תוכנית הגרעין של קוריאה הצפונית

היסטוריה

החל משנות ה-60 קוריאה הצפונית החלה במאמצים להקמת תוכנית גרעין שהתבטאו בפתיחת הכור הגרעיני המחקרי הראשון במדינה באמצעות תמיכה סובייטית. בשנות ה-80 החלה הפעלה של מתקנים להעשרת אורניום. ב-1985 החלה קוריאה הצפונית בתהליך החתימה על אמנת ה-NPT. ב-1989 הוכיחו תמונות לווין של ארצות הברית את קיומם של מתקנים לייצור נשק גרעיני בקוריאה הצפונית. ארצות הברית ניסתה לעודד את קוריאה הצפונית להשלים את החתימה על ה-NPT ואף הסיגה נשק גרעיני שהציבה בקוריאה הדרומית. ב-1992 אפשרה קוריאה הצפונית לסוכנות לאנרגיה אטומית להכניס פקחים למתקניה. פקחי הסוכנות לאנרגיה אטומית מצאו סתירות בהצהרותיה של קוריאה הצפונית ומצאו ראיות כי קוריאה הצפונית מסתירה את ההיקף האמיתי של הפקת הפלוטוניום במדינה. ב-1993 איימה קוריאה הצפונית לחזור בה מהחתימה על ה-NPT. ראש הסוכנות לאנרגיה אטומית הצהיר כי הוא אינו מסוגל לערוב שקוריאה הצפונית לא מפתחת נשק גרעיני.
ב-1994 נחתם הסכם בין קוריאה הצפונית לארצות הברית שנועד לחזק את תוכנית האנרגיה של קוריאה הצפונית תוך עצירת ההתחמשות הגרעינית שלה ולעודד נורמליזציה בין ארצות הברית לקוריאה הצפונית. עם חילופי הממשל בארצות הברית ובעקבות הפרות של ההסכמים מצד שתי המדינות, ב-2002 נפסקו המגעים בין ארצות הברית לקוריאה הצפונית, וההסכמים בוטלו. בהמשך נחשף כי החל משנות ה-90 קוריאה הצפונית השתמשה בטכנולוגיה גרעינית פקיסטנית. בינואר 2003 הודיעה קוריאה הצפונית מחדש על ביטול החתימה על ה-NPT. בעקבות זאת, באוגוסט 2003 החלו שיחות שש המדינות שהתקיימו בשישה סבבים. בשיחות השתתפו ארצות הברית, רוסיה, סין, יפן, קוריאה הצפונית וקוריאה הדרומית.

