עמותת הצלחה

פנייה לערכאות משפטיות

בשנת 2013 פנתה עמותת הצלחה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בבקשה לאישור תובענה ייצוגית נגד חברת התרופות פריגו בשם רוכשי מניות החברה הנסחרת בבורסה בישראל. בבקשת אישור התביעה הייצוגית טענה הצלחה כי החברה הסתירה במשך זמן רב מידע על החזקת ניירות ערך, שהיה בו כדי להשפיע לרעה על שווי מניותיה, וכי לאחר חשיפת המידע הזה צנח שער המניה של החברה בכ-17 אחוזים. את הבקשה לאישור התביעה הייצוגית הגישה עמותת הצלחה בשם משקיעים שרכשו את מניות החברה בישראל, כאשר בתובענה ייצוגית שהוגשה בארצות הברית נגד החברה נקבע על ידי בית המשפט בארצות הברית שהמשקיעים הישראלים לא יוכלו להיכלל בתביעה. בטרם הובא עניין אישור התביעה לבית המשפט הגיעו הצדדים לחתימה על הסכם פשרה, המבוסס על הפיצוי שהוסכם בהליכים בארצות הברית, ובמסגרתו קיבלה קבוצת המשקיעים פיצוי כספי מן החברה בסך של כ-275 אלף דולרים.
העמותה הגישה בקשה לתובענה ייצוגית נגד החברות כהן פיתוח וקבוצת דלק ובעלי השליטה בהן. התביעה התבססה על הטענה שמכירת השליטה בכהן פיתוח לקבוצת דלק נעשתה שלא כדין ובאופן שמקפח את בעלי המנויות מקרב הציבור. בתגובה טענו הנתבעים כי לעמותה אין עילה אישית לתביעה כפי שנדרש בחוק, וכי לא קיים קושי למצוא תובע עם עילה לתביעה אישית, ועל כן יש לסלק את התביעה. בקביעה עקרונית של השופט ח'אלד כבוב מבית המשפט המחוזי בתל אביב נאמר כי ארגון יכול לתבוע על אף שאין לו עילה אישית לתביעה.
ב-2014 הגישה העמותה בקשה לבית המשפט לאפשר שידור חי ממשפטו של נוחי דנקנר בטענה שהפרשה עוסקת בעניין ציבורי, אך בית המשפט לא קיבל את התביעה.
ב-2015 הגישה התנועה יחד עם חבר הכנסת אראל מרגלית עתירה לבג"ץ, בדרישה שיורה לראש הממשלה ושר התקשורת בנימין נתניהו לקדם את מינוי חברי מועצת תאגיד השידור הציבורי.
בשנת 2017 עתרה העמותה לבג"ץ יחד עם חברי האופוזיציה בכנסת כנגד מס ריבוי דירות אשר הליך החקיקה שלו היה פגום לטענתם. שופטי בג"ץ קבעו כי יש לבטל החוק ולהחזירו לוועדה בכנסת.
בשנת 2018 עתרה העמותה ביחד עם ערוץ 10 בדרישה להורות על פרסום אירוע ממבצע דרייפוס במלחמת לבנון הראשונה שמטרתו הייתה הטבעת ספינות אויב באמצעות צוללות של חיל הים. באירוע זה צוללת של חיל הים הטביעה במהלך הפסקת האש ביוני 1982 ספינה אזרחית שעליה פליטים, בשל חשד שגוי שמדובר במחבלים. בתקרית נהרגו 25 בני אדם. התקרית הייתה אסורה בפרסום עד שלאחרונה התיר בג"ץ לפרסם את הפרטים.

חשיפת מידע לציבור

העמותה עוסקת בחשיפת מידע הנוגע לציבור הרחב, מרשויות השלטון השונות. היא רשומה ביחידה הממשלתית לחופש המידע כעמותה הפועלת למטרה ציבורית ובכך נהנית מפטור מאגרת בקשה למידע, זאת לצד עמותות וחברות לתועלת הציבור אחרות.
עמותת הצלחה הגישה בקשה לקבלת מידע מלשכת עורכי הדין על מנת שתמסור את מספר עורכי הדין הלא פעילים מתוך כלל עורכי הדין בישראל.
בשנת 2016 פרסם משרד החינוך את נתוני תוספות הנקודות לציונים (פקטורים) שקיבלו תלמידים שנבחנו בבחינות הבגרות בעקבות בקשת חופש המידע, לאחר שבעבר סירב למסור אותם. בשנת 2017 לאחר עתירה של עיתון "הארץ" ועמותת הצלחה, פרסם משרד החינוך את מדדי הטיפוח של בתי הספר בישראל, המשקפים את ממוצע המצב הסוציו-אקונומי של התלמידים בכל בית ספר.
לבקשת העיתון "ידיעות אחרונות" לחשוף את הפרוטוקולים וההקלטות של דיוני ועדת שטרום להגברת התחרותיות בשירותים הבנקאיים, חשפה הצלחה כי לא נערכו פרוטוקולים והקלטות לדיוניה.
בעקבות פניית העמותה, חשף רוני חזקיהו, החשב הכללי במשרד האוצר, את החלקים בטופס ניגוד העניינים שהושחרו בעת שנחשף הטופס לציבור, עם מינויו לתפקיד. בחלק שנחשף פורסם כי שני ילדיו של חזקיהו משמשים בתפקידים ניהוליים, האחד בבנק לאומי והשני בבנק דיסקונט.
העמותה עוסקת בחשיפת יומני פגישות של אישי ציבור מתוקף חוק חופש המידע. בין היתר ביקשה מ-57 רשויות מקומיות לחשוף את יומני פגישותיהם של ראשי הרשות. משנתקלה בסירוב של עיריית חיפה, היא הגישה עתירה שהתקבלה על ידי בית המשפט, לחשוף את יומן פגישותיו של ראש עיריית חיפה יונה יהב, והוגשה בקשה ממשרד התרבות והספורט לחשוף את יומן פגישותיה של השרה מירי רגב.
בנוסף הועברו לבקשתה יומני פגישות של בכירים במערכת הציבורית, כגון יומן הפגישות של אורנה הוזמן-בכור בתקופה שהייתה מנכ"לית משרד האנרגיה, ויומן הפגישות של המפקחת על הבנקים חדוה בר.

