google/wiki40b huggingface dataset:
המנון תימן

הרפובליקה המאוחדת הוא השם של ההמנון הלאומי של תימן. ההמנון נכתב על ידי עבדאללה אל-ווהאב נעמאן והולחן על ידי איוב טארש. ההמנון היה בתחילה שייך לדרום תימן. בשנת 1990, כשחל המיזוג בין הצפון לדרום, הפך ההמנון להמנון הלאומי של תימן המאוחדת.

מילות ההמנון

رددي أيتها الدنيا نشيدي

ردديه و أعيدي و أعيدي

و اذكري في فرحتي كل شهيد

و امنحيه حللاً من ضوء عيدي

رددي أيتها الدنيا نشيدي

عشت إيماني و حبي أممياً

و مسيري فوق دربي عربياً

و سيبقى نبض قلبي يمنياً

لن ترى الدنيا من بعدي وصياً

תעתיק

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Raddidihi Wa a'idi Wa aidi

Wa 'Dhkuri Fi Farhati Kulla Shahidi

Wa 'Mnahihi Hullalan Min Daw'i Idi

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Ya Biladi, Nahnu Abna'u Wa Ahfadu Rijalik

Sawfa Nahmi Kulla Ma Bayna Yadayna Min Jalalik

Wa Sayabqa Khalida 'D-daw'i 'Ala Kulli 'El-masalik

Kullu Sakhrin Fi Jibalik, Kullu Dharrati Rimalik

Kullu Anda'i Dilalik, Milkuna

Innaha Milku Amanina 'L-kabirah, Haqqana

Ja'a Min Amjadi Madiki 'L-muthirah

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Wahdati, Wahdati, Ya Nashidan Ra'i'an Yamla'u Nafsi

Anti Ahdun 'Aliqun Fi Kulli Dhimmah

Rayati, Rayati, Ya Nasijan Hiktahu Min Kulli Shamsi

Ukhludi Khafiqatan Fi Kulli Qimmah

Ummati, Ummati, Imnahini 'L-ba'sa Ya Masdari Ba'si

Wa 'Dhkhurini Laki Ya Akrama Ummah

'Ishtu Imani Wa Hubbi Sarmadiyya

Wa Masiri Fawqa Darbi 'Arabiyya

'Ishtu Imani Wa Hubbi Sarmadiyya

Wa Masiri Fawqa Darbi 'Arabiyya

Wa Sayabqa Nabdu Qalbi Yamaniyya

Lan Tara 'D-dunya Ala Ardi Wasiyya.

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Raddidihi Wa a'idi Wa aidi

Wa 'Dhkuri Fi Farhati Kulla Shahidi

Wa 'Mnahihi Hullalan Min Daw'i Idi

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

Raddidi Ayyatuha 'D-dunya Nashidi

תרגום

הוי עולם, חזור אחר שירי.

חזור עליו שוב ושוב.

זכור באמצעות צהלתי כל קדוש מעונה.

עטוף אותו בזוהר הפסטיבל שלנו.

הוי עולם, חזור אחר שירי.

הוי עולם, חזור אחר שירי.

הוי ארצי, אנו בנים ונכדים של גבריך.

אנו נגן על הוד מלכותך בידינו.

אורך יהיה נצחי בכל מקום

כל סלע בהריך, כל אטום באדמתך

מימיך הם המכרה שלנו.

הם שם עבור משאלותינו והם זכותנו.

הם הגיעו מתהילת העבר שלך.

הוי עולם, חזור אחר שירי.

הוי עולם, חזור אחר שירי.

אחדותי, הוי שיר נפלא מלאני

ההבטחה שבתגובתנו

דגלי, הוי בד נעוץ

התנוסס לנצח מכל פסגה

אומתי, תני לי כוח, הוי מקור של כוח

שמריני עבורך, אומה יקרה

באמונה ובאהבה אני חלק מהאנושות.

ערבי אנוכי כל חיי.

ליבי פועם בסינכרון עם תימן.

אף זר לא ישלוט על תימן.

הוי עולם, חזור אחר שירי.

חזור עליו שוב ושוב.

זכור באמצעות צהלתי כל קדוש מעונה.

עטוף אותו בזוהר הפסטיבל שלנו.

הוי עולם, חזור אחר שירי.