ניסויים גרעיניים ראשונים

במהלך הפוגה בשיחות בין שש המדינות ב-2006 החלה מתיחות בין קוריאה הצפונית לארצות הברית, ובעקבותיה ביצעה מספר ניסויי טילים תוך התעלמות מגינויי הקהילה הבינלאומית. ב-9 באוקטובר 2006 ביצעה קוריאה הצפונית את הניסוי הראשון שלה בנשק גרעיני. סוכנות הידיעות המרכזית הקוריאנית הודיעה כי הניסוי עבר בהצלחה וללא דליפה רדיואקטיבית. הניסוי גרם לרעידת אדמה באזור בעוצמה 4.2, ולפיצוץ בגודל השקול ל-0.5 קילוטון TNT. הניסוי גרר גינוי חריף ממדינות בכל רחבי העולם, ומועצת הביטחון של האומות המאוחדות אימצה את החלטה 1718 המטילה סנקציות כלכליות על קוריאה הצפונית. בעקבות הניסוי, חזרו שש המדינות להמשך השיחות במטרה להגיע להסכם עם קוריאה הצפונית. ב-6 בינואר 2007 ממשלת קוריאה הצפונית אישרה כי היא מחזיקה בנשק גרעיני, ובכך הפכה למדינה השמינית בעולם בעלת נשק גרעיני.
ב-13 בפברואר 2007, הודיע נציג ארצות הברית בשיחות שש המדינות, כריסטופר היל, על השלמת מגעים לעסקה עם קוריאה הצפונית בעקבותה תפסיק את פעילות הכור הגרעיני הראשי במדינה בתמורה לסיוע כלכלי והסרתה מרשימת תומכות הטרור של ארצות הברית. בנוסף הכריז על סיום הסבב החמישי של השיחות, ועל המשך קיום סבב שישי במהלך שנת 2007 לתיאום ופיקוח על שמירת תנאי ההסכם מצד קוריאה הצפונית. בחודש ספטמבר 2007 הסתיים הסבב השישי של השיחות.
ב-5 באפריל 2009, שיגרה קוריאה הצפונית לווין באמצעות טיל בליסטי. ארצות הברית ומדינות נוספות גינו בחריפות את השיגור בטענה ששימוש בטיל בליסטי מהווה הפרה של החלטה 1718 של מועצת הביטחון ושל הסכמי פברואר 2007. בתגובה לגינוי האמריקאי, קוריאה הצפונית הודיעה על יציאה משיחות שש המדינות. ב-25 באפריל 2009 קוריאה הצפונית הודיעה על חידוש ההפעלה של מתקני הגרעין במדינה וחודש לאחר מכן, ב-25 במאי, ביצעה ניסוי שני בנשק גרעיני. הניסוי בוצע במתקן תת-קרקעי וגרם לרעידת אדמה בעוצמה 4.7 ולפיצוץ בעוצמה 2.4 קילוטון. ב-12 ביוני, מועצת הביטחון של האו"ם הטילה סנקציות נוספות במסגרת החלטה 1874.

משבר 2013

לאחר חילופי השלטון בדצמבר 2011, ב-13 באפריל וב-12 בדצמבר 2012 שיגרה קוריאה הצפונית שני לוויינים באמצעות טילים בליסטיים. מועצת הביטחון גינתה את השיגורים בינואר 2013 בהחלטה 2087. בתגובה להחלטת מועצת הביטחון, הכריזה קוריאה הצפונית על ניסוי גרעיני נוסף שיבוצע באמצעות טיל בליסטי לטווח ארוך, תוך איום על ארצות הברית בתור האויבת הראשית של המדינה. במקביל, הזהירה את קוריאה הדרומית מפני מכה כואבת אם תשתף פעולה עם ההחלטה. ב-12 בפברואר 2013 הכריזה קוריאה הצפונית על הצלחת הניסוי הגרעיני השלישי שלה, שגרם לרעידת אדמה בעוצמה 5.1 ולפיצוץ בעוצמה השקולה ל-7 קילוטון TNT. באותו חודש, קוריאה הצפונית איימה על קוריאה הדרומית מפני הרס מוחלט. לפי ההערכות, הקשחת האיומים כלפי המערב היא פועל יוצא של חילופי השלטון בקוריאה הצפונית ומינויו של קים ג'ונג-און לשליט המדינה.

אירועי מרץ 2013

בתחילת חודש מרץ קיימו קוריאה הדרומית וארצות הברית תרגיל צבאי משותף המשלב לוחמה באוויר וביבשה, ומועצת הביטחון אישרה פה אחד את החלטה 2094 שהרחיבה משמעותית את הסנקציות על קוריאה הצפונית. בתגובה, קוריאה הצפונית עצרה את כל המגעים עם קוריאה הדרומית והודיעה כי כיוונה את הטילים ארוכי-הטווח שלה לשטחה של ארצות הברית. בהמשך, הכריזה על ביטול הסכם שביתת הנשק הקוריאני מ-1953. ארצות הברית הודיעה על הצבת מערכות ליירוט טילים בליסטיים ארוכי-טווח ובין-יבשתיים באלסקה ובקליפורניה. יפן שחררה הודעה דומה. ב-27 במרץ פורסם רשמית שקוריאה הצפונית ניתקה את קו הטלפון האדום עם קוריאה הדרומית. ב-28 במרץ, מפציצים חשאיים של ארצות הברית חלפו בשמי חצי האי הקוריאני. בתגובה, קוריאה הצפונית איימה לשגר רקטות לעבר ארצות הברית ולפתוח במלחמה עם קוריאה הדרומית.
ב-2 באפריל הודיעה קוריאה הצפונית על חידוש ההפעלה של הכור הגרעיני המרכזי שלה, שפעילותו הופסקה בעקבות הסכמי פברואר 2007. ב-18 וב-19 במאי קוריאה הצפונית שיגרה 4 טילים בליסטיים שנחתו בשטח הימי של יפן. באוקטובר 2013 קוריאה הצפונית איימה והזהירה את ארצות הברית מפני "אסון נוראי", ואיימה על קוריאה הדרומית ב"אש חסרת רחמים".

