עזרא נאווי

תולדות חייו

נאווי נולד בירושלים להורים שעלו מעיראק באותה שנה. שירת בצה"ל בהנדסה קרבית.
ב-1997 הורשע בביצוע מעשה סדום, לדבריו בהסכמה, בקטין פלסטיני בן 15 בשנת 1992. עם האנשים שפעלו למענו ובקשו הקלה בעונשו נמנה בן זוגו לשעבר, הסנאטור האירי דייוויד נוריס, שלימים נאלץ עקב כך להסיר מועמדותו לנשיאות אירלנד.
בנוסף הורשע בשימוש בלתי חוקי בנשק, גידול סמים, החזקת סמים לצריכה עצמית, החזקת כלים לסמים, כניסה לשטח סגור, איומים, הסעת תושב זר והפרעה לעובד ציבור. בגין עבירות אלו ריצה נאווי פעמיים עונש מאסר בפועל, בשנת 1997 ובשנת 2006.
נאווי הוא הומוסקסואל מוצהר, המתגורר בירושלים עם בן זוגו (משנת 1999), פואד מוסא, אסיר ביטחוני משוחרר. נאווי שרברב במקצועו, והוא ובן-זוגו היו שותפים בעסק אינסטלציה.

פעילותו

נאווי החל בפעילותו הפוליטית בשלהי שנות ה-80, עם פרוץ האינתיפאדה הראשונה. ב-2001, לאחר פריצת האינתיפאדה השנייה, היה לפעיל מרכזי של ארגון "תעאיוש" באזור דרום הר חברון, שם פועל הארגון על מנת לסייע לפלסטינים אשר לטענתו, ולטענת ארגוני שמאל אחרים, סובלים מאז סוף שנות ה-90 מהתנכלויות של שלטונות הצבא ומתנחלים מהאזור במטרה לגרש אותם מהאזור.
נאווי מרכז פרויקטים הומניטריים, כגון הקמת מרפאות, שיפוץ בתי ספר, הקמת תשתיות מים, ארגון קייטנות לילדים, וכן מסייע באופן חומרי לנזקקים. לצד פעולות אלו, הוא משתתף בפעולות בעלות גוון פוליטי מובהק יותר, כגון ארגון קבוצות מתנדבים, ישראלים ושאינם ישראלים, לעבודה ולשמירה על רכוש פלסטיני, וכן תיווך בין הפלסטינים לרשויות החוק הישראליות, פריצת מערות מגורים שנאטמו בידי צה"ל, השתתפות בפעולות מחאה, ותיעוד של הנעשה בשטח. שליטתו בערבית ובעברית אפשרה לו לתווך בין תושבי המקום לפעילים, וסייעה בהפיכתו לפעיל מרכזי באזור ובארגון.
מנגד, מתנחלים באזור רואים בנאווי גורם מתסיס המסית את הפלסטינים באזור. בעקבות תביעה שהגיש נאווי נגד אחד מתושבי סוסיא בגין איומים, הגדירה השופטת את התנהגותו של נאווי כלפי התושבים כ"מסכת התנהגויות מכוערת ומטרידה של המתלונן כלפי אנשי היישוב". בשנת 2006 טענו נאווי וחבריו כי הותקפו על ידי מתנחלים וגלגלי מכוניתו נוקבו.
הסרט התיעודי "האזרח נאווי", משנת 2007, בבימויו של פעיל תעאיוש ניסים מוסק, מתעד את פעולותיו של נאווי בדרום הר חברון.
נאווי נעצר פעמים רבות על ידי כוחות הביטחון. בשנת 2007 נעצר על ידי כוח מג"ב באום אל-ח'יר, כשהתפרע ותקף שוטרים, במהלך הריסת פחונים בלתי חוקיים שנבנו בידי פלסטינים. בעקבות הרשעתו במעשים אלו, ולקראת מתן גזר הדין, נשמעו קולות בקרב השמאל הישראלי נגד ההרשעה ונגד עונש מאסר בפועל. חלק מהאירוע שצולם בווידאו, שודר בטלוויזיה וגרר קמפיין בינלאומי לשחרורו. תומכיו טענו, בין השאר, כי בסרטון שתיעד חלק מהאירוע לא נראה שנאווי תקף, אך על פי התביעה תקף נאווי את השוטרים בתוך המבנה, אירוע שלא נקלט בעדשות המצלמה. בעקבות הקמפיין נשלחו לנציגויות ישראליות ברחבי העולם כ-100 אלף מכתבי תמיכה בנאווי. בתום דיון בעניינו, הוצג לשופטת מכתב תמיכה שעליו חתמו כ-20 אלף איש. עם התומכים בנאווי בעת המשפט נמנו יהודית קרפ, גלית חזן-רוקם ונועם חומסקי. בית המשפט גזר על נאווי חודש מאסר, חצי שנת מאסר על תנאי ל-3 שנים, קנס של 750 ש"ח ופיצויים לשני שוטרים בסך 500 ש"ח לכל אחד. נאווי ערער לבית המשפט המחוזי בירושלים על הכרעת הדין ועל גזר הדין, אך ערעורו נדחה.
ב-11 ביולי 2009 נעצר לאחר שקרא "פושעי מלחמה" לעבר רס"ן עידן מורג וחייליו, שהורו לו להתפנות משטח צבאי סגור סמוך לסוסיא. נאווי הועמד לדין בבית משפט השלום בירושלים והורשע בהעלבת עובד ציבור. בערעור שהגיש לבית המשפט המחוזי בירושלים זוכה נאווי מעבירה זו.
באפריל 2013 נעצר נאווי עם שני פעילי תעאיוש נוספים בדרום הר חברון ונחקר בחשד להפרת הסדר הציבורי. השלושה תבעו את המדינה על חקירת שווא וב-2015 הושגה פשרה שבמסגרתה התנצלה המשטרה, ושולמו להם פיצויים בסך 12,000 ש"ח.
בינואר 2017 הגיעה המדינה להסכם עם נאווי, שלפיו תפצה אותו ב-45,000 ש"ח בעקבות התנכלות של שוטרים

