המאבק להרחקת אסדת לוויתן

מניעי המאבק

לטענת פעילי העמותה, אסדת טיפול בגז היא מפעל פטרוכימי, וככל מפעל כזה, בדרך שגרה הוא פולט חומרים מזהמים לאויר ולים. קיימת גם סכנה, שבמקרה של תקלת שפך יוזרמו כמויות גדולות יותר של מזהמים לים, ויפגעו בשורה של משאבים חיוניים, כגון: מפעל התפלת מי-ים, חי וצומח תת-מימי, עופות, וחופי רחצה. לטיפול בתוצרי הגז נלוות סכנות נוספות, כמו מאגרים בקרבת מקומות יישוב, פגיעה אפשרית במי תהום, ועוד.
בין התומכים במאבק: עמותות צלול, מגמה ירוקה (שהיו שותפים לדרישה להרחיק את הטיפול מהיבשה אל מקום האסדה הנוכחי, וכעת דורשים להרחיקו אל הבאר), עמותות "פעולה ירוקה", "כחול וירוק", "ירוק עכשיו" ו-"שומרי הגן", עשרות רשויות מקומיות, חברי כנסת, ושורה של מומחים בתחומים של הפקת אנרגיה, בריאות וסביבה מנגד, מיקומה של האסדה אושר על ידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה, המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה. החברה להגנת הטבע, אדם טבע ודין ורשות הטבע והגנים, הביעו תמיכה במיקום האסדה בקרבת החוף. עמדתם מתבססת בעיקר על נתוני נובל אנרג'י ומסתמכת על יכולות האכיפה של המשרד להגנת הסביבה, ואולם, המשרד להגנת הסביבה דחה את בקשת היתר הפליטה של נובל אנרג'י מטענה שהנתונים שסיפקה החברה אינם אמינים ואינם מהימנים, המשרד להגנת הסביבה בעצמו הודה שאינו מצליח לאכוף את חוק אוויר נקי, וגם מבקר המדינה קבע שיכולות האכיפה של המשרד להגנת הסביבה אינן מספקות
בחודש יולי 2019 הודיעו הפעילים, בסרטון וידאו בעמוד הפייסבוק שלהם, שהם אינם ממקדים עוד את מאבקם בהזזת האסדה למקום אחר.

טענות לשיקולים אנוכיים

במועד אישור תמ"א 37/ח, תוכנית הפיתוח המוצעת למאגר לוויתן, שהגישה חברת נובל אנרג'י לממונה על הנפט, כללה אניית FPSO על פי הבאר, במרחק של כ-120 ק"מ מחופי ישראל. כלומר, במועד מתן פסק הדין הסברה הייתה כי לוויתן יפותח באסדה צפה FPSO ולפיכך מרבית מתקני התמ"א יתייתרו. ביום 5/4/2016 אושר תמהיל הפיתוח של שדה לוויתן. רק במועד זה נודע כי יש כוונה לפתח את לוויתן במתחמי תמ"א 37/ח במתקן טיפול קרוב לחוף ולא באסדה צפה. מהסיבה הזו, בית המשפט הגבוה לצדק מעולם לא דן בשאלת מיקום אסדת לוויתן.
בית המשפט העליון, ובהמשך גם בית המשפט המחוזי בחיפה, קבעו שהמניע למאבק הוא מסוג "נימבי" (NIMBY, ראשי תיבות באנגלית של "לא בחצר האחורית שלי"). השופטת דפנה ברק ארז שדנה בעתירה שהגישו המתנגדים לאסדה, כתבה בפסק דין בו דחתה את עתירתם: "לא ניתן להשתחרר מהתחושה כי זהו אחד מאותם מקרים שבהם עומדת ברקע העתירות טרוניה של NIMBY. היינו שהן מבטאות את האינטרס המוכן לכל כי מתקנים שלהם השלכות סביבתיות ובטיחותיות ימוקמו במקום אחר ורחוק ״לא בחצר האחורית שלי״. דא עקא, שבסופו של דבר אמור להימצא למתקנים אלה מקום כלשהו. כשמצאנו שההליך באשר למיקומם של המתקנים היה, בעיקרו של דבר, תקין, תוצאתו היא המכריעה".
השופט רון סוקול שדן בעתירה אחרת שהגישו המתנגדים אימץ את גישתה גם הוא וקבע שהעתירה שהונחה בפניו, ונדחתה, הוגשה ממניעי NIMBY.

