גבעת שמואל

אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2018, מתגוררים בגבעת שמואל 26,023 תושבים (מקום 73 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎1.0%‏.   לפי נתוני הלמ"ס נכון לסוף 2017, לגבעת שמואל דירוג של 8 מתוך 10, במדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2015. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשע"ז (2016-‏2017) היה 87.8%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת סוף 2016 היה 12,520 ש"ח (ממוצע ארצי: 8,913 ש"ח).
להלן גרף המציג את התפתחות האוכלוסייה בעיר:

היסטוריה

אדמותיה של גבעת שמואל השתייכו בעבר לכפר הערבי אבן אבראק, אשר מקור שמו ביישוב העתיק בני ברק, שהיווה מרכז תורני חשוב בתקופת התנאים (בשנת 1929 הסבו הערבים את שם הכפר "אבן אבראק" לאל ח'ירייה).
בראשית שנות ה-40 התגבש, בקרב ציונים מיהדות רומניה, רעיון להקים יישוב עירוני על שם שמואל פינלס, מנהיג ציוני ברומניה. עם עלייתן של קבוצות עולים מרומניה במאי 1944 נפגשו נציגיהן, ובראשם מהנדס הבניין הרמן אברהם, סולי מזרחי וקרול אייזנהנדלר (לימים ברזילי), עם המוסדות המיישבים, וניתנה להם האפשרות לבחור ולהקים את היישוב בסביבות כפר סבא, חולון או בני ברק. הנציגים בחרו בשטחי הגבעות על אדמות אבן אבראק, שממזרח לבני ברק.
בנובמבר 1944 החלו פעילים מרומניה בסיוע המשרד לשיכון עולים בהקמת היישוב שנקרא בפי מייסדיו גבעת שמואל. באפריל 1945 נכנסו לבתיהם ראשוני המתיישבים, עולים מרומניה, מהונגריה ומבולגריה, וניהלו את חייהם באגודה שנוהלה על ידי ועד. בראשית 1948 גויסו רבים מתושבי המקום ליחידות קרביות של חטיבת אלכסנדרוני, חטיבת קרייתי ויחידות אחרות והשתתפו בקרבות מלחמת העצמאות.
בנובמבר 1949, עם גידולה של גבעת שמואל והקמתה של שכונת "קריית ישראל", הפכה אגודת גבעת שמואל למועצה מקומית שכללה את השכונות "גבעת יהודה" הוותיקה ומעברת "פרדס רוזנבלום" הצעירה. בראש המועצה המקומית הועמד יו"ר הוועד, המהנדס י. שפינדל, חבר מפא"י, והיה בה רוב לחברי ההסתדרות: 4 נציגים למפא"י ו-2 נציגים למפ"ם.
בשנות ה-50 וה-60 קלטה גבעת שמואל עולים יוצאי עיראק, סוריה, בולגריה, איראן, פולין, רומניה ומצרים, והרוב הגדול של העולים שנקלטו בגבעת שמואל היו עולים מצפון אפריקה, ברובם הגדול מאלג'יר וממרוקו. יותר מאוחר נקלטו עולים גם מברית המועצות. את היישוב הקיפו פרדסים, שברבות השנים פינו את מקומם לשכונות חדשות.
בשנת 1966 הסתיימה בנייתו של שיכון על שם גיורא יוספטל בצפון היישוב. בשנת 1968 הוחל בבנייתה של שכונת רמת אילן בחלקו הדרומי של היישוב, ממזרח לאוניברסיטת בר-אילן. השכונה הוקמה בשלושה בשלבים וראשוני הדיירים נכנסו לדירותיהם בקיץ 1970 (אוניברסיטת בר-אילן נמצאת בשטח השיפוט של רמת גן, אך כבר שנים רבות פועלת גבעת שמואל להכללת האוניברסיטה בשטח השיפוט שלה).
בשנת 1979 החלה בנייתה של שכונת הברושים על מגרש פרדס רובין והוקם בית תדיראן המפואר בצמוד לכביש גהה. בניין זה הוא הראשון בשרשרת בנייני משרדים שהוקמו לאורך כביש גהה עד קריית מטלון. במקביל נמשכה הבנייה הפרטית, צמודת הקרקע, באזור המזרחי של גבעת שמואל עד רחוב הזיתים. לקראת סוף שנות ה-90 החלה הקמת שתי שכונות חדשות: רמת הדקלים בצפון העיר ורמת הדר במזרח העיר.