ניסויים בראשי נפץ גרעיניים ופצצות מימן

בדצמבר 2015 הכריז שליט קוריאה הצפונית, קים ג'ונג-און, שהמדינה מחזיקה ומסוגלת להשתמש בפצצות מימן. גורמים בארצות הברית ובקוריאה הדרומית הביעו ספק רב באמינות ההצהרה במהלך החודשים שלאחר ההודעה. ב-6 בינואר 2016 הכריזה קוריאה הצפונית על ניסוי גרעיני רביעי. הניסוי גרם לרעידת אדמה בעוצמה 5.1 ולפיצוץ בעוצמה 14 קילוטון TNT. לטענת קוריאה הצפונית, הניסוי היה ניסוי מוצלח בפצצת מימן. מומחים שללו את הטענה שקוריאה הצפונית מחזיקה בפצצת מימן.
ב-9 בספטמבר 2016, הורגשה רעידת אדמה בעוצמה 5.3 בחצי האי הקוריאני. קוריאה הצפונית הכריזה שביצעה ניסוי גרעיני חמישי בראש נפץ גרעיני הניתן להרכבה על טיל בליסטי. הניסוי גרם לפיצוץ בעוצמה 25 קילוטון TNT, כלומר היה הניסוי הגרעיני העוצמתי ביותר של קוריאה הצפונית. הניסוי גרם לבהלה גדולה במערב, מומחים מקוריאה הדרומית העריכו שלקוריאה הצפונית יש יכולת להשתמש נגדה בנשק גרעיני ומומחים אמריקנים העריכו שאם קוריאה הצפונית תפתח טילים בליסטיים בין-יבשתיים, היא תוכל להשתמש בנשק גרעיני נגד ארצות הברית.

ניסויים בטילים בליסטיים בין-יבשתיים

באוגוסט 2016 ביצעה קוריאה הצפונית ניסוי מוצלח בצוללת טילים בליסטיים המסוגלת לשגר טיל בליסטי לעבר שטחי ארצות הברית. מאז אוקטובר 2016 ועד אפריל 2017, קוריאה הצפונית ביצעה 7 ניסויים בטילים בליסטיים.
ב-1 בינואר 2017 אמר שליט קוריאה הצפונית קים ג'ונג-און שמדינתו נמצאת בשלב האחרון של תוכנית הטילים הבליסטיים הבין-יבשתיים. בסוף אפריל 2017 אמר נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ שקיים סיכוי לפיו "ארצות הברית תגיע לסכסוך גדול, גדול מאוד עם קוריאה הצפונית". ב-24 באפריל 2017 נערך התרגיל הצבאי הגדול ביותר בתולדות קוריאה הצפונית. תמונות המצעד סוקרו בהרחבה בתקשורת העולמית עקב המתיחות בין קוריאה הצפונית למערב. ב-25 באפריל ארצות הברית הציבה מערכת הגנה מרחבית בגובה רב (THAAD) בקוריאה הדרומית.
ב-13 במאי 2017 קוריאה הצפונית ביצעה ניסוי מוצלח ראשון בטיל הבליסטי Hwasong-12. טיל זה מסוגל לפגוע באי גואם שבשליטת ארצות הברית. במהלך חודשים מאי ויוני 2017 בוצעו שלושה ניסויים בליסטיים נוספים בהם הטילים ששוגרו נפלו בים יפן.
ב-4 ביולי קוריאה הצפונית הכריזה לראשונה על שיגור מוצלח של טיל בליסטי בין יבשתי מסוג Hwasong-14. הטיל טס במשך 39 דקות והגיע לגובה של 2,802 קילומטרים. ממשלת ארצות הברית סיווגה את הניסוי כהתקדמות גדולה בדרך להשגת נשק גרעיני שמסוגל לפגוע בארצות הברית. קוריאה הצפונית טענה שביכולתה לפגוע בכל מקום בעולם. לפי תוצאות הניסוי, הטיל ששוגר מסוגל לפגוע באלסקה אם ישוגר במסלול מתאים. ב-28 ביולי קוריאה הצפונית ביצעה ניסוי נוסף בטיל Hwasong-14 שהגיע לגובה 3,700 קילומטר. לפי תוצאות הניסוי, ערים מרכזיות כגון לוס אנג'לס, דנבר, שיקגו, בוסטון וניו יורק, נמצאות בטווח הטילים של קוריאה הצפונית.

