google/wiki40b huggingface dataset:
שירות האבטחה הממלכתי של קירגיזסטן

שירות האבטחה הממלכתי של קירגיזסטן נוסד ב-16 בספטמבר 1992 כיורש האגף הקירגיזי של המינהל התשיעי בקג"ב שעסק באבטחת אישים. השירות נחשב בזמנו ליחידה הקירגיזית לאבטחת אישים ודיפלומטים זרים והוטל עליו לאבטח את האישים הבאים: נשיא הרפובליקה הקירגיזית ובני משפחתו, ראש ממשלת קירגיזסטן, יו"ר הפרלמנט, יו"ר בית המשפט לחוקה ועוד.
הארגון היה תחת ביקורת ציבורית נוקבת ונטען כי פעמים רבות חרגו אנשי הארגון מסמכויותיהם ופעלו כזרוע אכיפה אישית של נשיא קירגיזסטן. ב-2010 פורק הארגון בשל כך בהחלטה של הממשלה הזמנית הקירגיזית.
אזימבק בקנזרוב, התובע הכללי הקירגיזי לשעבר, הודיע בשם הממשלה הזמנית באפריל 2010, כי אחיו של הנשיא לשעבר, ג'אניש בקייב, לשעבר ראש שירות האבטחה הממלכתי מבוקש לחקירה בידי הממשלה הזמנית של קירגיזסטן. ב-15 באפריל 2010, ראש הממשלה הזמנית, רוזה אוטונבייבה חתמה על צו שפירק את שירות האבטחה הממלכתי והעביר את סמכויות האבטחה לשירות הממלכתי לביטחון לאומי ולמשרד ההגנה הקירגיזי, שנחשבים ליורשי הארגון ובנוסף לתפקידיהם הרגילים גם מעניקים שירותי אבטחה לבכירי המדינה.
כוכב נייטרונים

כוכב נייטרונים הוא כוכב דחוס שעשוי ברובו מנייטרונים. הוא נוצר כתוצאה מקריסה כבידתית של כוכב שבו הסתיימה שרשרת ההיתוך הגרעיני.
במהלך הקריסה הכבידתית מתמזגים אלקטרונים ופרוטונים לנייטרונים. כוכב הנייטרונים אינו ממשיך בקריסתו, מכיוון שכנגד כוח הכבידה פועל לחץ ניוון, כלומר לחץ הנובע מעקרון האיסור של פאולי בין הנייטרונים שמרכיבים אותו (מכיוון שניטרונים הם פרמיונים). לחץ דומה פועל בננס לבן, שם הדחייה נובעת מאותו עיקרון, אלא ששם הוא פועל בין האלקטרונים.
צפיפותם של כוכבי נייטרונים עצומה, והיא מסדר-גודל של עשרות מיליוני טון לסמ"ק, מה גם שבין הנייטרונים לא מפריד ואקום, בשונה בחומרים רגילים: בחומר רגיל גרעין האטום תופס 1 חלקי 10,000 עד 1 חלקי 100,000 מנפח האטום כולו. בשל צפיפותם הרבה, לכוכבי הנייטרונים כבידה משטחית גבוהה, ומהירות הבריחה מהם היא עד חצי ממהירות האור. בגלל חוק שימור התנע הזוויתי, כוכבי הנייטרונים, שמומנט ההתמד שלהם קטן באופן ניכר כתוצאה מהקריסה, מסתובבים במהירויות זוויתיות גבוהות ביותר, עד כדי מאות סיבובים בשנייה. בשל שימור המומנט המגנטי שלהם, הם הופכים לרוב להיות פולסרים (מלשון pulse - "פעימה" באנגלית).

חקר הכוכבים הנייטרונים

קיומם של כוכבי נייטרונים נחזה ב-1933, שנה לאחר גילוי הנייטרון עצמו, על ידי האסטרופיזיקאים ולטר באדה ופריץ צוויקי על-סמך עבודותיו של הפיזיקאי ההודי סוברהמניאן צ'נדראסקאר. אולם, כוכבי הנייטרונים היו בגדר רעיון תאורטי גרידא עד לשנת 1967, שבה קבוצת אסטרונומים בריטיים גילתה את הפולסר הראשון. 
בחודש יוני 2017 שוגר NICER , טלסקופ בתחום קרני הרנטגן, והוא צפוי להיות מותקן במהלך השנה על תחנת החלל הבינלאומית.

ב-16 באוקטובר 2017 פורסם כי צוות מחקר בינלאומי הצליח לתעד לראשונה התנגשות ומיזוג של שני כוכבי נייטרונים. המיזוג, אשר אירע לפני כ-100 מיליון שנה, תועד באמצעות גלאי פרויקט LIGO המשמש לצפייה בגלי כבידה, שעל בנייתו זכו האמריקאים ריינר וייס, בארי באריש וקיפ תורן בפרס נובל לפיזיקה.