הוי עולם, חזור אחר שירי.
חזקיה די סילוה

ביוגרפיה

נולד בליוורנו, איטליה. בהיותו כבן 20 עלה לארץ והתיישב בירושלים. במהלך התקופה הקצרה מעלייתו עד לנישואיו, חתם על תקנה שנהגתה על ידי חכמי ירושלים כדי למגר את הרווקות המאוחרת ועיקרה היה שכל בחור שהגיע לגיל 20 ולא נישא - חייב לגלות מהעיר. הרב עצמו היה רווק ולכן כיבד את התקנה וגלה זמנית מהעיר. בגיל 22 נשא לאישה את בתו של רבי רפאל מרדכי מלכי, חמיו של רבי משה חגיז, ואחותו של רבי עזרא מלכי (בעל "שמן למאור" על בעל המאור ו"מלכי בקודש" על הרמב"ם). בנו דוד די סילוא היה רופא בירושלים.
בשנים שלאחר נישואיו עמל בתורה יומם ולילה והתעמק בהלכה. ידוע שלמד אצל רבי שלמה קוסטא ורבי יהודה שארף במצרים, ואצל רבי משה גלנטי בירושלים. לאחר פטירת גלנטי התמנה לראש ישיבה במקומו, עוד לפני הגיעו לגיל 30. בין השנים 1688–1692 נסע בשליחות לאירופה וידוע ששהה באמסטרדם, שם סיים לכתוב את ספרו. במוזיאון ישראל בירושלים ישנו דיוקן אנונימי מאת צייר בן המאה ה-17 המתאר את די סילוה. התפרסם בשל ספרו "פרי חדש" על השולחן ערוך. חיבר גם ספר בשם מים חיים - חידושים על הרמב"ם, ושו"ת. היה בקיא גם בקבלה.
בשובו משליחותו למצרים התמנה לרבה של ירושלים, מ-1694 ועד למותו. מתלמידיו: רבי יצחק הכהן רפפורט, מחבר ספר "בתי כהונה", ורבי שלמה אלגאזי (השני) רבה של מצרים. נפטר בגיל 39 בלבד. נקבר בבית הקברות בהר הזיתים. בשכונת זיכרון משה בירושלים, קיים רחוב על שם ספרו "פרי חדש".

ספרו "פרי חדש"

הספר מקיף את החלקים אורח חיים ויורה דעה, ופירוש לתשעה סימנים באבן העזר שנקטעו בתחילתם ובסופם. החלק על יורה דעה יצא לאור בחיי המחבר (אמסטרדם תנ"ב), ואילו החלק על אורח חיים ואבן העזר יצא לאור על ידי בנו, דוד, לאחר פטירתו. חלק גדול מהספר על חלק אורח חיים נקבר עמו בטעות ביחד עם כתבי קבלה שלו.
ספרו מתאפיין בגישה מקורית מאד, הבוחנת את דברי הפוסקים שקדמו לו באופן ביקורתי לאור דברי התלמוד, ללא משוא פנים. יש דמיון מסוים בין גישתו כפוסק לבין זו של הגר"א, ובפרטי הלכה רבים יש התאמה בין דעותיהם. הספר זכה להסכמותיהם של רבני דורו בירושלים, חברון ואמסטרדם, אולם עצמאותו וסגנונו עוררו גם ביקורת.
בשו"ת גינת ורדים לר' אברהם בן מרדכי הלוי ממצרים מובא כי כאשר הגיע הספר פרי חדש למצרים "עברו מעברה על מקצת דבריו ומצאו ששלח רסן לשונו לדבר תועה על גדולי ישראל אשר מימיהם אנו שותים", ולפיכך החליטו חכמי מצרים להחרים "שלא יקרא שום אדם בספר הלז, לא קריאת עראי ולא קריאת קבע", אך את ר' חזקיה עצמו החליטו שלא להחרים בשל גדולתו בתורה. המחבר דן האם ניתן להתיר חרם זה לאחר מותו של ר' חזקיה ומסקנתו שדי בכך שבית הדין שאסר על קריאת הספר יתיר את החרם ובכך יהיה מותר לעיין בו. אמנם תלמידו של הפרי חדש, ר' שלמה אלגאזי נתמנה לרבה של מצרים והיה שם רב במשך ארבעים וחמש שנים, וכל הוראותיו היו כדעת רבו.
בדורות מאוחרים יותר התקבל הספר ללא עוררין, אף נדפסו ליקוטים מדבריו ברוב מהדורות השולחן ערוך, והוא משמש כיום כאחד מספרי היסוד בפסיקת הלכה. רבי חיים בן עטר כתב את ספרו פרי תואר ליישב את תמיהות הפרי חדש על הפוסקים בחלק יורה דעה.
קונסטנטי גורסקי

ילדותו ושנות לימודיו

קונסטנטי אנטוני גורסקי נולד בלידא, אז בפלך וילנה של האימפריה הרוסית, בשנת 1859 במשפחה של ציפריאן גורסקי ואמיליה, בת לבית שירבינסקי. גדל במיוחד על אחוזה של המשפחה ביישוב נדז'צ'ה (Nadrzecze). גם ילדים אחרים במשפחה קיבלו חינוך מוזיקלי. האח הבכור, יאן ניגן בצ'לו, והופיע בקונצרטים בארצות הברית וברוסיה, האחות יאדוויגה ניגנה בפסנתר. אולם קונסטנטי היה המוכשר בין אחיו.
גורסקי למד בהורדנה, ואחר כך בגימנסיה מס. 1 לפילולוגיה בווילנה. את הכשרתו המוזיקלית רכש בעיקר בוורשה במכון למוזיקה של אחד מתלמידיו של פגניני, בשם אפולינארי קונצקי, ואחר כך באקדמיה למוזיקה בסנט פטרבורג. בשנת 1881, בפטרסבורג, בסיום לימודי הכינור בכיתתו של הכנר והמורה הידוע לאופולד אאואר, זכה גורסקי במדליית הכסף הגדולה של המוסד והתואר "אמן חופשי".
כעבור שנה סיים גם לימודי הלחנה ותזמור אצל רימסקי קורסקוב.

