק הגרמנית סקורפיונס Virgin Killer מוצגת העטיפה המקורית של האלבום, המציג ילדה ערומה. העטיפה המקורית של האלבום הייתה שנויה במחלוקת ולכן לא נעשה בה שימוש במספר מדינות בהן יצא האלבום לשווקים. בדצמבר 2008 הגישה לערך של האלבום Virgin Killer בוויקיפדיה האנגלית נחסמה במשך ארבעה ימים על ידי רוב ספקי האינטרנט בבריטניה לאחר שהארגון Watch Watch Foundation החליט שעטיפת האלבום עלולה להיות בלתי חוקית ועל כן הוסיף את כתובת הערך ל"רשימה שחורה" שהוא מספק לספקי האינטרנט הבריטים.
באפריל 2010 לארי סנגר, מהמייסדים המקוריים של ויקיפדיה, כתב מכתב ל-FBI ובו תיאר את חששותיו מכך שישנם בשרתי ויקיפדיה תמונות של פורנוגרפית ילדים, בניגוד לחוק הפדרלי בארצות הברית. סנגר הבהיר מאוחר יותר כי התמונות לא היו של ילדים אמיתיים, אך אמר כי הם מהווים "ייצוג ויזואלי של התעללות מינית בילדים". סנגר גם הביע חששות לגבי גישה לתמונות הללו בשרתי ויקיפדיה מבתי הספר. דובר קרן ויקימדיה ג'יי וולש דחה בתוקף את ההאשמה של סנגר, ואמר שלוויקיפדיה אין "חומר שנראה לנו בלתי חוקי. אם היה לנו, היינו פועלים להסיר אותו". בעקבות התלונה של סנגר, ג'יימי ויילס מחק תמונות שונות משרתי ויקיפדיה מבלי להתייעץ על כך קודם עם הקהילה. לאחר שהועלתה הטענה כי התמונות נמחקו בחופזה, ווילס ויתר מרצון על כמה מהסמכויות בהן הוא החזיק עד אז כחלק מהסטטוס שלו כמייסד של ויקיפדיה. הוא כתב בהודעה ברשימת הדיוור של קרן ויקימדיה כי הוא החליט לוותר על הסמכויות המסוימות אשר בהן הוא החזיק "כדי לעודד דיון זה על נושאים פילוסופיים / תוכן אמיתי, במקום שהדיון יתמקד בי ועל כך שפעלתי בחופזה". חלק מהתמונות שנמחקו בתקרית זו במהלך 2010 הועלו מאז שוב לשרתי ויקיפדיה.
ויקיפדיה העברית נחשבת כמחמירה בתחום הפורנוגרפיה, כאשר ככלל אוסרת על כתיבת ערכים על סרטי פורנו ועל שחקני פורנוגרפיה. כן אוסרת הקהילה על הצגת תמונות גוף של הדמות וכן מתן קישורים חיצוניים לאתרי סקס.

חשיפה להשחתה

כאנציקלופדיה מקוונת אשר כמעט כל אחד יכול לערוך, לוויקיפדיה יש לא מעט בעיות עם מקרי השחתה בערכים, אשר כוללים בין היתר ריקון תוכן הערכים, הוספת קללות או דברי הבל. לאורך השנים פותחו מגוון כלים אשר זמינים למשתמשים ולמפעלי המערכת בוויקיפדיה על מנת להילחם במקרים של השחתה, כאשר במקרים רבים העורכים שעסקו בהשחתה נחסמים ובוטים מתקנים את ההשחתות באופן אוטומטי. לרוב המקרים של השחתה בוויקיפדיה משוחזר תוך זמן קצר. מחקר של פרננדה ויגאס מ-MIT Media Lab  ומרטין ווטנברג וקושאל דייב מ-IBM Research  מצא שרוב מקרי ההשחתה שוחזרו בתוך פרק זמן של כ-5 דקות בלבד, אולם הם קבעו שיהיה זה "בלתי אפשרי להגדיר באופן ברור מה נחשב בדיוק להשחתה". בעוד שמרבית מקרי ההשחתה כוללים ריקון תוכן של ערכים או הוספת נאצות וקללות משוחזרים באופן מהיר יחסית, מקרים בהם ההשחתה פחות ברורה, כאשר ההשחתה מבוצע בערך עם כמות קטנה יחסית של עוקבים, עלולים להישאר במשך תקופות ממושכות יותר.
מחקר מ-2007 אשר מדד את מספר הצפיות בפועל של ערכים עם תוכן "פגום", סיכם כי "42% מהנזק תוקן כמעט באופן מיידי, כלומר, לפני שהוא היה עלול לגרום לבלבול, לפגוע במישהו או להטעות מישהו. אף על פי כן, ישנם עדיין מאות מיליוני צפיות בערכים עם תוכן "פגום".