היווצרות

כוכב נייטרונים נוצר במהלך סופרנובה מסוג 2 של כוכב בעל מסה של 8 עד 20 מסות שמש, או כתוצאה מסופרנובה מסוג 1, לאחר שתהליך ההיתוך הגרעיני מגיע ליסוד ברזל הוא מפסיק לבצע את שרשרת ההיתוך שכן אין יותר רווח באנרגיה לאחר היתוך גרעיני ברזל, ובעצם ממשיך רק להגדיל את מסת הליבה, כאשר הליבה מגיעה למסה קריטית, לחץ ניוון האלקטרונים שמחזיק את אטומי הברזל קורס ובעצם כל הליבה מתכווצת בבת אחת לכוכב ניטרונים. עתה מוחזקת הליבה על ידי לחץ ניוון ניטרונים. עקב הכיווץ נוצר גל הלם אדיר שיוצא החוצה ומשליך מעליו את כל מעטפת הכוכב מעל הליבה של כוכב הניטרונים. מסתו של כוכב נייטרונים לאחר הקריסה היא 1.44 פעמים מסת השמש (גבול צ'נדרסקהר) עד 3 מסות שמש (גבול טולמן-אופנהיימר-וולקוף), כאשר קוטרו מונה קילומטרים ספורים בלבד.

מבנה

קליפתו החיצונית של הכוכב מורכבת מברזל, במצב הדומה לברזל מוצק בכדור הארץ, אך בלחץ עצום. לאחר שכבת מעבר מגיעה השכבה העיקרית של הכוכב, שברובו עשוי מנייטרונים, כאשר ביניהם מצויים היפרונים (באריונים המכילים קווארק מוזר). ההרכב המדויק של ליבת הכוכב אינו ידוע, כאשר ההשערות נעות בין ליבה העשויה נייטרונים דחוסים יותר, להיפרונים, ועד השערת וויטן הגורסת שהליבה עשויה מחומר מוזר שיציב מבחינה תרמודינמית גם ללא כבידה (השערה אשר אינה נתמכת בתצפיות או חישובים מדויקים).
מוניזם

אצל ז'בוטינסקי

זאב ז'בוטינסקי תרגם מוניזם כחד-נס. לטענתו העיקרון המבדיל את בית"ר מתנועות אחרות הוא "החד-נס" (דגל אחד). הדגל היחידי, הצו העליון והשליט היחידי של התנועה, הוא אידיאל הקמת מדינת היהודים. ז'בוטינסקי סבר כי שני אידיאלים הם אבסורד, ממש כשני אלוהים, כשני מזבחות וכשני בתי קודש. אם הציונות היא אידיאל אין עוד שאיפה עצמאית ושוות זכויות אחרת יכולה לדור בכפיפתה.]
סידני מק'לוכלין

ביוגרפיה

מק'לוכלין נולדה בניו ג'רזי, אחת מארבעה ילדים של וילי ומרי. הוריה היו אצנים וכך גם אחיה הגדול טיילור המתחרה במסגרת אוניברסיטת מישיגן. בדצמבר 2013 שברה את שיא מדינת ניו ג'רזי בריצת 300 מטר בזמן של 38.55 שניות. ב-2014 סיימה שנייה לאחר שמיר ליטל באליפות ארצות הברית עד גיל 20 בריצת 400 מטר משוכות בזמן של 55.63 שניות, שיא ארצות הברית לנערות עד גיל 14. באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 17 שהתקיימה בקאלי ב-2015 זכתה במדליית זהב בשיא אליפות של 55.94 שניות. 
ב-2016 סיימה שלישית במבחנים האמריקאים לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו, היא שיפרה את שיאה האישי ל-54.15 שניות, תוצאה שהיא שיא עולם עד גיל 20. היא נבחרה לאתלטית העונה בתיכונים בארצות הברית. במשחקים האולימפיים השיגה תוצאה של 56.22 שניות במקצה חצי הגמר ולא העפילה לגמר. ביוני 2017 שיפרה את שיא העולם עד גיל 20 כשקבעה תוצאה של 54.03 שניות באליפות התיכונים של ניו ג'רזי.
משנת 2017 היא לומדת ומתחרה במסגרת אוניברסיטת קנטקי. במרץ 2018 קבעה שיא עולם עד גיל 20 בריצת 400 מטר באולם של 50.36 שניות, והשיגה שיא אישי של 22.68 שניות בריצת 200 מטר, המדרג אותה רביעית בכל הזמנים לגילאי עד 20. באותו החודש קבעה גם שיא אישי של 50.07 שניות בריצת 400 מטר באצטדיון, ושיא אישי של 22.39 שניות בריצת 200 מטר באצטדיון, תוצאה שאף היא מדרגת אותה רביעית בכל הזמנים לגילאי עד 20. באפריל 2018 שיפרה את שיא העולם לגילאי עד 20 בריצת 400 מטר משוכות עם תוצאה של 53.60 שניות. במאי 2018 שיפרה שיא זה לתוצאה של 52.75 שניות, שדירגה אותה תשיעית בכל הזמנים.
באליפות העולם באתלטיקה 2019 זכתה במדליית כסף בשיא אישי של 52.23 שניות, לאחר המנצחת דלילה מוחמד שקבעה שיא עולם של 52.16 שניות. תוצאתה של מק'לוכלין מדרגת אותה שנייה בכל הזמנים. עם נבחרת השליחות 4X400 מטר זכתה במדליית זהב בתוצאה של 3:18.92 שניות.
לודמילה פוטינה