פעילותו המוזיקלית

בשנת 1890 יצא גורסקי לנדודים שנמשכו 8 שנים ברחבי רוסיה וגאורגיה, כשהתעכב בעיקר בפנזה, בסרטוב וטביליסי. בגיל 29 התיישב בעיר חרקוב שבאוקראינה, שבה נשאר 29 שנה. בחרקוב השקיע מאמצים רבים בעבודתו כמורה במכללה למוזיקה המקומית, בפעילותו הציבורית כאחד המייסדים של "הבית הפולני" (בית התרבות הפולנית) בעיר, וככנר וירטואוז וכמנצח. ניצח על התזמורת הסימפונית מחקרוב, על מקהלות כנסייתיות ופולניות שהקים.
פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי העריך את גורסקי כאחד המבצעיו הטובים ביותר של הקונצ'רטו שלו לכינור.
בעקבות מהפכת אוקטובר ואירועי המלחמה האזרחית, העדיף גורסקי להעביר את מגוריו לפולין העצמאית שקמה בתחייה. קודם התגורר בוורשה, בה עבד כמקליט בבתי הקולנוע "קולוסאום" ו"וודביל", אחר כך התיישב בפוזנן, בה הועסק כקונצרטמייסטר של תזמורת התיאטרון הגדול ע"ש סטניסלב מוניושקו.
אחרי מותו בשנת 1924, בוצעו רבות מיצירותיו, כולל האופרה "מארגר" (בשנת 1927), "מיסה סולמניס במי במול מז'ור" (Missa solemnis Es-dur) (בביצוע המקהלה ע"ש מוניושקו בפוזנן), הפואמה הסימפונית "מעגל הקסמים" והפנטזיה לעוגב בפה מינור.
היצירה האחרונה לעוגב בוצעה לראשונה בשנת 1920 על ידי אנטוני קארנשבסקי בקונצרט של פילהרמונית הוורשאית ושלוש שנים מאוחר יותר, על ידי פליקס נובוביאיסקי, בחגיגות לזכרו של קופרניק באוניברסיטת פוזנן.
מרדכי זר

ביוגרפיה

נולד במשהד שבאיראן, צאצא למשפחת אנוסים מפרס (אנוסי משהד). בפרס עבדה המשפחה במשך דורות בעבודות, שכללו שימוש בחוטי זהב. על שם מלאכה זו נקראה המשפחה: 'זַר', שבפרסית פירושו חוטי זהב. עלה לארץ ישראל בשנת 1935. בשנותיו הראשונות בישראל עבד בבניין ובסלילת כבישים. בשנת 1942 עבר לעבוד בלשכת העבודה של הסתדרות העובדים הכללית.
בשנת 1946 מונה זר למנהל המחלקה לעדות המזרח בהסתדרות בירושלים. לאחר מכן, בהיותו חבר מועצת פועלי ירושלים, נבחר למנהל המחלקה לתרבות של המועצה. ביולי 1962 נבחר לחבר מזכירות המועצה.
במקביל עסק בפעילות ציבורית ונבחר לשמש יו"ר ועד העדה הספרדית בעיר ונשיא התאחדות עולי פרס בישראל. בשנת 1949 הוא הציע להקים ארגון של בני עדות המזרח בתוך מפא"י. בשנים 1955–1965 כיהן כחבר מועצת עיריית ירושלים. בשנים 1960-1963 היה יו"ר ועדת התחבורה העירונית.
זר הוצב במקום ה-46 ברשימת מפא"י לכנסת הרביעית ונכנס לכנסת לאחר שמפא"י הפתיעה וקבלה 47 מנדטים. לקראת הבחירות לכנסת החמישית הוצב במקום ה-45 ברשימת מפא"י, אולם ירידה בכוחה של מפא"י הביא לכך שלא נבחר לכנסת. לאור זאת, ניסה זר להתמנות לסגן ראש עיריית ירושלים בשכר, אך ללא הצלחה. בשנת 1963 שב זר לכנסת בעקבות פטירתו של עמי אסף. סך כהונתו בכנסת כ-12 שנים (1959–1961, 1963–1973), במהלכן היה חבר ועדת הכנסת וועדת הפנים. בכנסת הרביעית היה חבר ועדת החינוך והתרבות ובכנסות לאחריה חבר ועדת העבודה והרווחה. בכנסת השביעית נבחר לסגן יושב ראש הכנסת.
ביוני 1960 קבע המוסד לביקורת של מפא"י שזר שגה בטעות חמורה על שסיפר לעיתונאים פרטים על סכסוכים בתוך המפלגה.
הוא אביהם של השחקן דודו זר מפרפר נחמד וגידי זר מצוות הווי פיקוד הצפון. קרוב משפחתו הוא סוחר הקרקעות איש השומרון משה זר.
רחוב בשכונת פסגת זאב בירושלים נקרא על שמו.
תום אלמדון

