משה שטרנבוך

ביוגרפיה

נולד בלונדון לאשר שטרנבוך ולדבורה בת הרב שלמה זלמן פינס, מחבר ספר 'פנס שלמה'. מצאצאי הגר"א. הרב אלחנן וסרמן התארח בבית הוריו בלונדון כשבא לשם למטרת גיוס כספים לישיבת אהל תורה בברנוביץ, ודמותו השפיעה עליו. בגיל תשע התייתם מאביו.
למד בישיבת תורת אמת בלונדון אצל הרב משה שניידר ובישיבת חברון בירושלים. בתקופת לימודיו בירושלים התקרב אל הרב יצחק זאב סולובייצ'יק מבריסק ולרב דב בריש וידנפלד מטשעבין (שלימים העניק הסכמה לספרו "מועדים וזמנים"). האדמו"ר מגור הרב ישראל אלתר למד עמו מדי יום שישי בחברותא והרב שטרנבוך אף סעד לעיתים על שולחנו בשבתות.
בגיל 27 התארס עם יפה, בתו של התעשיין יעקב שכטר, ממקורבי החזון איש, שאף היה השדכן. לאחר נישואיו התגורר בירושלים וכיהן כראש ישיבת המתמידים. לאחר מכן התגורר כעשרים שנה בסמוך לישיבת פוניבז' בבני ברק. בתקופה זו חיבר את סדרת הספרים "מועדים וזמנים" וספרים נוספים ועמד בראש כולל וקהילה בראש העין. אחר כך היגר לדרום אפריקה ושימש כרבה של קהילה חרדית ביוהנסבורג. כיום מתגורר בשכונת הר נוף בירושלים, שם הקים מרכז תורני על שם הגר"א הכולל בית מדרש ובית כנסת.
בשנת ה'תשמ"ט (1989), עם פטירת רבה של העדה החרדית הרב יצחק יעקב וייס, מונה הרב שטרנבוך לכהן כסגן נשיא וחבר בית הדין של העדה החרדית. מאז שנת ה'תשס"ג (2003) הוא מכהן כראש בית הדין.
בשנת ה'תשנ"ב (1992), החל לפרסם את תשובותיו ההלכתיות בשו"ת "תשובות והנהגות", נכון לשנת תשע"ח ראו אור בסדרה זו שבעה כרכים.
מקיץ התשע"ג (2013), עומד בראשות ישיבה שהקים בנו. הישיבה הוקמה בשכונת רמות בירושלים, התאחדה עם ישיבת "חמדת משה" שבמודיעין עילית ועברה לשכונת בית וגן ומשם לעיר לוד. בחורף ה'תשע"ח (2017) היא עברה לעיר בית שמש ונמצאת בשכונת רמת בית שמש ג'.
שיחתו השבועית, הנמסרת מדי פעם גם בישיבה, מודפסת ומופצת בעלון שבועי בריכוזים החרדים בישראל.

משפחתו

אחיו, הרב אליהו שטרנבוך, היה חתנו של האדמו"ר מסרט ויז'ניץ הרב ברוך הגר, וכיהן כראב"ד קהילת 'מחזיקי הדת' באנטוורפן. אח נוסף, הרב דב, כיהן כמנהל סמינר גייטסהד לבנות. אחותו נשואה לרב משולם דוד הלוי סולובייצ'יק. אחותו רחל נשואה לרב חנוך ארנטרוי. אחות נוספת הייתה נשואה לרב חיים יעקב אריאלי ובנם הוא הרב אשר אריאלי.
לרב שטרנבוך חמישה ילדים, בהם הרב אפרים זלמן, ר"מ בישיבה שבראשותו ומחבר ספר "יששכר וזבולון". חתנו הרב שלמה זלמן איראם הוא "משיב" בישיבת פוניבז' של הרב שמואל מרקוביץ. חתן נוסף, הרב יששכר שרייבר, הוא ראש כולל.

השקפתו

כשאר אנשי העדה החרדית, הרב שטרנבוך מתנגד בחריפות לציונות. לאחר שהוציא הרב מנחם מנדל כשר את הספר קול התור מרבי הלל משקלוב בצירוף פרשנות שלפיה הגר"א תמך בכיבוש הארץ וראה בהקמת מדינה אתחלתא דגאולה, יצא הרב שטרנבוך במאמר ארוך לדחות זאת בתוקף.
בדרשה בישיבתו אמר על דוד בן-גוריון:
"היחס שלנו לכל אותם מחטיאי הרבים לכל אורך שנות גלותינו שהעבירו על הדת מאות ואלפים, הוא ביתר תיעוב ושנאה מאשר היחס שלנו להיטלר ימ"ש, ומשום שהיטלר ימ"ש שרף גופים ואיבדם מחיי העולם הזה אבל לא איבדם מחיי העולם הבא, ואילו אותם מחטיאי הרבים עשו חורבן נורא לישראל שאין כדוגמתו - ששרפו נשמות ואיבדום מחיי נצח".
הוא אינו שולל את חשיבותה של העלייה לארץ ישראל, אך מדגיש שיש להקפיד בה שבעתיים על שמירת מצוות התורה, וממליץ לברר קודם לכן שיש אפשרות להסתדר בה מבחינה כלכלית ורוחנית. הוא מוסיף בשם אביו, שעדיף להתגורר בחו"ל ולחלום על ארץ ישראל, מאשר להתגורר בארץ ישראל ולחלום על חו"ל.
הרב שטרנבוך פועל נגד גיורים שבהם המתגיירים אינם מתכוונים לשמור תורה ומצוות ברצינות.
בפרשת הקברים במתחם גולנבנציץ בבית שמש בלט בין המתירים את החפירה במקום, בניגוד לדעת אתרא קדישא וגאב"ד העדה החרדית הרב יצחק טוביה וייס.
על רקע כוונות ממשלת נתניהו השלישית לבטל את הפטור הגורף מגיוס לתלמידי ישיבות בהסדר תורתו אומנותו, כתב:
על-פי הלכה אסור לגייס את בני התורה שהם צבא ד’, ובכל הדורות ציבור גדול מעם ישראל, שהם שבט לוי וכן כל אלו אשר קבלו על עצמם עול תורה, לא התגייסו והגינו על עם ישראל בתורתם, וכמבואר ברמב”ם [...] בצבא כאן מטמאין בתערובת ובתועבות ע”פ תורה, והנמצאים שם פיהם רגיל בכפירה וניבול פה, והאחראים שם מנסים להעביר על דת את הדתיים שנמצאים שם כידוע, והניסיון מוכיח שרבים פרקו שם כל עול וכוונתם ניכר שרצונם לקלקל החרדים מדתם ואמונתם [...] בעוד שבכל מדינות העולם מקובל שלומדי דת פטורים מגיוס [...] ואי אפשר לכוף אותנו על-זה אף בעונשים וריבוי קנסות, ואפילו יפגעו בנו ובטפינו לא יצליחו להעביר אותנו מדת תורתנו הקדושה.