ביוגרפיה

פוטינה נולדה בקלינינגרד בברית המועצות כלודמילה שקרבנבה לאביה אלכסנדר אברמוביץ' שקרבנב, עובד מפעל המתכות בקלינינגרד ולאמה יקטרינה טיכנונובה שקרבנבה(Шкребнев). היא סיימה ללמוד פילולוגיה וספרדית באוניברסיטת לנינגרד ועבדה כדיילת אוויר בחברת התעופה אירופלוט. את ולדימיר פוטין היא פגשה בלנינגרד, במסגרת עבודתה וביולי 1983 היא נישאה לו ולזוג נולדו שתי בנות: מריה (ילידת 1985) ויקטרינה (ילידת 1986). בין השנים 1990 ל-1994 היא לימדה גרמנית באוניברסיטה בה היא למדה. בשנים 1996-1999 עבדה כנציגת חברת טלקום אינבסט במוסקבה. באותה תקופה בנותיה למדו בבית הספר הגרמני במוסקבה (Deutsche Schule Moskau).
בתור הגברת הראשונה לא הרבתה להופיע רבות בתקשורת והתרחקה מאור הזרקורים. ב-6 ביוני 2013 הזוג הודיע בפומבי על פרידתם ובאפריל 2014 הושלם תהליך הגירושין.
בינואר 2016 דווח כי היא התחתנה שנית, לאיש העסקים ארתור אוצ'רטני.
המכללה האקדמית עמק יזרעאל

היסטוריה

המכללה הוקמה בשנת 1965 לצורך מתן העשרה לתושבי האזור במדעי הרוח והחברה ובאומנות ונקראה אז מכללת עמק יזרעאל.
בין השנים 1973 - 1994 פעלה המכללה בשם "אוהל שרה" כשלוחה של אוניברסיטת חיפה ובשנת 1994 קיבלה המכללה הסמכה להענקת תארים אקדמיים לבוגריה ובכך הפכה לאחת המכללות האקדמיות הראשונות בישראל. המכללה נקראת על שם מקס שטרן, נדבן ותעשיין יהודי-אמריקאי יליד גרמניה.
בשנת 2005 פתחה המכללה מעונות סטודנטים הנמצאים בקצה הצפוני של עפולה.

מכינה קדם אקדמית

במכללה פועל המרכז ללימודים קדם אקדמיים (מכינה) שבו לומדים סטודנטים חסרי תעודת בגרות או סטודנטים שמעוניינים לשפר את ציוני הבגרות ואינם עומדים בתנאי הקבלה לאקדמיה. במכינה נלמדים המקצועות: מתמטיקה ברמת 3 או 4 יח"ל, אנגלית ב-3 הרמות ההתחלתיות הנדרשות באקדמיה, אוריינות אקדמית, יישומי מחשב, קורסים ממדעי החברה (סוציולוגיה ופסיכולוגיה) וקורסים ממדעי הרוח (רטוריקה ותעמולה ומשטר ופוליטיקה). מכינת סתיו נמשכת כתשעה חודשים (אוקטובר עד יולי - שנה אקדמית), ומכינת אביב נמשכת כשישה חודשים (פברואר עד אוגוסט). לבוגרי המכינה הקדם אקדמית מוענקת תעודת גמר שבעזרתה משתלבים הבוגרים בלימודי תואר ראשון במכללה ללא היבחנות בבחינה הפסיכומטרית ובכך מתקבלים לאקדמיה על סמך ציוני המכינה ולא על סמך הישגי העבר.

שכר לימוד

שכר הלימוד במוסד (בלימודים לתואר אקדמי) הוא כמקובל באוניברסיטאות ובמכללות ציבוריות בישראל. חייל או בוגר שירות לאומי, שסיים שירותו החל מ-1 בינואר 2010, זכאי למלגת שכר לימוד מלאה עבור שנת לימודיו הראשונה לתואר ראשון (בהתאם להחלטה בדבר לימודי חיילים משוחררים במוסד להשכלה גבוהה בפריפריה).
אביעזר גולן

אביעזר גולן (17 ביולי 1922 - 21 במרץ 2001) היה עיתונאי ישראלי בעיתונים "ידיעות אחרונות", "חרות" ו"המשקיף". סופר שספריו עסקו בעיקר בתחום המורשת הצבאית.