קריירה

אלמדון התחיל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי חיפה, וב-6 בינואר 2001 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במסגרת גביע הטוטו. בעונת 2002/2003 הועלה לסגל קבוצה הבוגרת, כשוער המחליף של ניר דוידוביץ' ודודו אוואט. לאחר עזיבת אוואט נותר אלמדון בתור השוער השני של חיפה, ומיעט לקבל דקות משחק.
במקביל שימש אלמדון כשוער הנבחרת הצעירה של ישראל ואף פתח בשער הנבחרת באליפות אירופה לנבחרות צעירות בשנת 2007. בסך הכל רשם אלמדון 29 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
בינואר 2008 הושאל אלמדון להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית, ועמה ירד בתום העונה לליגה ארצית. בעונת 2008/2009 הושאל אלמדון למכבי אחי נצרת. בינואר 2010 הושאל עד לתום העונה להכח עמידר רמת גן. בינואר 2011 הושאל שוב למכבי אחי נצרת.
באוגוסט 2011 חתם אלמדון בקבוצת בני יהודה תל אביב, שם שימש כשוער מחליף לדלה איינוגבה. אלמדון שיחק שלוש שנים בבני יהודה, במדיה רשם שלוש הופעות בכל המסגרות, ובתום עונת 2013/2014 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-19 ביוני 2014 חתם אלמדון לשנתיים בהפועל תל אביב. ב-24 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 0-1 במשחק הגומלין מול אסטנה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, בו הודחה הקבוצה לאחר הפסד 3-0 במשחק הראשון. ב-22 בנובמבר נכנס כמחליף להופעת הבכורה שלו בליגה במדי הפועל תל אביב, בעקבות פציעתו של דני עמוס בניצחון 2-3 על הפועל באר שבע, ולאחר מכן פתח בהרכב הקבוצה בשלושת המשחקים הבאים. במרץ 2015 חזר להרכב הקבוצה בעקבות עזיבתו של עמוס ופציעתו של אפולה אדל, ושימש כשוער הראשון של הפועל תל אביב עד סיום עונת 2014/2015.
בקיץ 2015 חתם אלמדון בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, בקיץ 2016 חתם אלמדון בצעירי כפר כנא שעלתה לליגה א'. ב-2 בנובמבר 2016 חתם במכבי צור שלום מאותה הליגה, במדיה שיחק שנה וחצי עד שבשנת 2018 פרש ממשחק פעיל.
צדוק מלכה

קריירה כשחקן

צדוק מלכה גדל במחלקת הילדים של מכבי חיפה ולאחר מכן כיכב בקבוצת הנערים של הקבוצה.
בשנת 1983 עלה לקבוצת הבוגרים של מכבי חיפה, בעונת הבכורה הבקיע 7 שערים (שיא בקבוצה לשחקן בית בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת) וזכה עמה באליפות הראשונה של הקבוצה.
שנה לאחר מכן, בעונתו השנייה בקבוצה, זכתה מכבי חיפה באליפות שנייה ברציפות. צדוק כבש מעט שערים אך היה זה שכבש את שער הניצחון במשחק מול מכבי יבנה במחזור ה-28 (1-0 בסיום) והביא את הסיכוי לזכייה באליפות שני מחזורים לסיום הליגה. כמו כן באותה עונה זומן לנבחרת העתודה אך הספיק לשחק משחק אחד מול נבחרת יוון ולאחר שחלה הודח מהסגל.
בעונתו השלישית במכבי חיפה הבקיע רק שער אחד במשחק מול מכבי נתניה. לאחר שלא קיבל דקות משחק עבר באמצע העונה למכבי יפו, גם שם הבקיע רק שער אחד.
בעונת 1987/88 ביקש לעבור להפועל חיפה אך הנהלת מכבי חיפה הטילה וטו על המעבר.
עונה לאחר מכן התמנה אמציה לבקוביץ' כמאמנה של מכבי חיפה ובחר לתת למלכה ניסיון נוסף, באותה עונה שיחק בתפקיד קשר תוקף והוא היה שותף לאליפות השלישית של הקבוצה.
ב-1990 עזב את מכבי חיפה ועבר לשחק במכבי חולון לתקופה קצרה עד שהחליט לפרוש בגיל 28.

קריירת אימון

בשנת 1992, לאחר שפרש ממשחק פעיל, החל את קריירת האימון והתמנה למאמן הקבוצה הצעירה של מכבי חיפה (טרום א'), הוא נשאר בתפקידו עשר שנים ותחתיו זכתה הקבוצה בשבע אליפויות וגביע. לאחר מכן, בשנת 2002 אימן את קבוצת הנערים מכבי "יואל" חיפה (נערים א') אשר זכתה בגביע ובאליפות ולא הפסידה אף משחק. בין השחקנים שאימן באותה שנה נמנו ליאור רפאלוב, מור ממן ועדן בן בסט. בשנת 2003 מונה למאמן קבוצת הנוער מכבי "שמואל" חיפה והחליף בתפקיד את רוני לוי.
תחת הדרכתו ניצחה קבוצת הנוער של מכבי חיפה את היריבה מכבי תל אביב בתוצאה 8:0.
בשנת 2007 מונה לעוזרו של ראובן עטר שאימן את מכבי נתניה באותה שנה. הוא המשיך ללוות את עטר כעוזרו בשנים לאחר מכן. בשנת 2012 כאשר מונה ראובן עטר לאמן את מכבי חיפה הגיע גם מלכה כעוזר מאמן הקבוצה אך עזב לאחר מספר חודשים עם פיטוריו של עטר מהקבוצה.
בשנת 2013 מונה לראשונה כמאמן קבוצת בוגרים כאשר החל לאמן את עירוני קריית אתא ששיחקה בליגה א' באותה שנה. בשנת 2014 סיים את תפקידו בקבוצה.
בשנת 2017 חזר להיות עוזרו של ראובן עטר כשזה מונה כמאמנה של הקבוצה הפועל עפולה, עוד באותה שנה עבר יחד עם עטר כעוזר מאמן מ.ס. אשדוד ובהמשך השנה עזב את הקבוצה יחד עם עטר שפוטר לאחר שרשרת הפסדים.
פרומתיום

מקור השם

נקרא על שם פרומתאוס, הענק שעל-פי המיתולוגיה היוונית הביא את האש לבני האדם.