במאה ה-21

משנת 1998 גדלה גבעת שמואל באופן ניכר והכפילה את מספר תושביה. בשנות האלפיים, התפתחה בה קהילה דתית לאומית גדולה.
באוקטובר 2008 נחנך המתנ"ס החדש ע"ש אריאל שרון, שתוכנן על ידי האדריכל סלו הרשמן. משנת 2011 מקדמת העירייה תוכנית להקמת אזורי תעסוקה בעיר.‫ ב-2011 נפתח בצפון-מזרח גבעת שמואל, קאנטרי קלאב המופעל על ידי רשת הולמס פלייס.
בשנת 2011, בתום מאבק של שמונה שנים הוסרו קווי המתח הגבוה, שעברו סמוך לבתי התושבים בעיר, ופלטו קרינה מסוכנת. הדבר התאפשר בזכות הסכמות שהושגו בין חברת החשמל לעיריות גבעת שמואל ופתח תקווה, על מימון הטמנת הקווים בקרקע, בעלות של כחמישה עשר מיליון שקלים.
בשנים 2011 ו-2012 זכתה העירייה בחמישה כוכבי יופי של המועצה לישראל יפה. בשנת 2012 נבחרה העיר למקום הראשון בדירוג הרשויות המקומיות המשגשגת ביותר מבין הערים הקטנות של דן אנד ברדסטריט.
בשנת 2012 פרסם מכון ירושלים לחקר ישראל מחקר שהצביע על כך שגבעת שמואל נמצאת במקום השני בשיעור האקדמאים בישראל.
בינואר 2017 נחנך במרכז התרבות על שם אריאל שרון (מתנ"ס מרחב גבעת שמואל), אולם תרבות להצגות ולמופעים שונים.
ב-2017 החלה בנייתם של שכונת המשולש הדרומי שבדרום-מזרח העיר, הרחבה של רמת הדקלים ממערב אליה, בנייה מוקדמת של הרצועה השלישית שתקום במזרח לרמת הדר ותכנון מוקדם של אצבע הסיליקון שבצפון העיר בין מחלף גהה לקריית מטלון.
במסגרת תוכנית הרכבת הקלה של גוש דן, מתוכנן לעבור בדרום ובמזרח העיר (רמת אילן ורמת הדר) הקו הסגול של הרכבת הקלה. הקו צפוי להפתח בשנת 2023 לכל המוקדם.

חינוך ותרבות

בגבעת שמואל פועלים שני בתי ספר יסודיים ממלכתיים: על שם יגאל אלון ובן-גוריון, ושלושה בתי ספר יסודיים ממלכתיים דתיים: מורשת זבולון המר; מורשת מנחם בגין ומורשת נריה. מלבדם, בעיר חט"ב ותיכון ממלכתי, ישיבה תיכונית, אולפנת של רשת אמי"ת ותיכון ממלכתי.
החברה למתנ"סים מפעילה שני מועדוני נוער מקומיים חילוניים ביישוב - קריית אלון ואילנוער, המונים יחד כמה מאות חניכים ומהווים מעין תנועת נוער חילונית עירונית. כמו כן פועלות בעיר גם שלוש תנועות נוער ארציות דתיות - עזרא, בני עקיבא (עם 2 סניפים) והצופים הדתיים. בשנת 2010 הוקמה בעיר מועצת נוער עירונית הכוללת נציגים מתנועות הנוער ובתי הספר בעיר. החל משנתון 2011–2012 פועלים בעיר מתנדבי שנת שירות של החברה למתנ"סים.
במרכז גבעת שמואל נמצא "פארק רמון" - גינה שכונתית הקרויה על שם האסטרונאוט הישראלי אילן רמון שנהרג באסון מעבורת החלל קולומביה.

פארקים וגינות

הפארקים והגינות המרכזיים של העיר הם:
פארק רמון-הפארק המרכזי בעיר נמצא ברחוב מנחם בגין/יוני נתניהו/זבולון המר, מכיל מתקני כושר, מתקני משחק גדולים, ארגז חול, מוזיאון "בית הבאר" החדש ששופץ ב2019,גינת כלבים, מדשאות רחבות ידיים
פארק המשולש הדרומי-פארק בשלבי בנייה סופיים ,באורך 1.3 ק"מ שמכיל מתקני כושר ומתקני פעוטות,מזרקת ג'טים, מגרשי כדורסל, מגרש טניס,מתחם פאמפ-טראק(מסלול אופניים אתגרי),מיני סקייט פארק,שביל ריצה ארוך ומתחם גני ילדים.
גינת רסקו-גינה גדולה הנמצאת בין רחוב השקד לרחוב האורנים,הגינה מכילה מתחם מתקני שעשועים,מתחם מתקני פעוטות,מתחם מתקני כושר,גינת כלבים ושטחי דשא רחבים
גן הפסלים- גינת קטנה עם פסלים וספסלים מעוצבים בין רחוב פרדס רוזנבלום ההיסטורי לרחוב הנשיא ולמתחם סונג טאוורס החדש
גן המוסיקה- גינה ציבורית ברחוב מנחם בגין עם פסלים של כלי נגינה וגינת כלבים 
גן שיזף- גינת ציבורית צמוד לרחוב האורנים,הגינה מכילה מתקני שעשועים,גינת כלבים,פינת האכלה לחתולים ושטח דשא רחב
פארק האירועים- פארק עירוני ברחוב פנינה קליין/רחוב הזיתים ,בו מתקיימות רוב ההופעות והפעולות בעיר