ביוגרפיה

גולן נולד בירושלים ב-1922 כאביעזר גולדשטיין לאורי גולדשטיין וחיה דבורה לבית סמוק. למד בבית הספר "תחכמוני" ובבית ספר תיכוני למסחר בתל אביב במקביל הצטרף לאצ"ל. ב-1939 התנדב גולן לצבא הבריטי שם שירת עד שיחרורו ב-1946. כאוהד התנועה הרוויזיוניסטית החל לעבוד בעיתון המשקיף ובמקביל גם בעיתון ידיעות אחרונות.
בתקופת המצור על ירושלים ערך גולן את ה"מקומון" הירושלמי "קול ירושלים" בשיתוף יצחק בן-דור. לאחר מלחמת העצמאות הצטרף לעיתון חירות ובמקביל חזר לעבוד ב"ידיעות אחרונות".
ב-1953 היה ממייסדי המושב תלמי מנשה שם גר עם משפחתו עד 1957.
ב-16 ביוני 1946 נשא לאשה את צפורה לבית בלומשטיין ולזוג בן בשם אמנון. ב-2001 שם קץ לחייו לאחר הידרדרות במצב בריאותו.
המוזיאון הארכאולוגי של האטיי

היסטוריה

בניית המוזיאון החלה בשנת 1934 בהמלצתו של הארכאולוג הצרפתי קלוד פרוסט (Claude Prost), שהיה מפקח מחלקת העתיקות במחוז אלכסנדרטה מטעם שלטונות המנדט הצרפתי בסוריה. בניית המבנה הסתיימה בשנת 1938, והמוזיאון עבר לידי הטורקים בשנת 1939 עם סיפוח החבל האוטונומי (מדינת האטיי). המוזיאון נפתח לציבור ב-1948 ובהמשך עבר שיפוצים והרחבה ונפתח מחדש ב-1975.
בשנת 1999 קיבלה הארכאולוגית הגרמניה יוטה מיישנר  (Jutta Meischner) היתר לחקור ולפרסם את הפסלים היוונים הרומים מאוספי המוזיאון. בשנת 2012 חלק מאוסף המוזיאון עבר דיגיטציה במסגרת המאמץ להגביר את הביקורים במוזיאון.
בשנת 2011 החלה בנייתו של בניין חדש למוזיאון שיוחד לאוסף פסיפסים. הבניין נפתח לציבור בשנת 2014.
באפריל 2015 פורסם שהרשויות בטורקיה פתחו בחקירה כשהתגלה שלפחות 10 פסיפסים מהמאה ה-2, חלקם מהידועים, עברו תהליך של שיקום שפגע בהם ועיוות אותם. הפסיפסים שניזוקו כללו סצנות כמו עקדת יצחק, נרקיסוס ועוד. לטענת המשקמים חלק מהשחזורים נעשו עוד בשנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי משקמים צרפתיים בשיטות שאינן נהוגות עוד.

אוסף המוזיאון

אוסף המוזיאון כולל מעל 35,000 פריטים. הוא כולל אוסף גדול של פסיפסים מהתקופה הרומית מהמאות ה-1 ועד ה-5 לספירה. מקור הפסיפסים באתרים של דפני  בעמק האורונטס, סלאוקיה פייריה, אנטיוכיה וטרסוס. שלוש הערים הראשונות הן ערים עתיקות בחבל האטיי. הפסיפסים כוללים דמויות מהמיתולוגיה היוונית והרומית, המפורסמות שבהן הן: אל היין דיוניסוס, אורפאוס ואריאדנה. רוב השילוט באגף הוא בטורקית וגם באנגלית. חלק האגף שנפתח במבנה גודלו 400 מטר מרובע, כשכל תצוגת הפסיפסים תושלם, גודלו יהיה 3,400 מטר מרובע של תצוגה שתהיה הגדולה בעולם.
בנוסף כולל המוזיאון אוסף של כותרות עמודים, מזבחות, תמונות פולחן, תבליטים, פרסקאות ופסלים מהתקופה החתית ועד התקופה הרומית. מקורם בחפירות ארכאולוגיות באתרים ארכאולוגים ותלים בעמק אמוק שבו שוכנת העיר. התצוגה במוזיאון מסודרת לפי מקור הממצאים באתרים  צ'טלהויוק, תל טאיינאט, אללח', אל-מינה (Al-Mina), דפני שבעמק האורונטס ואתרים נוספים. כמו כן כולל האוסף ממצאים מהאזור המקיף את העיר אנטקיה. חלק מהממצאים מקורם בחפירות של המכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו שחפרו באזור בין השנים 1938-1933, וחלק אחר מקורו בחפירות של ליאונרד וולי שחפר באללח' ובאל-מינה.
אוסף המוזיאון כולל גם פריטים המשקפים את התרבות והאמנות של האזור, מהתקופה הפלאוליתית ועד היום.  האוסף הזה מוצג בגומחות בקיר. בצידו השני של הקירתיבות בהם מוצגים מטבעות לפי סדר כרונולוגי. בגן המוזיאון מוצגים סרקופגים מהתקופה הרומית, אבני בניין וקנקנים.
אנחל קוריאה