תכונות

פרומתיום קיים בשתי צורות אלטרופיות ומלחיו פולטים אור בחשכה בעקבות דעיכה רדיואקטיבית. נוסף על כך, אין לפרומתיום איזוטופים יציבים.

היסטוריה

ב-1902 נחזה קיומו של פרומתיום על ידי בוהסלב בראונר (Bohuslav Brauner) וב-1914 אושר על ידי הנרי מוזלי (Henry Moseley). במשך השנים טענו מספר קבוצות שהצליחו להפיק פרומתיום, אך טענות אלו לא אושרו בעקבות הקושי בהפרדתו מיסודות אחרים. 

קיומו של פרומתיום הוכח סופית ב-1945 כאשר מרינסקי (Jacob A. Marinsky), גלנדנין (Lawrence E. Glendenin) וצ'ארלס קורייל (Charles D. Coryell) הפיקו אותו בזמן אנליזת תוצרי לוואי של דעיכת אורניום. צוות המחקר היה עסוק מדי במחקר צבאי בזמן מלחמת העולם השנייה ולכן לא דיווח על הממצא עד 1947.
כיום מופק פרומתיום מתוצרי לוואי של דעיכת אורניום. כמו כן, ניתן להפיקו על ידי הפצצת ¹⁴⁶Nd בנייטרונים. בתהליך זה הופך ¹⁴⁶Nd ל-¹⁴⁷Nd ומתפרק התפרקות בטא ל-¹⁴⁷Pm (בעל זמן מחצית חיים של 11 ימים).

צורה בטבע

פרומתיום לא מופיע באופן טבעי על כדור הארץ, אך הספקטרום שלו נצפה במספר כוכבים.

אמצעי זהירות

פרומתיום מצריך טיפול זהיר, מכיוון שהוא חומר רדיואקטיבי ובזמן התפרקות בטא עלול לפלוט קרני רנטגן.
מולקולה דו-אטומית

מולקולות דו-אטומיות הן מולקולות המורכבות משני אטומים. מולקולה דו-אטומית מורכבת משני אטומים של שני יסודות שונים, או שני אטומים של אותו היסוד, כמו במקרה של המולקולה הדו-אטומית של גז המימן. 
המולקולות הדו-אטומיות הנפוצות בטבע הן: מולקולת מימן H₂, מולקולת חנקן N₂, מולקולת חמצן O₂, חנקן חמצני ופחמן חד-חמצני (CO). למעשה, כל היסודות שמופיעים בטמפרטורת החדר במצב גזי, פרט לגזים האצילים, צורתם היציבה היא של מולקולה דו-אטומית: H₂, N₂, O₂, F₂, Cl₂, Br₂ ו-I₂. רוב היסודות האחרים, שמופיעים בטמפרטורת החדר במצב מוצק, כאשר מעלים את הטמפרטורה עד אשר הם מתאיידים, יופיעו במצב הגזי לראשונה כמולקולה דו-אטומית, אך בטמפרטורה גבוהה מספיק ייפרדו לגז חד אטומי.
מולקולות דו-אטומיות מתאפיינות בכך שיש להן אופן תנודה ויברציוני אחד, ושני אופני רוטציונים.
תערובת

