שופרסל

היסטוריה

עד 1958 התבצע שיווק המזון בישראל באמצעות חנויות מכולת.
יוזם "שופרסל" וחלוץ רשתות השיווק בישראל היה בן-ציון בן-חיים, צעיר ישראלי, אז מנהל מכירות בחברת המאפים "פרומין". הוא יצר קשר עם ארגון משווקי המזון בארצות הברית (Food Marketing Institute) וקיבל רשימה של בעלי מרכולים יהודים בצפון אמריקה.
לאחר מכן פנה אל שר המסחר והתעשייה דאז, פנחס ספיר, וביקש מלגת השתלמות מטעם המשרד בארצות הברית. ספיר הפנה את בן חיים לחיים פיינברג, האחראי על הקצאת המלגות במשרד המסחר והתעשייה. האחרון התלהב מהיוזמה, והחליט לחבור לבן-ציון, לאחר שפרש מתפקידו. השניים צירפו אליהם שותף נוסף, יחיאל הורדס, שעבד כמהנדס תעשייה במשרד הבריאות.
החברה הוקמה ב-20 בדצמבר 1956 ונקראה "שופר-סל", שם שמקורו בביטוי הארמי "שופרא דשופרא". לוגו החברה – איור של סלסלת מזון – עוצב על ידי ז'אן דוד. היזמים יצאו לארצות הברית, כשברשותם רשימת היהודים שבבעלותם רשתות מרכולים. היזמים נפגשו עם עשרות משקיעים פוטנציאליים, וגייסו עשרה משקיעים, שהשקיעו 25 אלף דולר כל אחד. עם שובם ארצה, הפנה אותם ראש הממשלה דאז, דוד בן-גוריון, ליו"ר הבונדס בקנדה, ברטרם לאוב, שצירף משקיעים קנדים לחברה.
הסניף הראשון הוקם ב-1958 ברחוב בן יהודה 77–79 בתל אביב ב-28 באוגוסט. ביום הראשון לפעילות הסניף, שכונה אז "סופרמרקט", פקדו אותו 2,500 קונים שהותירו פדיון של כ-20 אלף לירות. רעייתו של אד סאליבן, שביקר באותה עת בישראל, הוזמנה לחנוך את החנות והייתה הקונה הראשונה. במחאה על חנוכת החנות, שבתו רוב בעלי המכולות בעיר.
באוגוסט 1964 דווח על קשיים של החברה והממשלה הביעה נכונות לסייע לחברה בייעוץ ועזרה בתחום הניהול ובשחרור פקידים של הממשלה מתפקידם הממשלתי כדי שיוכלו לעבוד ב"שופרסל". עם זאת, הממשלה לא הסכימה להעניק לחברה עזרה כספית. בשנת 1965 היו חנויות החברה פתוחות באופן רצוף משבע בבוקר עד שבע בערב, דבר ייחודי באותם ימים.
עם כניסתה של החברה שהפעילה את רשת "קלאבמרקט" לחדלות פרעון בשנת 2005, רכשה "שופרסל" את החזקות הרשת, ובכך הפכה לרשת הגדולה בישראל.
בשנת 2011 רכשה "שופרסל" את רשת "אורגניק מרקט" למזון אורגני ולמזון טבעוני, ובהמשך שינתה את שמה למותג "green", הנמכר בחנויות עצמאיות ובסניפי "שופרסל".
בראשית שנת 2013, הוערך שווי השוק של החברה ביותר משניים וחצי מיליארד שקל. לאחר שהשליטה בקבוצת IDB, בעליה של "שופרסל", עברה לידיים חדשות ולאור תוצאות כספיות נמוכות מהצפוי לחברה בסדר הגודל שלה, באמצע 2014 הודיעו בכירי "שופרסל" על תוכנית התייעלות. במסגרת המהלך תסגור החברה 15 סניפים.
ב-2017 פתחה הרשת מרכז לוגיסטי, המשמש שלב נוסף בהפיכתה לעצמאית יותר. המרכז, אשר ממוקם בא.ת מודיעין בשוהם, מרכז את כלל סחורות הרשת (תוצרת חקלאית, מוצרי קירור, מוצרי חלב, מוצרי בשר ועוד) ודרכו תשנע החברה את אספקתה לסניפיה השונים. 
מאמצע שנת 2018 חדלה "דיסקונט השקעות" להיות בעלת שליטה ב"שופרסל", והחברה אינה מוגדרת יותר כחברת שכבה שנייה.

שם החברה

שם החברה היה במקור הלחם של צמד המילים "שׁוּפְרָא", משמע "איכותי, מובחר" ו"סל". עם הזמן הבינו בחברה שהציבור אינו הוגה את השם באופן שאליו התכוונו, והחליטו לאמץ את הצורה השגורה. כעבור זמן מה החל השם להיכתב בלעז (גם באתר האינטרנט של החברה) בדומה להגייה הנפוצה, "שופֶרסל", וכך נאמר גם בפרסומים האלקטרוניים.

מותג פרטי

במהלך שנות ה־90 השיקה הרשת מותג פרטי. בתחילה, המוצרים שיוצרו לשיווק בלעדי של הרשת היו בשם "סופרקלאס". לאחר מספר שנים שונה השם וכעת המוצרים שבמותג הפרטי נמכרים בשם הרשת – "שופרסל". על־פי דיווחיה של "שופרסל", בסוף שנת 2010 מכירות המוצרים במותג הפרטי היו 11 אחוזים ממחזור המכירות הכולל של הרשת, לא כולל מזון טרי.
"שופרסל" תומכת בחלק מהספקים למותג באמצעות תהליכי מימון אשר מאפשרים להם לשפר את מערכות בקרת האיכות ולהעמידן בתקן הנדרש על ידי הרשת. רשת "שופרסל" מציעה ללקוחותיה כ–1,700 מוצרים תחת המותג "שופרסל". תחתיו ניתן למצוא מוצרי מכולת ומזון כללי, טואלטיקה וטיפוח הבית, מוצרי מאפה, משקאות, מוצרים קפואים ומצוננים, ירקות ודגים.