ביוגרפיה

קוריאה נולד ברוסאריו שבפרובינציית סנטה פה בארגנטינה. בגיל 12 הצטרף לקבוצת הנוער של מועדון הכדורגל סן לורנסו. בעונת 2013 צורף לסגל הקבוצה הבוגרת ורשם את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הארגנטינאית במרץ 2013, כשנכנס כמחליף במשחק נגד ניואל'ס אולד בויס, במאי כבש לראשונה, במשחק נגד בוקה ג'וניורס. הוא זכה עם סן לורנסו באיניסיאל (אליפות החלק הראשון של העונה) ב-2013 ובגביע ליברטדורס ב-2014.
במאי 2014 חתם על חוזה לחמש שנים באתלטיקו מדריד מספרד. בדיקות רפואיות שעבר אבחנו אצלו מום בלב והוא נאלץ לעבור ניתוח להסדרתו. הוא שב להתאמן לקראת עונת 2015/2016. באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הספרדית, במחזור הראשון מול לאס פאלמס. בספטמבר הבקיע את השער הראשון שלו במדי אתלטיקו במשחק מול חטאפה. סך הכל בעונתו הראשונה כבש 5 שערים ב-26 משחקי ליגה בהם שותף.
קוריאה היה חבר בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 20 שזכתה באליפות דרום אמריקה 2015 שהתקיימה באורוגוואי. הוא כבש במהלך הטורניר 4 שערים, כולל שער ניצחון במשחק המכריע מול נבחרת אורוגוואי, שהביא להכתרת ארגנטינה כאלופה. במאי 2015 השתתף עם ארגנטינה בגביע העולם עד גיל 20, הוא הבקיע צמד במשחק הראשון מול פנמה שהסתיים בתיקו 2-2.
ב-4 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארגנטינה הבוגרת, הוא נכנס בדקה ה-80 וכבש לאחר שלוש דקות את שער הבכורה שלו בניצחון 0-7 על נבחרת בוליביה.
קוריאה היה חבר בסגל נבחרת ארגנטינה לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), במהלך הטורניר כבש שער אחד בשלושה משחקי שלב המוקדמות בו הודחה הקבוצה.
אילן רוזנפלד

ביוגרפיה

רוזנפלד נולד ברחובות. בנו של השחקן סימון רוזנפלד (1947–2016). בנעוריו למד בבימת הנוער ברחובות והיה חבר בלהקת הנוער של העיר. בשנת 1999 התגייס לשירות צבאי בתיאטרון צה"ל שם הכיר את קובי פרג' ועודד פז, עמיתיו לעתיד ל"הפיג'מות". כבר בזמן שירותם הצבאי השלושה החלו להופיע על בימת החממה של הדומינו גרוס עם קטעי נונסנס שיצרו. לאחר מכן השלושה יצרו את המופע הצבאי ״מה קרה מלחמה?!״ שהיה מורכב ממערכונים קומיים על צבא אותם כתבו בעצמם. בעקבות המופע קיבלו אילן וחבריו הצעה מחברת טדי הפקות להעלות מופע לאחר שחרורם גם בסקטור האזרחי. במהלך חזרות על המופע האזרחי הוצע לשלושה לנסות את מזלם בטלוויזיה ולהציע סדרה בכיכובם לערוץ הילדים. כך בשנת 2003 נולדה הסדרה ״הפיג'מות״ בה כיכב אילן רוזנפלד לצד חבריו במשך תשע עונות (הסיטקום הארוך בישראל).