תערובת היא מערכת של שניים או יותר חומרים שונים: יסודות, תרכובות או שניהם יחד, המקיימים ביניהם אך ורק קשרים בין-מולקולריים (להבדיל מבין אטומיים) ובכך שומרים על תכונותיהם הכימיות והפיזיקליות. דוגמה לתערובת היא מים ושמן שעורבבו יחדיו.
תרכובת גם היא מורכבת מחומרים שונים, אך הללו קשורים ביניהם בקשרים תוך-מולקולריים, דבר המקנה לתרכובת תכונות עצמאיות משלה, אשר בדרך כלל שונות מאוד מהתכונות של החומרים המרכיבים אותה.
ישנם שני סוגים של תערובות: תערובת הומוגנית (אחידה) ותערובת הטרוגנית (לא אחידה). תערובת הומוגנית היא תערובת שבה אי אפשר להבחין בין מרכיבי התערובת, גם מבעד למיקרוסקופ אופטי; תערובת הומוגנית נקראת גם בשם תמיסה, לדוגמה: סגסוגת. בתערובת הטרוגנית ניתן להבדיל בין מרכיבי התערובת; לדוגמה: בוץ, בו ניתן להבחין בגרגירי החול ומים. קיימות גם תערובות הומוגנית שלא ניתן להבחין בין מרכיבי התערובות מחמת קוטנם, אולם ניתן להבחין בהם באמצעים אופטיים. תערובות אלו מכונות תערובות קולואידיות.
לתערובות יש שמות שונים לפי מצבי הצבירה של החומרים בהן. תחליב הוא תערובת דמוית חלב, של נוזל שומני בנוזל המתערבב במים בקלות. סוג זה של תערובת נוטה להיפרד בקלות. החלב התעשייתי, להבדיל מחלב ישירות מן הפרה, עובר תהליך המגון אשר מיועד לאחד את מרכיבי החלב לידי תערובת אחידה. לאחר הקפאה עשוי החלב להיפרד למרכיביו.
תרחיף הוא תערובת של אבקה בנוזל. תרופות ילדים רבות (סירופים) משווקות באופן זה. גם סוג זה של תערובת נוטה להיפרד, ודרוש ניעור לפני השימוש בתרופה.
הסגסוגת היא תערובת מתכות, אשר אינה נוטה להיפרד בנקל. אטומי כל מתכת מסודרים עדיין בגרעינים שלמים בתוך הסגסוגת. גרעיני המתכת מהווים גבישים זעירים, שבתוכם דומה מבנה המתכת למבנה הרגיל שלה, כאשר היא טהורה. אך הגרעינים משולבים אלה באלה במבנה חזק ויציב.
גארי קלארק

ביוגרפיה

את קריירת הפוטבול החל קלארק במכללת ג'יימס מדיסון שם שיחק כתופס וכמחזיר בעיטות ההרחקה. ב-1983 סיים את לימודיו במכללה והיה לשחקן היחיד בתולדות המכללה שחולצתו הופרשה. לאחר המכללה עבר קלארק לשחק עבור ג'קסונוויל בולס מליגת ה-USFL שם שיחק שתי עונות. בדראפט המשלים של 1984 נבחר על ידי הרדסקינס תמורת בחירת סיבוב שני. ברדסקינס היה חלק משלישית התופסים (יחד עם ארט מונק וריקי סנדרס) שכונו ה"פלוגה". "הפלוגה" הפכו לשלישית התופסים הראשונים בהיסטורית ה-NFL שעברו את רף 1,000 יארדים כוללים בתפיסה. ב-1993 עבר קלארק לשחק עבור אריזונה קרדינלס שם שיחק עד 1994. ב-1995 שיחק במיאמי דולפינס ולאחריה פרש. קלארק נבחר לאחד מ-70 השחקנים הגדולים של הרדסקינס.
ג'יימס ואט

המצאותיו של ואט

המצאת מנוע הקיטור הייתה הכוח המניע למהפכה התעשייתית, ויש הטוענים שהייתה קרש הקפיצה של התעשייה אל עבר העידן המודרני – גורם מסייע לקידום התעשייה בעולם המודרני. על שמו של ואט נקראת יחידת ההספק – ואט.
ואט החל לפתח את המצאתו בשנות ה-60 של המאה ה-18, אך רק אחרי 1784 הושלמה התקנת המנוע הסיבובי הראשון, והוא החל לפעול במפעלי טוויה ברחבי אירופה. בשנת 1790 השתמשו מפעלים בודדים בכוח הקיטור, אך ב-1800 כבר ייצר ואט כ-500 מנועים כאלה, והם נחטפו על ידי בעלי המפעלים. 
ב-1765 הכניס ואט שיפור יסודי למכונת הקיטור של ניוקומן. השיפור הפחית את מחיר השימוש בכוח הקיטור ב-75%. על המצאה זו רשם פטנט ב-1769.
ב-1774 הקים ואט ביחד עם המהנדס והתעשיין מתיו בולטון בית חרושת למכונות קיטור בברמינגהאם. במהלך עשר השנים הבאות הוסיף ואט לשפר את מכונתו על ידי המצאות נוספות שגם הם נרשמו כפטנטים בחצי הראשון של שנות ה-80 של המאה ה-18.
המכונות של ואט מבוססות על שימוש בקיטור בלחץ נמוך, כי הוא התנגד לשימוש בלחץ גבוה. בנוסף, הוא המציא מתקן להעתקת פסלים. ואט עסק גם במחקר כימי ועמד (במעורפל) על הרכבם של המים.
מכונת הקיטור של ואט, שנתקבלה עד מהרה בכל מקום, הייתה מן הגורמים הטכניים המכריעים במהפכה התעשייתית בסוף המאה ה-18 ומן המכשירים והמתקנים העיקריים של אספקת כוח לתעשייה במהלך כמה דורות.
ואט ומתיו בולטון מונצחים על שטרות 50 לירות שטרלינג, שהונפקו בשנת 2010.
צדוק הכהן מלובלין