טענות המתנגדים

פעילי המאבק הצהירו בעבר שהם מברכים על הפקת גז טבעי משדות הגז בים התיכון, מתוך הכרה ביתרונות של הפקת אנרגיה מגז לעומת החלופות: פחם ומזוט. אולם, המיקום המתוכנן הנוכחי של אסדת הטיפול בגז הוא שעומד במוקד המאבק. לטענתם, מיקום של אסדת טיפול בקרבה לחוף יוצר שורה ארוכה של מפגעים בפועל, ובנוסף לכך סיכונים בכוח. בחודש אוגוסט 2019 שינו את עמדתם והודיעו שמאבקם אינו מתמקד עוד בהרחקת האסדה וכי הם מתנגדים לשימוש בגז טבעי בכלל, וטוענים שעל המדינה לעבור רק לאנרגיות מתחדשות.
לטענת המתנגדים, מאז שנת 2010, כמעט כל אסדות הטיפול בגז טבעי המופק בים בכל העולם (כ-97%) נמצאות "על פי הבאר", ולא בקרבת החוף. לטענתם, האסדות המעטות שנמצאות בקרבת החוף, הן ישנות יותר, או שהוקמו שם מפני שהשדה נמצא בקרבת החוף, או על היבשה. בפועל, יש נכון לשנת 2019 כ-7 מתקני FPSO (מתקן צף לייצור, אחסון ופריקה) בלבד שמטפלים בגז טבעי, בעוד מרבית המתקנים הם מתקנים לטיפול בנפט או במאגרים בהם יש כמויות גדולות של קונדנסט וגז טבעי. פרופ' סרגיו קפוסטה גורס שאין כמעט מתקנים צפים לטיפול בגז טבעי בעולם, ושהמתקנים הללו הוקמו לצורך הפקת ואחסון נפט. לדבריו, "שמעתי על זה (על הטענה שצריך FPSO) ואמרתי. טוב, אז ישראל תהיה המדינה הראשונה בעולם שיהיה לה FPSO להפקת גז טבעי. זה לא שיש לישראל כל-כך הרבה ניסיון בהפקת נפט וגז ואתם רוצים להיות החלוצים? אני חושב שזה רעיון רע". מנגד, טוענת פרופ' עינת אהרונוב, גאופיזיקאית, ראש תוכנית הגאולוגיה של נפט וגז במכון למדעי כדור הארץ של האוניברסיטה העברית, כי ישראל היא ייחודית בבחירתה למקם את אסדות הזיקוק שלה במרחק גדול מהמאגר וכי יש לשיטה הזו חסרונות מובנים. מומחים נוספים ובהם פרופ' דוד ברודאי מהטכניון, פרופ' אורי דיין מהאוניברסיטה העברית, ודר' מיכאל גרבר, יועצים לעמותת שומרי הבית ומצדדים בעמדה כי יש למקם את האסדה רחוק ככל הניתן מהחוף. אמנון פורטוגלי, חוקר במכון ון-ליר התבטא גם הוא כנגד התוכנית להקים אסדה בקרבת החוף, וגם מומחים עולמיים ובהם איימי רוזנשטיין, מומחית לבריאות הציבור, ופרופ' ריק שטיינר מומחה לטיפול בתקלות שפך, מזהירים מפני הסיכונים והסכנות לציבור ולסביבה, המתלווים לאסדה קרובת חוף, וממליצים להרחיק את המפגע מהאוכלוסייה ככל האפשר.