כשחקן

בשנים 2003–2015 כיכב בסיטקום "הפיג'מות" שבערוץ הילדים במשך 9 עונות לצד קובי פרג' ועודד פז. השלישייה כיכבה גם בתוכנית "צרבת". רוזנפלד כיכב בספין-אוף נוסף, "הפיג'מות במופע של דובל'ה", וכן בסדרת הטלוויזיה "האחים דה גמה", המשודרת בערוץ לוגי. הוא השתתף יחד עם השלישייה בפרק האחרון של העונה הראשונה של "מנדלבאום בלש פרטי" (ספין-אוף נוסף ל"פיג'מות").
במהלך שנת 2007 התחיל להגיש, לצד קובי פרג' ועודד פז, שתי תוכניות ברדיו 99, תוכנית לילדים בבוקר ותוכנית למבוגרים בלילה. במקביל יצרו את תוכנית המערכונים "העיר שלנו", ששודרה בערוץ 2 של קשת, ואת סדרת הבת של הפיג'מות "קפה קר-סול". השלישייה השתתפה גם ב"פסטיגל פנטזיה" (2006) וב"פסטיגל על הזמן" (2007).
שיחק בסדרה "החולמים", ובתפקיד אורח בסדרה "עבודה ערבית". כתב והנחה את תוכנית הטיולים "הנה אני בא", לצד עודד פז. כיכב לצידה של אליאנה תדהר ויצר את "התכנית", ספיישל טלווזיוני המשמש כמחווה לתוכניות הילדים והנוער של הערוץ הראשון.
השתתף במופעים ״הפיג׳מות המופע״ ו"יצא משליטה". משתתף בתוכנית הבידור "הכל הולך" בעונתה השנייה שעלתה בערוץ 2 של רשת (ולאחר מכן ברשת 13). משנת 2013 עורך את הסיטקום "הקלמרים" ומשנת 2018 מככב בה בתור שומר בית הספר, יריב.

כתסריטאי

בשנים 2003–2015 יצר וכתב את הסיטקום "הפיג'מות" בו גם כיכב. כתב את התוכנית "צרבת" בערוץ 24. יצר יחד עם שירה אלון את הסדרה "חצויה" (שלוש עונות) שמספרת את סיפורה של ילדה שהיא חצי ערפד חצי אדם. הסדרה נמכרה ללמעלה מ-80 מדינות ברחבי העולם. בשנים 2013–2014 כתב יחד עם שירה אלון את הפסטיגלים "xפסטיגל" ו"משחקי הפסטיגל". יצר וכתב את הסדרה "שוברי גלים", המספרת את סיפורה של חבורת גולשים שנאלצים להגן על החוף שלהם (2 עונות). כתב את הסדרה "פולמון" בשיתוף שירה אלון. בנוסף היה עורך תסריט בסדרות "הקלמרים", "מריו", "המלון של פיני" ועוד.

כתמלילן

רוזנפלד כתב שירים לסדרה "חצויה" (אותה גם יצר וכתב) ולסדרה בה הוא מככב, "הפיג'מות". הוא כתב את שיר הפתיחה לסדרה "גאליס" ואת שיר הנושא לסדרה ״שוברי גלים״. ל"חצויה" הוא כתב את השירים "הכל שקט", "על גג העולם", "כל הפעמים", "משמעות שונה" ו"רגע לפני". לסדרה "הפיג'מות" הוא כתב את השירים: "המחסן שלי" (יחד עם עודד פז), "שיר מקורי לא שלנו" (יחד עם עודד פז וקובי פרג') והמון אחרים. ל"פסטיגל" כתב את שיר הנושא לאקס פסטיגל ומשחקי הפסטיגל. כמו כן כתב את השירים "נרניה זה כמו רמת גן" (2006), "פחית בראש" (2007) (יחד עם הפיג׳מות). את "צחוק זה חוק" (2009) כתב לחברו עודד פז לפסטיגל כמו גם את "נולדתי להופיע" (2013) שביצעו עודד פז ועדי הימלבלוי.

חיים אישיים

מתגורר בתל אביב. נשוי לטל ריבלין ואב לשתי בנות.
שלא ייגמר לי הלילה

שלא ייגמר לי הלילה הוא שיר שנכתב על ידי יהודה שביט, הולחן על ידי מתי כספי והתפרסם בביצועה של שלישיית הנשמות הטהורות.

יצירת השיר

בשנת 1973 נכתב השיר על ידי המשורר יהודה שביט ובאותה שנה אף הקליטה אותו שלישיית "אף אוזן גרון", שהייתה מורכבת מהזמרים יובל דור, צבי רוטשטיין ועמי מנדלמן. השיר "שלא ייגמר לי הלילה", שיר קצר לאוהבי הלילה ובעל מלודיה קליטה, היה הלהיט הבולט בכל תקופת פעילותה של הלהקה (1970–1975) והיא התפרסמה בזכותו. מאוחר יותר הוקלט השיר על ידי חברי להקת "הנשמות הטהורות".
בעת הקלטת השיר על ידי שלישיית "אף אוזן גרון", הוקלטו גם השירים "שמש אחת", "מלך במלונה", "שרה שרה שיר שמח" (שזכה במקום ראשון בפסטיבל שירי הילדים), "עושים היסטוריה" ו"חגיגה", שירים אלו (כולל "שלא ייגמר לי הלילה") היו ללהיטי מצעד הפזמונים עד אמצע שנת 1975.
השיר בגרסתה של שלישיית "הנשמות הטהורות" זכה לפרסום ואהדה רבים יותר מהגרסה של שלישיית אף אוזן גרון. השיר הופק בהפקה מוזיקלית של הזמר והמלחין מתי כספי.
השיר זכה לגרסאות מחודשות של להקת "הכל עובר חביבי" ושל שלישיית גמר "כוכב נולד 6" בשנת 2008. בשנת 2011 התמודד השיר בתחרות שירי שבת עברית ברדיו 103FM בתור אחד מ-100 השירים העבריים האהובים ביותר.
פזמון השיר סומפל על ידי הראפר והיוצר שקל, כחלק מהשיר "הלילה" אשר מופיע באלבומו "ילד פרפר" אשר יצא בשנת 2019.
אי שם באפריקה