תורה שבעל פה

המושג תורה שבעל פה הוא ציר שסביבו סובבת כל הגותו של רבי צדוק. הוא תפס את התורה שבעל פה כצורך הכרחי שדרכו ניתן לממש את רצון האל בעולם. משמעותה של המסירה שבעל פה היא שהתורה אינה מציגה רעיון סטטי אלא היא מתפתחת  על ידי חכמי התורה בהתאם לצרכיו הרוחניים של כל דור. התורה שבעל פה אינה יצירתם של חז"ל, לפי תפיסתו של רבי צדוק, אלא היא מלווה את תורת ישראל מזמן נתינתה. לפי התפיסה הזו, התורה אינה שלמות אלא השתלמות; יש תכלית לתורה והיא להביא את העולם בכל רגע למצב טוב יותר ממצבו הנוכחי. התפיסה הזו מונחת כיסוד לדרושים רבים בספר "פרי צדיק".
הצורך בתורה שבעל פה נובע מכך שישנם רעיונות רבים שבתוכם גרעין של אמת, אך לא כל הזמנים כשרים לקבלתם. התורה שבעל פה למעשה היא פעולה של חכמים, שבמהלכה נבחן כל רעיון בהתאם להקשרו ולזמנו. רעיונות שאינם הולמים את צורכי הדור נדחים לזמן מאוחר יותר. תפיסה זו מביאה לעמדה רדיקלית שלפיה הטוב והרע אינם מוחלטים אלא תלויי הקשר. דבר שנתפס כרע בדור אחד עשוי להפוך לטוב בדור אחר. דוגמה לכך מביא רבי צדוק מקורח שטען לדמוקרטיזציה של הקדושה ורצה לבטל את מעמד הכוהנים. לדעת רבי צדוק, קורח צדק בדרישתו, אלא שהעולם לא היה כשיר לכך בימיו. אולם אין זה אומר שעמדתו של קורח נדחית לתמיד; בימות המשיח תורתו של קורח תהיה הגישה השלטת ולכן לא יהיו מעמדות והבדלים בקדושתם של הבריות.
גישה זו מראה כי התורה איננה מציגה הלכה אידיאלית, אלא הלכה שמתאימה לזמן ולמקום ולכן היא עשויה להשתנות כשהתנאים משתנים.  רעיון דומה מציג רבי צדוק בפרשנותו למצווה על הקמת מקדש. לפי דברי רבי צדוק, מדובר במצווה שניתנה לאחר חטא העגל ויש בה צורך לתיקונו של חטא זה. "איננו מצפים רק לבית מקדש חומרי,שממוקם בשטח פיזי ומיוחד לעם ישראל, אלא  חובה על כל אחד בנוסף לבנות בית מקדש בלבו בכל מקום ובכל זמן."
חופני כהן

ביוגרפיה

כהן נולד בתל אביב, בנם הבכור של הזמרים שלמה כהן (שנודע בכינוי "סולימאן הגדול") ושרה כהן. אחיו הצעירים הם הזמרים פיני, יזהר וורדינה כהן. מגיל צעיר התלווה להופעות ולקומזיצים שארגנו הוריו, ומשם ספג את אהבתו לשירה. מאחר שהחל לשיר כמו אביו, כינויו היה "סולימאן הקטן".

קריירה

ב-1976 הופיע כהן בפסטיבל הזמר בסגנון עדות המזרח - "למנצח שיר מזמור", שם ביצע את שירם של אליעוז רבין וג'ו עמר "בת הזמן" (מוכר גם כ"כשהשמש עולה"). שיר זה, שהיה להיטו הראשון של כהן כסולן, זכה להצלחה רבה, וגרם לפרסומו העיקרי של כהן. לאחר מכן הקליט את השיר "בחיק הטבע" (מוכר גם כ"שיר המסטול" ובוצע במקור על ידי הנשמות הטהורות), והוציא את אלבום הבכורה שלו.
בשנת 1984 שיחק בתפקיד הראשי בסרט הקולנוע של חיים גיל, "כאסח", שם ביצע את יחד עם הזמר דקלון את שירו של אביהו מדינה, "לשיר בקול ערב", שזכה להצלחה רבה.
ב-1991 ביצע יחד עם כוכבה הררי דואט לשיר "רוצה רוצה", שהופיע באלבומה של הררי ומאוחר יותר גם באלבומו של כהן, "כולם אותו דבר", שיצא בשנת 1993. גם באלבום זה ביצע כהן את "בחיק הטבע", מחרוזת משירי החלונות הגבוהים ושני שירים שכתב והלחין ניסן פרידמן - "בלי עין הרע" ו"אל אל ישראל", ההמנון הרשמי של נבחרת ישראל בכדורגל. במשך שנים רבות שימש כהן כמנחה הטקסים שנערכו לפני משחקי הנבחרת, וכן משנת 1989 עד 2008, שר את ההמנון הלאומי, "התקווה", לפני תחילת המשחקים.
ב-1994 הקליט את השירים "בחולות" ו"טיול לילי" לאלבום "זמרת הארץ עם משפחת סולימאן הגדול", בו השתתפו גם הוריו ושלושת אחיו של כהן. בשנת 1997 ביצע יחד עם אורן חן את הדואט "ברכנו", ושנה לאחר מכן חידש את השיר "כבר עברו השנים" של זוהר ארגוב, לאלבום המחווה "חברים שרים זוהר", שהוקלט לזכרו של ארגוב.
בשנת 2015 זכה בפרס מפעל חיים מטעם אמ"י.

