חוסן ארגוני

חוסן ארגוני הוא מונח המתייחס למידת היכולת של ארגון לצפות ולהתאושש מזעזועים. חוסן ארגוני הוא יכולתו של הארגון להתמודד מראש עם הפרעות ואירועים בלתי צפויים, תודות לערנות אסטרטגית החוזה פני עתיד ותודות לניהול מחובר למציאות המסייע לארגון להבין את מצבו האמיתי תוך כדי התרחשותם של זעזועים פנימיים או חיצוניים. החוסן מושתת על הכנה מראש ופעולות מניעה מקדימות שמטרתן להקטין את ההסתברות של התרחשות האיומים ולהפחית מעוצמת כל זעזוע שעלול להתרחש. בנוסף, החוסן מושתת על היכולת להתנהל בתנאי משבר וזעזוע כדי לקצר את משך השלכותיהם השליליות, תוך מקסום יכולת ההתאוששות של הארגון והחזרתו למצב המקורי או למצב החדש והרצוי תוך פרק זמן קצר ככל שניתן.
רמת החוסן הארגוני היא פונקציה של רמת הירידה בתפקוד הארגון כתוצאה מזעזוע, משך הזמן בו הארגון לא נמצא בתפקודו הרגיל ורמת התפקוד אליה הארגון הצליח להגיע לאחר הזעזוע. ככל שהירידה בתפקוד הארגון מצומצמת יותר, משך ההתאוששות- הזמן בו הארגון לא נמצא בתפקודו הרגיל קצר יותר ורמת התפקוד לאחר ההתאוששות מהזעזוע גבוהה יותר, כך לארגון יש רמה גבוהה יותר של חוסן ארגוני.

התפתחות המושג

בעידן של חוסר ודאות כלכלית וגאופוליטית עולמית, קהילות נתקלות יותר ויותר במצבי חירום ומשברים המאתגרים את היציבות החברתית והכלכלית שלהן. כדי להתאושש ממשברים אלה הן נעזרות בארגונים, בעובדיהם ובשירותיהם. במצבי חירום ארגונים וקהילות חולקים את אותה המטרה, אם קהילות אינן מוכנות להתמודד עם משבר גם לארגונים אין את המסוגלות להתמודד איתו ולהפך.
מעשי הטרור כמו ה-11 בספטמבר הובילו לעליה בדיון במושג החוסן. בנוסף, תקופה זו מתאפיינת בשינויים חסרי תקדים וחוסר יציבות כלכלית ועסקית, שמביאים לשיבושים הדורשים זריזות ארגונית וחוסן ארגוני. למשל, ההאצה בשינויים טכנולוגיים, תהפוכות רגולטוריות, זעזועים גאופוליטיים, שינויים פתאומיים בטעמי הצרכן ותחרויות לא מסורתית.
בשנים האחרונות ישנה גישה טובה יותר לשוקי העולם (יצוא ויבוא סחורות), עלייה של בסיס הצרכנים (מעמד הביניים בעולם גדל), פיתוחים טכנולוגיים ותקשורת המעצימים את השינויים. לאור כך, בסביבה כאוטית ולא וודאית ההישרדות תלויה במידת היכולת להסתגלות מהירה ובתגובה פעילה ויעילה המסוגלת להתמודד עם תחרות ושינויים סביבתיים.

מבנה

התאמת מבנה הארגון לסביבתו מסייעת לו להתמודד עם זעזועים. כאשר סביבת הארגון משתנה באופן תדיר, המבנים הארגוניים מעניקים לארגון גמישות להשתנות ומשום כך רמה גבוהה יותר של חוסן ארגוני.

תהליך

תהליכי ניהול חשיבה והפקת לקחים מאפשרים לארגון להתנהל תוך כדי משבר באופן יעיל ובכך לצמצם את השפעות שליליות, ירידה בתפקוד, משך זמן ההתאוששות ויכולת הארגון לחזור לתפקוד הרצוי.

אסטרטגיה

יכולת הארגון לצפות תרחישים עתידיים ולזהות זעזועים אפשריים מבוססת על ראייתו האסטרטגית. יכולת אסטרטגית גבוהה מאפשרת לארגון להיערך מראש באופן טוב יותר לקראת זעזוע ואף לערוך את השינויים וההתאמות הנדרשים כדי לחמוק מהשפעותיו, כך שהארגון הוא שיוזם את השינוי לפני התרחשות הזעזוע. ארגונים בעלי יכולת אסטרטגית גבוהה יכולים אף לרתום את הזעזוע לטובתם ולשפר עמדות לעומת ארגונים מתחרים אחרים שצפויים להיות מושפעים ממנו אף הם.

ניהול משאבי הארגון החיצוניים

יכולת הארגון להבטיח את המשאבים החיצוניים הנחוצים להמשך פעילותו (ללא תלות במשאב אחד), דוגמת אספקת חשמל.

בקרה

יכולת הארגון לקבל משוב מדויק ומהיר על מצבו ולעקוב אחר היעדים שלו ולהשיג את מטרותיו.

המשאב האנושי בארגון

עובדים בעלי מוטיבציה גבוהה, כישורים מקצועיים גבוהים, המצוידים בכל הנחוץ להם לביצוע תפקידם, צפויים לתפקד באופן אפקטיבי  ובפרט בתנאי משבר.

בטיחות

נהלי בטיחות לפיהם הארגון צריך לפעול בעת חירום לרבות הנהלים הנוגעים לשמירה על בטיחות האנשים ועל תקינות הציוד בחירום.

חדשנות

יכולת הארגון לקיים תהליך של חדשנות מתמדת המאפשר לו ליצור יתרונות תחרותיים בכל עת ובכך להתמודד בסביבה טורבולנטית.

אידאולוגיה

ישנם ארגונים אשר אינם מעוניינים כלל להשתנות ורמת החוסן שלהם תימדד על פי יכולתם להישאר כפי שהם ובאותה רמה תפקודית למרות השינויים בסביבה.