עלילה

השנה היא 1938. בני משפחת רדליך היהודית - האב ולטר, עורך דין במקצועו, אשתו יֶטֶל ובתם רגינה - עוזבים את גרמניה עקב רדיפות הנאצים ומשאירים את קרוביהם מאחור. הם עוברים לקניה, שם מקבל ולטר משרה כמנהל חווה נידחת. יטל מתקשה להסתגל לחייהם החדשים, אך רגינה מתאימה עצמה במהירות, לומדת את שפת המקום ומתחברת עם הטבח הקנייתי שלהם, אוֹבוּר. בני הזוג עוברים משבר בחיי הנישואין שלהם עקב המעבר. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, מרוכזים כל יוצאי גרמניה על ידי השלטון הבריטי במחנה מעצר. יטל ובתה חוזרים לביתם אחרי שולטר מתגייס לצבא הבריטי. נשלח אליהם מכתב מאירופה, בו מספרים להם בני משפחתם שנותרו מאחור כי הם עומדים להיות מגורשים לפולין. רגינה עוזבת את החווה כדי ללמוד בפנימיה. לאחר סיום המלחמה, מחליט ולטר לחזור לארצם ומגיש בקשה לקבל משרת שופט בגרמניה הבתר-מלחמתית.

הפקה

תסריט הסרט התבסס, בשינויים מסוימים, על אוטוביוגרפיה תחת אותו השם שכתבה העיתונאית וסופרת הילדים שטפני צווייג, שבהיותה ילדה בת חמש עזבה את גרמניה לקניה יחד עם אביה ואמה עקב היותם יהודים. הם שבו לארץ לאחר המלחמה. 
לבמאית קרולין לינק הוצע לצלם את הסרט בדרום אפריקה, מטעמים טכניים, אך היא החליטה שעל מנת לשמור על נאמנות לספר על הניצבים להיראות ולהשמע כילידי קניה. הסרט צולם בכפר מוּקוּטַני, לא הרחק מאגם ברינגו שבצפון המדינה. צוות ההפקה הקים קרן לסיוע לתושבי הכפר, על מנת לממן להם טיפול רפואי ולדאוג לאספקת מים נקיים. הם גם דאגו לסלול כביש למקום.

קבלת הסרט

הסרט זכה בפרס הקהל ובפרס על ההפקה הטובה ביותר בטקס פרסי הקולנוע של בוואריה, כמו גם בפרסים בפסטיבלים של בורדו והמפטונס; בפרס חבר המושבעים בפסטיבל הסרטים הבינלאומי קרלובי וארי; בפרסי הסרט, הבמאי, הפסקול ושחקן המשנה הטובים ביותר בטקס פרסי הקולנוע של גרמניה (פרסי ה'לולה') ובפרס החוויה היהודית לסרט העלילתי בפסטיבל הקולנוע ירושלים ה-19. הוא היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר וזכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר לשנת 2003.
סטיבן הולדן, מבקר הניו יורק טיימס, תיאר את 'אי שם באפריקה' כ"סרט נאה המעניק הן לנוף והן לחיים הקולוניאליים אלגנטיות של אלבום תמונות." מבקר הסרטים של השיקגו סאן-טיימס, רוג'ר איברט, כתב כי "כל כך נדיר הוא למצוא סרט כמו זה, בו אתה נשאב אל תוך הסיפור." באתר 'Rotten Tomatoes', 86% מהביקורות כלפי הסרט חיוביות.
ספיי קידס 3: סוף המשחק

תקציר העלילה

הסוכן החשאי ג'וני (מגולם על ידי דריל סברה) נקרא על ידי סוכנות הריגול הבינלאומית להתחבר לתוך משחק וידאו תלת ממדי הפועל על בסיס טכנולוגיית מציאות מדומה אשר מהפנט את השחקנים שמשחקים בו. ג'וני צריך הפעם להציל את העולם ואת אחותו כרמן (מגולמת על ידי אלסקה וגה) אשר נחטפה על ידי יצרן צעצועים מרשע בשם סבסטיאן (מגולם על ידי סילבסטר סטאלון) שמתכנן להשתלט על בני נוער ברחבי העולם באמצעות משחק.
אוניברסיטת וילנה