ביקורת על קהילת העורכים

קהילת עורכי ויקיפדיה - האנשים שכותבים את ערכי ויקיפדיה - נתונה אף היא לביקורת לאורך השנים. פרופסור ג'יימס פצר  ביקר את ויקיפדיה כאשר לא הצליח לשנות את הערך אודותיו. כדי להבטיח חוסר משוא פנים, המדיניות בוויקיפדיה האנגלית קוראת לאנשים שיש עליהם ערכים בוויקיפדיה להימנע מלערוך את הערכים אודות עצמם, למעט במקרים בהם נחוצה הסרת השחתה, תיקון מידע לא עדכני, או מידע מטעה.
קהילה עורכי ויקיפדיה תוארה לאורך השנים כ"כת", אם כי לא תמיד בהקשר שלילי. במקרים רבים הקהילה מסייעת לוודא שכולם יתנהגו בנימוס ובכבוד זה לזה, ושבמקרי מחלוקות, ינסו העורכים לחתור לפתור את חילוקי הדעות באמצעות הסתמכות על מקורות מהימנים, הקפדה על הכללים שבדפי המדיניות, וחתירה לקונצנזוס בדרכים המקובלות במקרים של חילוקי דעות.
מעטה האנונימיות של העורכים בוויקיפדיה זכה ללא מעט ביקורות לאורך השנים, כיוון שזה לא תורם למצב בו הכותבים אחראים לתכנים שהם יוצרים. משמעות הדבר היא גם שמספר אנשים יכולים להשתמש בחשבון אחד, ולעיתים קרובות יותר, שאדם אחד יכול להשתמש בחשבונות מרובים, לעיתים רבות בניסיון להכריע דיוני מחלוקת. נוהג זה מכונה שימוש בבובות קש (מכונה גם בשפות אחרות "שימוש בבובות גרב"). שימוש בבובות קש לצורך הכרעת דיוני מחלוקת אינה מקובלת וכאשר מתגלים עורכים שעסקו בכך הם תמיד ייחסמו.
בשנת 2011 התרחשה בוויקיפדיה העברית פרשה של שימוש בבובות קש להטיית הצבעות. לאחר שהפרשתה התגלתה נפתחו ההצבעות מחדש.

ניגודי אינטרסים


מאמר ב-Business Insider  מהגיליון שפורסם בספטמבר 2012 עסק במקרה בו התגלה ששני עובדים בקרן ויקימדיה מנהלים עסק יחסי ציבור במקביל לעבודתם בקרן אשר במסגרתו הם עורכים ערכים בוויקיפדיה בתשלום בשם הלקוחות שלהם.