סכנות זיהום בכוח

תקלות שפך מתרחשות מדי פעם באסדות ובמתקנים יבשתיים. בפרט, חברת נובל-אנרג'י צברה היסטוריה של תקלות, שהציבה אותה במקום הראשון בין החברות בקולורדו, ארצות הברית, ארבע שנים ברציפות החל מ-2009, וכן ב-
2016. בנוסף לכך, במהלך הקידוחים בשדה לווייתן דלפו מי ים לתוך הקידוח. במדינת ישראל, בנוסף על כל הגורמים שעלולים לגרום לתקלות שפך בעולם כולו, קיים גם האלמנט הביטחוני: אסדת זיקוק גז כמו גם המתקנים הנלווים אליה דוגמת מיכלי האחסון של הקונדנסט, הם מטרה נוחה ונייחת לאויב המעוניין לפגוע במדינת ישראל.
בסימולציה לתקלת שפך, התברר שכ-60% מהחומר יתנדף תוך יממה. לחברת נובל אנרג'י יש תוכנית מסודרת לטיפול באירועי שפך שפורסמה בפומבי. לטענת המתנגדים, על פי תוכנית החירום לטיפול בשפך, שהציגה נובל אנרג'י, לתקופת בניית האסדה, החברה מאחסנת בחיפה ציוד ייעודי להתמודדות עם שפך וחתומה על חוזה התקשרות עם קבלן בנמל אשדוד שתי חברות בינלאומיות כדי לתת מענה מהיר ויעיל במקרה של אירועים ברמות Tier 1 - Tier 3. על פי התוכנית צוות ראשון לטיפול אמור להגיע לנקודת האירוע תוך 4–6 שעות. כמו כן, קיימת סכנה של שפך הקונדנסט, שיוזרם מאסדת הטיפול אם זו תמוקם בקרבת החוף, במקרה של תקלה בצינורות ההובלה. באזור חוף דור קיימת תופעה גאולוגית הידועה בשם "Dor Disturbance", המאופיינת בתזוזות של הקרקע. על פי דעת מומחים שונים, תופעה זו יוצרת סכנה ממשית של התבקעות הצינור ושפך הקונדנסט אל קרקעית הים. החומר עלול לגרום לפגיעה במערכת האקולוגית בים. דו"ח לבחינת הסיכונים הגאולוגיים שהוכן על ידי חברת עמוס שירן-רעידות אדמה מצא ש"אין סיכוי מקריעת פני קרקעית הים כתוצאה מהעתקה פעילה".
במסגרת תוכנית הזרמת הקונדנסט אל היבשה, מתוכנן להיבנות מיכל, למקרה שההזרמה לא תתאפשר באופן זמני (עד 24 יום). המיכל מתוכנן להיבנות באתר "חגית" של חברת החשמל, מאגר זה קרוב למקומות יישוב, ובמקרה של דליפה עלול לחדור הקונדנסט אל מי התהום. במסגרת תוכנית המתאר הארצית הקצתה המדינה 300 דונם לצורך בניית המאגר. לטענת המתנגדים, העובדה ששטח זה הוא הרבה יותר מהדרוש למיכל בנפח של 10,000 מ"ק, כפי שהוצהר; מצביעה על כוונת החברה לבנות בעתיד מיכלים נוספים, ובכך להגביר את הסיכון לתושבי האזור. החברה הודיעה כי בכוונתה לבנות מיכל אחד בלבד, ושתוכנית זו עולה בקנה אחד עם תמ"א 37 ח. באוגוסט 2018 סוכם שמשרד האנרגיה יזמן פגישה עם נציגי משרדי ממשלה, ארגוני סביבה ונציגי ציבור כדי להציג את מיכל האחסון, אתר התפעול, וציוד הבטיחות והתחזוקה הנלווה בהתאם לתוכנית הפיתוח. קיימת גם תוכנית של נובל אנרג'י להוביל את הקונדנסט במשאיות. יש הסכמה רחבה בדבר הסכנה הפוטנציאלית בכך, במקרה של תאונות דרכים.
בצמוד לתחנת הכוח בחדרה פועל מתקן להתפלת מי ים. כיום קרוב ל-70% ממי השתייה בישראל מותפלים, ומתוכנן להקים עוד שני מתקנים בחופים הסמוכים. דליפת שמנים בקרבת החוף עלולה לפגוע באיכות המים. במקרה של תקלה, ייתכן שהמתקן יושבת. הממברנות שבשיטת אוסמוזה הפוכה רגישות לעליה בריכוז פחמימנים ומתכות מומסות (ברזל, מגנזיום). שילוב של שניהם מחמצן את הצינורות. פחמימנים עוברים את סינון הממברנות בשיעור 10% (סיכון עליית תחלואה בסרטן), וגם מתגבשים עליהן ופוגעים ביעילות. מחקרים שעוסקים בדליפות מאסדות קידוח לנפט מראים שדליפה כרונית ממתקני זיקוק משפיעה עד 30 ק"מ (אסדת לוויתן אינה אסדת קידוח, ואינה מטפלת בנפט אלא בגז טבעי וקונדנסט). סימולציות שנעשו קבעו שאין סכנה לפגיעה במתקני ההתפלה כתוצאה מההזרמות השוטפות מהאסדה.