השתתפות בוועדות ציבוריות

העמותה משתתפת בוועדות ציבוריות רבות ומגישה ניירות עמדה לגופים ציבוריים: ב-2011 הביעה התועה את עמדתה בפני ועדת הריכוזיות, ב-2015 הביעה עמדותיה בשימוע בנושא המתווה להסדרת משק הגז הטבעי שקיים משרד האנרגיה.
ב-2017 הביעה עמדתה בנייר עמדה שהוגש לבנק ישראל בנושא שיעור העמלות הצולבות של חברות כרטיסי האשראי.
כמו כן הביעה התנועה את עמדותיה בוועדה להסדרת הרגולציה של שוק השידור בטלוויזיה (ועדת פילבר), ובוועדה לבחינת הרפורמה ברשות השידור (ועדת לנדס).

פניות לרשויות ציבוריות

לאחר פניית העמותה למשרד המשפטים, החל המשרד להפעיל ב-2010 את הקרן למימון תביעות ייצוגיות, שהפעלתה החלה 4 שנים לאחר חקיקת חוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו-2006
בפנייה למשרד התקשורת יצאה העמותה נגד כוונת המשרד להקל על חברת הכבלים HOT בדרישות של פרישת תשתיותיה ביישובי הפריפריה.
באוגוסט 2017 פנתה העמותה לרשות ההגבלים העסקיים וליו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת איתן כבל בטענה שחברת צ'רלטון, בעלת הזיכיון לשידורי ליגת העל של ישראל בכדורגל, מאפשרת לקלוט את השידורים באמצעות אפליקציה סלולרית מכל מקום בעולם למעט בישראל, וכך היא אינה מאפשרת צפייה בישראל בשידורי ליגת העל ללא רכישת ערוציה.
העמותה נוהגת לפנות רבות לגופים הרגולטורים העוסקים בתחומי התקשורת: כך, העמותה פנתה לדירקטוריון חברת החדשות ולרשות השנייה בטענה כי תחקיר שהיה אמור להיות משודר בערוץ 10 בנוגע לשאול אלוביץ', בעל השליטה בבזק, נגנז בהוראת בכירים בחברת החדשות של הערוץ. לקראת הבחירות לכנסת ה-20 פנתה העמותה לממונה על הגנת הצרכן ולרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו בדרישה כי כלי תקשורת המפרסמים תוצאות של סקרי בחירות, שקיבלו בחינם ממפלגות שיזמו את ביצוע הסקר, יפרסמו גילוי נאות אודות כך, ויפרסמו מיהו הגוף שיזם את הסקר

פרסום דו"חות ציבוריים

בשנת 2012 פירסמה התנועה דו"ח ציבורי בעקבות פרשת ההתנצלות של ערוץ 10 בפני שלדון אדלסון. לאחר כתבת פרופיל שבוצעה על ידי חברת החדשות של ערוץ 10, ובו נמתחה ביקורת על אדלסון, אולצה מערכת החדשות להתנצל בשידור בפני אדלסון. בעקבות כפיית ההתנצלות התפטרו בכירים בחדשות 10, בהם מנכ"ל הערוץ, עורכת מהדורת החדשות "השבוע" רותי יובל ומגיש התוכנית גיא זוהר.
בדו"ח נטען כי בעלי המניות בערוץ לחצו על אנשי מערכת החשות של ערוץ 10 לשדר את ההתנצלות, זאת בניגוד לטענה שהושמעה כי לא הופעל כל לחץ כזה מצד בעלי המניות. בדו"ח נמתחה ביקורת על התפקוד של דירקטוריון
חברת החדשותבערוץ ועל הרשות השנייה.