אנונימיות העורכים


בוויקיפדיה העורכים אינם נדרשים לזהות את עצמם. העריכה של התוכן באתר תחת מעטה האנונימיות ספגה ביקורת רבה לאורך השנים שכן היא אינה מאפשרת לקיים מצב בו העורכים נושאים באחריות על התוספות שלהם באתר.
לארי סנגר, אשר ייסד את ויקיפדיה יחד עם ויילס, ציין בעבר ש"האנונימיות בוויקיפדיה מובילה לכך שהאתר הופך אטרקטיבי בעיני אנשים שמעוניינים לגרום לצרות, או שרוצים לערער את המיזם, או שרוצים להפוך אותו למשהו שהוא לא - או במילים אחרות, בעיית הטרולים".
בהזדמנויות רבות, העובדה שהאנציקלופדיה פתוחה לעריכות אנונימיות מהווה מקור לבעיות רבות: רשעות, טיפשות, וולגריות והטרדות. בפברואר 2008 מאמר בעיתון SF Weekly  פירט את ניסיונות השווא של עיתונאי לעקוב אחר הזהות האמיתית של המשתמש Griot, שהיה מעורב במלחמת עריכה על הביוגרפיה של ראלף ניידר ופוליטיקאים מקומיים שונים, ובסופו של דבר נחסם מלערוך ערכים בוויקיפדיה משום שהתגלה שהוא השתמש בבובות קש. המאמר שעסק במקרה ציין את ההבדלים בין העיתונות המסורתית לוויקיפדיה: "תגידו מה שתרצו על העיתונות אך לפחות בעיתונות הכתבים לוקחים אחריות על הנכתב בעוד שנדיר לראות זאת בוויקיפדיה". במאמר צוטטו גם דבריו של פול גראבוויץ, מנהל תוכנית המדיה החדשה בבית הספר ברקלי לעיתונאות של אוניברסיטת קליפורניה: "אני חושב שאני מרגיש את אותו הדבר על ויקיפדיה כמו על אתרים אחרים שמיוצרים על ידי אזרחים: שקיפות רבה יותר היא דבר טוב... אנשים צריכים להיות מסוגלים לדעת מי מייצר את המידע."

רמת הדיון, מלחמת עריכות והטרדות


לאורך השנים הועלתה גם ביקורת מצד גורמים שונים על רמת הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה בוויקיפדיה אשר בהם המתדיינים עשויים להציג רשימה ארוכה של טיעונים מגוונים ולספק קישורים לתצפיות אמפיריות שמוכיחות טיעוניהם כאשר הצד השני יבחר להתעלם לחלוטין מכל המידע שהוצג בפניו. מחקר אקדמי אודות הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה של ויקיפדיה מצא כי רמת הדיון בין העורכים על נושאים שנויים במחלוקת לעיתים רבות מתדרדרת לסכסוכים שאינם פרודוקטיבים.
תלונה נוספת שעלתה לאורך השנים מתמקדת בכך שלעיתים פועלים בערכי ויקיפדיה עורכים שמנסים לכפות השקפותיהם על מנת שדעתם תהא הדומיננטית בערכים מסוימים. מקרים מהסוג הזה בדרך כלל מובילים למלחמות עריכה ולהגנה על ערכים. בוויקיפדיה האנגלית הוקמה ועדת בוררות שעוסקת במקרים החמורים ביותר של חילוקי דעות והפרות של המדיניות באתר. בנוסף, במטרה לשים קץ למלחמות עריכה חוזרות ונשנות על ערכים מסוימים, הוסיף ג'ימי ויילס בוויקיפדיה האנגלית את כלל שלושת השחזורים לפיו משתמש אשר משחזר ערך יותר משלוש פעמים בפרק זמן של 24 שעות יכול להיחסם.

תהליך החתירה לקונצנזוס ודפוס ההתנהגות של "אינטליגנציית הנחיל"


העיתונאי הבריטי אוליבר קם  הביע ספקנות במאמר בטיימס לגבי התלות בקונצנזוס בעת יצירת תוכן בוויקיפדיה: "בוויקיפדיה לא חותרים לכתוב את האמת אלא חותרים להשיג הסכמה כללית" וכי בשל כך התוצאה הסופית היא שוויקיפדיה "נשלטת על ידי מי שצועקים הכי חזק במשך הזמן הרב ביותר".