ניטור

חברת נובל אנרג'י מסרבת להתקין מערכת לניטור רציף של הזיהום באסדות הגז הישראליות שלה (תמר ולוויתן). בסקר פליטות אסדת לוויתן, עמוד 9 סעיף 4.3 נכתב כי: "לא מקובל לערוך ניטור רציף באסדות" ו-"בשל מגבלות שטח ומשקל לא ניתן להתקין עמדות דיגום על הארובות".
בניגוד לעמדת נובל אנרג'י המסרבת בתוקף לאפשר ניטור רציף על אסדות תמר ולוויתן, הרי שבארצות הברית, קנדה והאיחוד האירופי, כולל באסדות של נובל אנרג'י, דווקא מחייבים ניטור רציף על אסדות.
על רקע התנהלותה של נובל אנרג'י, הודיע איגוד ערים לשמירת איכות הסביבה שרון-כרמל לחברה על הפסקת שיתוף הפעולה איתם בנושא הפיקוח על אסדת לוויתן.
החברה אומרת שתבצע פעילות שוטפת לאיתור מקורות פליטה בלתי מוקדיים (LDAR). בחו"ל מקובל להשתמש במצלמות תת-אדום, שרק בהן אפשר לראות את אדי הקונדנסט. (בארצות הברית, הסוכנות להגנת הסביבה (EPA) של משרד המשפטים התקינה מצלמות מהסוג הזה, וכך התגלו דליפות חריגות. תוצאות הניטור זמינות באינטרנט).

פתרון מוצע על ידי המתנגדים

הפתרון הנפוץ ביותר בעולם לטיפול במאגרי נפט שהתגלו במים עמוקים, הוא אסדה צפה. פתרון כזה עבור מאגר לוויתן, תוך שימוש באסדה צפה מטיפוס FPSO (Floating production storage and offloading), הוצע כאמור, על ידי חברת נובל אנרג'י בעצמה, והיא אף בחנה את פוטנציאל הפיכת כלי השיט למתקן טיפול בגז טבעי. ב-2014 שינתה החברה את החלטתה, והודיעה על בניית אסדה מטיפוס אחר, המקובעת לקרקעית הים בקרבת החוף.
לטענת עמותת "שומרי הבית", החלטה זו מיטיבה כלכלית עם חברת נובל אנרג'י וחברת "דלק קידוחים" בבעלות יצחק תשובה, השותפה במאגר לוויתן, וכן עם חברת בז"ן שבשליטת עידן עופר, שתהפוך למונופול במכירת קונדנסט - במקום שיימכר מהבאר, באוניות, אל הצרכנים, בעיקר בחו"ל. המתנגדים לא הציגו סימוכין לטענה זאת.
אסדה צפה יכולה למנוע את הצורך בצנרת יבשתית של קונדנסט (המהווה סכנה למי התהום); אין צורך בנוגד קיפאון מזהם (הגז יוצא ב-70 מעלות) - פחות זיהום בנזן; מאידך, על אסדה צפה מאוחסנות כמויות גדולות יותר של דלקים, שיכולות להגיע גם למאות אלפי חביות קונדנסט; במקרה של תקלת שפך - הזיהום עלול להיות נרחב ביותר ורחוק יותר מהחוף; לאחר שכמות הגז בבאר יורדת לרמה שלא כדאי להפיק - ניתן להעביר את האסדה לבאר אחרת; כיום קיימות מספר אסדות כאלה בחכירה. חסכון בבנייה ופירוק; במקרה חירום היא יכולה להרים עוגן ולשוט משם.
בנוסף לכך, אסדה צפה מאפשרת להפיק עוד כ-100 BCM, לקראת סוף חיי הבאר, בהשוואה לאסדה קבועה, בזכות מפל לחצים נמוך יותר. באתר "שומרי הבית" מרוכזת רשימה וקישורים של 35 אסדות צפות הפעילות בעולם מתוכן 25 הן אסדות לטיפול בנפט.
עובדתית תמ"א 37ח' מאפשרת הצבת מכלית אחסון צפה מטיפוס FSO בצמוד לאסדת הרגליים קרובת החוף, עובדה ששומטת את הקרקע מתחת לטיעון הכמויות הקטנות. במכלית כזו צפוי לאחסן עד 100,000 חביות קונדנסט, כך ששפך ממנה יהווה אסון סביבתי ובריאותי קשה ויכול לגרום להתפשטות של ענן גזים רעילים שיחייב פינוי אוכלוסייה מאסיבי. נובל אנרג'י הודיעה כי אינה מתכוונת לעשות שימשו במתקן כזה ליד אסדת לוויתן, ואולם בבקשת היתר הפליטה החדשה שלה עבור לוויתן נכתב כי: "באסדה קיימת הכנה להטענת קונדנסט למיכליות ים", וכן מצוין עבור אותו המקור: "אמצעים קיימים למניעת שפיכות/דליפות- אין." וכן: "אמצעים קיימים לבקרה וניטור דליפות- אין".