היסטוריה

אוניברסיטת וילנה הוקמה בשנת 1579 בהוראתו של מלך פולין ודוכסה הגדול של ליטא סטפאן באטורי, בתמיכתו של מסדר הישועים של הכנסייה הקתולית. בזמן בנייתה, האוניברסיטה הייתה השלישית בגדולה (אחרי האוניברסיטה היגלונית ואוניברסיטת קוניגסברג) באיחוד הפולני-ליטאי. בעקבות חלוקת פולין בשנת 1795 ומרד נובמבר, הפסיקה האוניברסיטה את פעילותה ושבה לפעול בשנת 1919.
בתקופה שבין שתי מלחמות העולם כבשה פולין את חלקים בדרום ליטא, בהם וילנה רבתי. בעקבות כך, ניהול האוניברסיטה עבר לידי הפולנים. בתקופה זו השיגה האוניברסיטה מעמד יוקרה בינלאומי. בין תלמידיה בתקופה זו ניתן היה למצוא את צ'סלב מילוש (לימים חתן פרס נובל לספרות בשנת 1980). בשנות ה-30 של המאה ה-20, יושמה מדיניות של ספסלי גטו באוניברסיטה, דבר הגרם למחאה אלימה, והרחקה של סטודנטים יהודיים מהאוניברסיטה. על רקע מדיניות זו, התפטר מתפקידו רקטור האוניברסיטה ולדיסלב מריאן יקוביצקי.
האוניברסיטה המשיכה את פעילותה על אף פלישת גרמניה הנאצית לפולין בשנת 1939. לאחר שמזרח פולין נכבשה על ידי הסובייטים, שבה וילנה לשליטתה של ברית המועצות וליטא באוקטובר 1939, לאחר 18 שנות כיבוש פולני. האוניברסיטה נסגרה לאחר מספר שבועות; הסגל והסטודנטים פוזרו, ונדרשו לעזוב את תחומי המגורים. ליטא הנחילה מדיניות תרבותית חדשה במדינה, שבעקבותה הקימה את האוניברסיטה מחדש, בעזרת סגל מאוניברסיטת קאונס. תוכניות הלימוד הפולניות הוחלפו באלה של הליטאים, והשפה הרשמית באוניברסיטה הפכה לליטאית. מספר פרופסורים פולניים אשר לימדו באוניברסיטה (בהם הרקטור לשעבר יקוביצקי) נעצרו על ידי השלטונות הסובייטים, ואף תשעה מהם נרצחו בטבח יער קאטין.
בסיום מלחמת העולם השנייה עזבו תלמידים ופרופסורים פולניים רבים ושבו לרפובליקה העממית הפולנית שזה עתה הוקמה. לקראת סיום תקופת השלטון הסובייטי בליטא והתפרקות ברית המועצות, החלו הליטאים לחזק את הזהות הליטאית באוניברסיטה, ולהיפרד מהאידאולוגיה הסובייטית, תחת מדיניות הגלאגסנוסט. בשנת 1990 הכריזה ליטא על עצמאותה, והאוניברסיטה שבה לאוטונומיה ליטאית.
ציילון ההולנדית

המונח ציילון ההולנדית משמש לתיאור התקופה שבין 1685 ל-1798, בה שלטו ההולנדים על האי ציילון, המכונה כיום סרי לנקה.
החל בתחילת המאה ה-16 נשלטה ציילון באופן חלקי על ידי האימפריה הפורטוגזית, וחלקה האחר נשלט על ידי ממלכת סינהלה. שתי אלה נלחמו זו בזו ללא הפסק. הפורטוגזים קבעו תחילה את בירתם בקולומבו אך לאחר מכן העבירוה לעיר גאלה. הפורטוגזים נהגו יד קשה בילידי האי שהתגוררו בחלק שהיה בשליטתם, ומלכה של סינהלה פנה להולנדים לבוא לעזרתו. באותה עת לחמו ההולנדים בספרדים על עצמאותם, והפורטוגזים היו קשורים לאחרונים במסגרת האיחוד האיברי. מסיבה זו היה להולנדים אינטרס בציילון הפורטוגזית, והטמילים והסינהלים שיתפו פעולה אלה עם אלה כדי להרחיק בעזרתם של ההולנדים את הפורטוגזים מהאי. לאחר גירוש הפורטוגזים מהאי, בגדו ההולנדים בתושבי האי והפכו הם לשליטיו. ההולנדים, כמו הפורטוגזים לפניהם, לא הצליחו להשתלט על פנימו של האי, אלא רק על חופו. בשנת 1796, פלשו הבריטים לאי מחשש שישתלטו עליו הצרפתים. ההולנדים שלטו על האי בקירוב כ-150 שנים.