פרשת מסירת פלסטינים לעינויים

בינואר 2016 פרסמה תוכנית התחקירים "עובדה" תחקיר המבוסס על מידע שצילם ארגון "עד כאן", המתעד פנייה של אדם המציג עצמו כסוחר קרקעות המעוניין למכור קרקעות ליהודים דרך נאווי. נאווי נראה בתחקיר מעביר למנגנוני הביטחון הפלסטיניים פרטים על המתווך. לדברי נאווי בהקלטה, מנגנוני הביטחון יהרגו את הסוחר והוא מתגאה שנהג כך בעבר עוד שלוש פעמים ושאף נאמר לו שהייתה לו יד במותו של לפחות פלסטיני אחד. אותו אדם, אבו ח'ליל, עונה בידי בידי שירותי הביטחון הפלסטיניים ומת זמן מה לאחר מכן, בנסיבות בלתי ברורות. בתגובתו מסר נאווי: "הוא פנה אלי והציג עצמו כסוחר קרקעות. כיוון שהנחתי שהוא נשלח לבנות נגדי עלילה, ולהכפיש את שמי בקרב האוכלוסייה הפלסטינית, לא נותר לי אלא לדווח על העניין לרשות, לבל אחשב לרוכש קרקעות". בעקבות הסערה שפרצה עם התפרסם התחקיר, פתחה משטרת ישראל בחקירה פלילית של הפרשה, וב-11 בינואר עצרה את נאווי בנמל התעופה בן-גוריון כשניסה לצאת מישראל. הוא נותר במעצר במשך כשבועיים. ב-27 במרץ 2016 המליצה המשטרה להעמיד לדין את נאווי ואת גיא בוטביה, פעיל נוסף בתעאיוש, בגין מגע עם סוכן זר וקשירת קשר לביצוע פשע. ב-26 באפריל 2017 נחשפו מסמכים של הביטחון המסכל הפלסטיני שלפיהם מסר להם נאווי שאבו ח'ליל מכר אדמות ליהודים. פרקליטות המדינה החליטה להגיש נגד נאווי כתב אישום בכפוף לשימוע וביולי 2018 הוגש כתב אישום המייחס לנאווי עבירה לפי סעיף 7א (ב) לחוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (הגבלת פעילות), האוסרת על אזרח או תושב ישראלי, להתגייס או לפעול בשירותם של גורמי המודיעין והביטחון של הרשות הפלסטינית.