חיים אישיים

כהן נישא לדיאנה ב-1970 והתגרש ממנה ב-1982. לשניים נולדו בן ובת. ב-1992 נישא לסימה והתגרש ממנה ב-2004. לשניים נולדו שתי בנות.
בשנת 2017 עקב מחלת הסוכרת, עבר בהצלחה השתלת כליה, אך שפתות הקול שלו נפגעו בעקבות ההליכים הרפואיים שעבר.
קרב מגידו (המאה ה-15 לפנה"ס)

תוצאות

על פי המקורות המצריים הניצחון היה מוחץ ומושלם. בעקבות ניצחונו הקים תחותמס השלישי מערך מנהלי-שלטוני בכנען. הוא השאיר את השלטון הישיר על הערים בידי השליטים המקומיים, אולם מספר ערים הופקעו והוקמו בהם מרכזים שלטוניים ישירים של מצרים. העיר ששימשה כמרכז השלטון המצרי בכנען הייתה עזה, במקביל הופקעו ערים נוספות ביניהן: יפו, בית שאן, ינועם, כומידו בבקעת הלבנון, ובחוף הפיניקי צומור ואולזה.
בשנים שלאחר קרב מגידו ערך תחותמס 16 מסעות מלחמה נוספים לאזור הלבנט כמעט בכל שנה משנות מלכותו, ושמונה שנים לאחר הקרב, במהלך מסעו ה-6 של תחותמס, הצליח האחרון לכבוש את קדש שעל נהר האורונטס. על ידי החזרת ההגמוניה המצרית בלבנט, הגיעה האימפריה המצרית בימי תחותמס השלישי לשיאה.
אדווין אליס (משורר)

אדווין ג'ון אליס (1848 – 1916) היה משורר ומאייר בריטי. כיום הוא זכור בעיקר, בשל האוסף בן 3 הכרכים של יצירותיו של ויליאם בלייק, "עבודותיו של ויליאם בלייק: פואטיקה, סימבוליזם וביקורת", אשר אותן הוא ערך בשיתוף עם המשורר האירי ויליאם בטלר ייטס. אולם יש להדגיש שבימינו, מועברת ביקורת על עבודתם, מפאת מקצועיות לא מספקת ומפאת הנחות בסיס מוטעות, שאותן גיבשו המחברים מראש.

חייו

אליס היה בנו של אלכסנדר ג'ון אליס.הייתה לו ידידות ארוכת שנים עם ג'ון בטלר ייטס, איתו הוא חלק עניין באסתטיקה והחל מ-1869 הם גם ניהלו במשותף סטודיו לאמנות בלונדון, ברחוב ניומן. אך יחסיו עם אשתו של ג'ון, סוזאן, לא היו כשורה.
ב-1869, אליס הצטרף לקבוצת האמנים "האחווה" (The Brotherhood). במסגרת הקבוצה שיתף פעולה עם האמנים ג'ון טריבט נטלשיפ (John Trivett Nettleship) וסידני הול (Sydney Hall), גם הם מעריצים של בלייק, ובנוסף, ג'ון בטלר ייטס וג'ורג' וילסון (אמן סקוטי, שקיבל השראה מזרם האמנות הפרה-רפאליטי). אולם, יש לציין שהאמן סידני הול, עזב כבר בשלב מוקדם את הקבוצה.
בזמן שמשפחת ייטס עברה להתגורר בבדפורד פארק שבלונדון, דבר שהתרחש בשנת 1879, אליס  פגש בבן, ויליאם בטלר ייטס. החל מ-1888, ייטס יצר קשר חברי הדוק עם אליס. גולת הכותרת של קשר זה, הייתה עבודתם המשותפת, שהחלה ב-1889 והסתיימה ב-1893, על החיבור הפרשני ליצירותיו של ויליאם בלייק, "יצירותיו של ויליאם בלייק: שירה, סמליות וביקורת" (The Works of William Blake: Poetic, Symbolic and Critical, 1893). במסגרת עבודה זו, ייטס ואליס גילו תגלית טקסטואלית מרעישה, את כתב היד של יצירתו של בלייק, "ואלה, או ארבע הזואות". יצירה זו מעולם לא פורסמה על ידי בלייק, והם החליטו להוציאה לאור באופן מיידי. 
אליס לקח חלק בכנסים של קבוצת המשוררים, ריימרס קלאב, ותרם להם בכתיבתו חלק מאנתולוגיות השירה שלהם. ר.פ. פוסטר מתאר את יחסיו עם ויליאם בטלר ייטס כיחסים של שיתוף פעולה אמנותי. ייטס גמל לו על כך, כשהוא כלל אותו בחיבורו, "ספר אוקספורד לשירה מודרנית", 1892 - 1935, אוסף שירים מאת אמנים שהיו קרובים אישית לייטס. כמו כן, ייטס כלל ברשימת משוררים זו, אנשים אשר העניקו לו השראה אומנותית. 

משפחה

אליס היה נשוי לאישה גרמנייה, אשר נפטרה קרוב לשנת 1922.
קומת ביניים

קומת ביניים (באנגלית: Mezzanine) היא קומה  השוכנת בחלל גבוה בבניין, שחלקו מחולק לשתי קומות ושאינה תופסת את כל השטח האפשרי. קומת ביניים אינה נחשבת לאחת הקומות בבניין, ובדרך כלל אינה נחשבת בקביעת שטח רצפה מרבי.