הסלמה רטורית ואיומים מפני מתקפה צבאית

ב-8 באוגוסט 2017 פרסם הוושינגטון פוסט שקוריאה הצפונית הצליחה לבנות ראשי נפץ גרעיניים קטנים מספיק להרכבה על טילים בליסטיים ארוכי טווח. באותו יום הזהיר נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את קוריאה הצפונית ואמר שאיומיהם ייענו ב"אש, זעם ועוצמה שהעולם לא ראה מעודו". ב-10 באוגוסט דיווחה סוכנות הידיעות הרשמית של קוריאה הצפונית שהנהגת קוריאה הצפונית שוקלת לתקוף באי גואם שבשליטת ארצות הברית, באמצעות טילים בליסטיים, בתגובה לדברי טראמפ. בהמשך חודש אוגוסט ביצעו ארצות הברית וקוריאה הדרומית תרגיל צבאי משותף רחב היקף בו השתתפו למעלה מ-15 אלף חיילים אמריקאים. ב-25 באוגוסט קוריאה הצפונית ביצעה ניסוי נוסף בשלושה טילים בליסטיים ששיגורם כשל.
ב-29 באוגוסט 2017 קוריאה הצפונית שיגרה טיל בליסטי שחלף מעל העיר הוקאידו ביפן. בעקבות השיגור הופעלה מערכת אזעקה באזור הוקאידו וטוהוקו שקראה למיליוני תושבים יפנים לתפוס מחסה מפני מתקפת טילים. הצבא היפני לא יירט את הטיל. הניסוי עורר בהלה ברחבי יפן ביום השנה ה-107 לסיפוח קוריאה לתוך יפן. סוכנות הידיעות של קוריאה הצפונית הבהירה שהניסוי נועד "להוציא מדעתם את אזרחי יפן האכזריים ביום הדמים של ה-29 באוגוסט".
ב-3 בספטמבר 2017 ביצעה קוריאה הצפונית ניסוי גרעיני שישי. הניסוי גרם לרעידת אדמה בעוצמה 6.3 הגדולה מעל פי 10 מעוצמת הרעידה בניסוי הגרעיני הקודם. עוצמת הניסוי מוערכת בסביבות 130 קילוטון TNT, פי 10 מעוצמת הפצצה שהוטלה על הירושימה. קוריאה הצפונית טענה שביצעה ניסוי מוצלח בנשק תרמו-גרעיני. באותו יום אמר שר ההגנה האמריקאי, ג'יימס מאטיס, שארצות הברית תגיב לכל איום נגדה או נגד בנות בריתה ב"תגובה צבאית מאסיבית". הניסוי הגרעיני בהמשך לשיגור הטיל הבליסטי מעל יפן הביאו להחרפת הסנקציות של האומות המאוחדות נגד קוריאה הצפונית.
ב-14 בספטמבר קוריאה הצפונית איימה "להטביע" את יפן ו"להפוך את האמריקה לאפר". למחרת, שוגר טיל בליסטי לטווח בינוני סמוך לפיונגיאנג שחלף מעל הוקאידו, יפן. הטיל עבר 3,700 קילומטרים במהלך טיסה של 19 דקות. זהו המרחק הארוך ביותר שטיל ששוגר על ידי קוריאה הצפונית עבר מעל יפן.