עבירות צרכנות

בשנת 2007 הגיש משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כתב אישום פלילי נגד חברת "שופרסל" ועשרה מנהלי סניפים בגין עבירות של הטעית הצרכן, אי הודעת פרטים במכירה מיוחדת לרגל מבצעים וגביית מחיר הגבוה מזה המוצג על המדפים. כתב האישום הכיל 14 עבירות שהתקיימו במשך תקופה של שנתיים. בית המשפט הרשיע את החברה ועל הרשת הוטל קנס בסכום של 40 אלף שקל והתחייבות על סך 60 אלף שקל למשך שנתיים – בגין עבירות על חוק הגנת הצרכן.
בשנת 2009 הרשיע בית משפט השלום בראשון לציון את חברת "שופרסל" בגין הטעיית צרכנים וכן בשורה של חריגות בנוגע למחירי מוצרים. בית המשפט קבע כי החברה הטעתה את צרכניה בעניין היקף מבצעי הוזלה ותחולתם והטעתה צרכנים בעניין מחירו הקודם של מוצר. עוד עלה מכתב האישום כי בסניפים רבים של הרשת נמצאו פערים בין הצגת המחירים על המדפים לבין מחירם בפועל, וכי בסניפים מסוימים נמנעו מלכלול את דמי הפיקדון במחיר הרשום על גבי המוצרים וזאת בניגוד לחוק הגנת הצרכן. בית המשפט קנס את החברה ב־450 אלף שקל, וחייב את הרשת לחתום על התחייבות בסך 150 אלף שקל להימנע מעבירה דומה. בנוסף, הורשעו ונקנסו גם חמישה מנהלי סניפים של הרשת.
בנובמבר 2010, נקנסה החברה לאחר ששלחה מסר שיווקי בדיוור ישיר בו לא צוין באופן ברור ובולט כי הפנייה היא בדיוור ישיר, ולא צוין מספר הרישום של המאגר המשמש לשירותי דיוור ישיר.
בספטמבר 2011, הורשעה שוב החברה בעבירות הנ"ל. שופט בית משפט השלום בראשון לציון, אברהם היימן, קיבל הסכם טיעון במסגרתו הוטל קנס בסך של 250 אלף שקלים על "שופרסל" בגין הטעיית צרכנים. זאת משום שבסניפי הרשת גבו מהצרכנים מחירים גבוהים מאלו שסומנו על המוצרים עצמם. במסגרת ההסדר שנחתם בין משרד התמ"ת (שהגיש את כתב האישום מטעם המדינה) לבין "שופרסל", חתמה הרשת גם על התחייבות בסך של 150 אלף שקלים שלא לעבור עבירה דומה בשנתיים הקרובות. התחייבויות אישיות בסך של 1,500 שקלים כל אחת, נחתמו גם על ידי שלושה מנהלי סניפים של הרשת.
ביולי 2014 גזר בית המשפט המחוזי בירושלים קנס של שלושה מיליון ש"ח על רשת "שופרסל", ועונש של חודשיים מאסר בפועל וקנס בסך 250,000 ש"ח על מי שהיה מנכ"ל הרשת, אפי רוזנהויז, בגין הפרת תנאי המיזוג עם רשת "קלאבמרקט" שקרסה ובניסיון לעשיית הסדר כובל בניגוד לחוק.
ביולי 2018 הגיעה רשות ההגבלים העסקיים לצו מוסכם עם "שופרסל", לפיו תבטל הרשת את כל הסדרי הבלעדיות שיש לה במרכזים מסחריים ובקניונים, ובנוסף תשלם עיצום כספי בסך 8.9 מיליון ש"ח בגין הפרת חוק קידום התחרות בענף המזון.

תביעות ייצוגיות נגד שופרסל

ב־29 ביולי 2012 הוגשה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה לתובענה ייצוגית נגד החברה בסך של 144 מיליון ש"ח בעילה של חיוב יתר שלא כדין של צרכנים הרוכשים מוצרים באמצעות אתר האינטרנט של החברה. בבקשה נטען, כי "שופרסל" מחייבת צרכנים במחיר שגבוה באופן משמעותי מהסכום שאותו אמורים היו לשלם עבור המוצרים שרכשו, כאשר הפער הממוצע הוא בשיעור של כ־10% לרעת הצרכן. במעשים אלה נטען כי "שופרסל" מבצעת הטעיה, הפרת חובת הגילוי והפרת חובת סימון מוצרים, שבהם היא מחויבת לפי חוק הגנת הצרכן. בבקשה נטען כי במקרים רבים הפער לרעת הצרכן עומד על עשרות אחוזים מסכום הקנייה, ואף על פי שפורסם באתר האינטרנט לגבי מוצרים מסוימים שהם במחיר מבצע, הצרכן חויב עבורם במחיר מלא וגילה את הפער לרעתו רק אם טרח לבדוק את החשבונית המצורפת למוצרים בזמן קבלת המשלוח. ב־17 בדצמבר 2013 הושגה פשרה בתביעה, ובה נקבע ש"שופרסל" תפצה את הלקוחות שיזמינו דרך האתר בסכומים שבין 10–25 ש"ח.