הגברת הסנקציות מצד סין

מאז 2006 מועצת הביטחון של האומות המאוחדות אישררה מספר החלטות המטילות סנקציות כלכליות על קוריאה הצפונית. עם זאת, המסחר בין קוריאה הצפונית לסין נמשך מאז ועד פברואר 2017, והיווה כ-90% מהמסחר הבינלאומי של קוריאה הצפונית. בפברואר 2017, לאחר ההתגברות בניסויים בטילים בליסטיים, סין הודיעה שתציית להחלטה 2321 של מועצת הביטחון מספטמבר 2016, ותעצור את כל ייבוא הפחם מקוריאה הצפונית, המהווה עיקר הייצוא של קוריאה הצפונית. סין הביעה התנגדות להטלת סנקציות כלכליות נוספות שעלולות לפגוע בחברות סיניות שעושות עסקים עם קוריאה הצפונית.
בעוד סין מתייחסת למסחר שלה עם קוריאה הצפונית ולאיום הקוריאני על ארצות הברית כאל נושאים נפרדים, בחודש ספטמבר 2017 הבית הלבן הודיע כי בעקבות ההסלמה בין קוריאה הצפונית לארצות הברית, נשיא ארצות הברית טראמפ ונשיא סין שי סיכמו להפעיל "לחץ מקסימלי" על קוריאה הצפונית באמצעות "אכיפה נמרצת" של החלטות מועצת הביטחון המטילות סנקציות כלכליות על קוריאה הצפונית.

נאום טראמפ בעצרת האומות המאוחדות

ב-19 בספטמבר נאם לראשונה נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ בעצרת הכללית של האו"ם ואמר שארצות הברית תיאלץ להגן על עצמה, לא תהיה לה ברירה אלא להשמיד טוטאלית את קוריאה הצפונית. ב-20 בספטמבר הורה טראמפ באמצעות צו מנהלי להחריף את הסנקציות האמריקאיות על קוריאה הצפונית. בתגובה, רי יונג-הו, שר החוץ של קוריאה הצפונית, כינה את טראמפ "כלב נובח" ואמר שקוריאה הצפונית שוקלת לבצע ניסוי בפצצת מימן באוקיינוס השקט. ב-24 בספטמבר טראמפ צייץ בחשבון הטוויטר שלו ששר החוץ של קוריאה הצפונית ושליט המדינה קים ג'ונג-און "לא יהיו עוד זמן לרב" אם ימשיכו לחזור על האמירות המאיימות שלהם. שר החוץ של קוריאה הצפונית האשים את טראמפ בהכרזת מלחמה. הבית הלבן הגיב ואמר שארצות הברית לא הכריזה מלחמה על קוריאה הצפונית.

ניסוי שלישי בשיגור טיל בליסטי בין-יבשתי

ב-20 בנובמבר 2017, דונלד טראמפ הכריז על החזרת קוריאה הצפונית לרשימת המדינות המממנות טרור. קוריאה הצפונית קראה למהלך "פרובוקציה רצינית".
שבוע לאחר מכן, ב-28 בנובמבר, ביצע קוריאה הצפונית שיגור שלישי של טיל בליסטי בין-יבשתי. הטיל ששוגר הוא טיל חדש מסוג הוואסונג-15 המורכב לפי הערכות מומחים מרכיבים של הטיל הוואסונג-14. הטיל הגיע לגובה שיא של 4,500 קילומטרים והתפרק לשלושה חלקים שנפלו בים יפן במים הכלכליים של יפן. לפי הערכת הפנטגון, במידה והטיל ישוגר במסלול שאיננו מוגבה, יוכל הטיל לפגוע בכל נקודה בשטחי ארצות הברית.