מערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב - הקו הירוק

שלוחה דרומית מערבית

השלוחה תחל ברחוב משה דיין בראשון לציון (שם תתחבר לתחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין), תמשיך מזרחה עד לרח' לישנסקי, משם צפונית על ציר זה עד למפגש עם השלוחה המזרחית דרך רחובות בן-גוריון, אהרונוביץ' וויצמן בחולון. תחנות השלוחה (מדרום לצפון) הן מסוף משה דיין, לישנסקי, אבני חושן, סחרוב (ראשון לציון), לסקוב, משה דיין, בגין, לבון, גולדה מאיר, ההסתדרות ותחנת סוקולוב. עד תחנת אבני חושן, הרכבת תנוע בצד אחד של הרחוב (הצד הצפוני-מערבי), ולאחר מכן תעבור למרכז הרחוב.

שלוחה דרומית מזרחית

השלוחה תחל ברח' המכבים בראשון לציון (שם תהווה קישור לקו הכחול), תעבור דרך דיפו וגשר הסיירים מערבה לשדרות ירושלים בחולון לכל אורכן, משם לרחוב סוקולוב, שם יוקם מדרחוב בין רחובות קראוזה לשדרות קוגל ותתחבר לשלוחה הדרומית בתחנת סוקולוב. תחנות השלוחה (ממזרח למערב) הן מסוף המכבים, דיפו חולון, המרכבה, מפרץ שלמה, המלאכה, בצלאל, גאולים, סרלין, קראוזה ותחנת סוקולוב.

הקטע המשותף

הקטע המשותף יתחיל בשדרות קוגל במרכז העיר חולון, יצפין לשדרות לוי אשכול בעיר, דרך צומת חולון, יכנס לתל אביב בדרומה החל מדרך בן-צבי לרחוב חיים לבון, שדרות הר ציון, סלומון, צומת מעריב (מפגש עם הקו האדום), קרליבך, לאורך רחוב אבן גבירול ויסתיים ברחוב איינשטיין בצפון העיר, סמוך לאוניברסיטת תל אביב.

תחנת קרליבך

"תחנת קרליבך" היא אחת מהתחנות התת-קרקעיות המתוכננות לאורך הקו ומיקומה יהיה מתחת למפגש הרחובות המחומש קרליבך, דרך מנחם בגין, לינקולן, יצחק שדה, הידוע גם כ"צומת מעריב". התחנה תהיה משותפת עם הקו האדום ותאפשר לנוסעים החלפה מהירה בין שני הקווים.

פורטלי הכניסה והיציאה מהמנהרות

הפורטל הוא המקטע בו הרכבת הקלה עוברת ממפלס תת-הקרקע אל פני הקרקע. הפורטל הצפוני ימוקם בפינת רחוב נורדאו ואבן גבירול, וימשיך עד צומת יהודה המכבי, אבן גבירול וכיכר מילאנו (עקב קשיים הנדסיים להמשיך את מנהרת הרכבת מתחת לירקון, הוחלט שהקו יעלה חזרה לפני הקרקע מדרום לירקון). הפורטל הדרומי, שדרכו תיכנס הרכבת למנהרה בשדרות הר ציון, ימוקם מדרום לתחנה המרכזית הישנה בפינת רחוב לוינסקי ושדרות הר ציון. ביוני 2016, הציעה הוועדה המחוזית של תל אביב להמשיך את הקטע התת-קרקעי עד להצטלבות הרחובות הר ציון וקיבוץ גלויות ולהעביר את הפורטל הדרומי סמוך לפארק החורשות. באוגוסט 2016, הוועדה לתשתיות לאומיות (הוות"ל) אישרה פה אחד את התוכנית ודחתה את ההתנגדויות למיקום הפורטלים.

מקטע הויאדוקט

השלוחה הצפונית לרמת החייל תעבור בחלקה על ויאדוקט (גשר הבנוי מעמודים), החל מאוניברסיטת תל אביב יחצה התוואי את נתיבי איילון על גבי גשר באורך 198 מטר ובגובה של 15 מטר. על גבי גשר זה מתוכננת "תחנת רכבת האוניברסיטה" כדי לאפשר קישוריות לנוסעים למרכז הירידים ולתחנת האוניברסיטה של רכבת ישראל, ימשיך מעל שדרות רוקח בגשר באורך 316 מטר וירד למנהרה מתחת למסילת הירקון. גשר נוסף באורך 590 מטר יבנה מעל צומת צומת פנחס רוזן עד לכניסה לרמת החייל (בנקודה זו תוכנן מפגש מתחת לגשר עם הקו הצהוב שבוטל).

הקמת הקו

הקמת הקו חולקה למספר שלבים.

שלב א' (תת"ל 71 א')

חלקו הדרומי של הקו ממרכז תל אביב לחולון ומערב ראשון לציון נמצא בשלב התכנון המפורט על ידי קבוצת ד.א.ל. כמו כן בעת הקמת תחנת הרכבת צומת חולון הוכן מעבר אל הקו הירוק מתחת לתחנה במפלס הרחוב. בדצמבר 2015 תוכנית החלק הדרומי של הקו אושרה להפקדה בוועדה לתשתיות לאומיות (הות"ל).

שלב ב' (תת"ל 71 ב')

שלב ב' כולל את הקטע המרכזי המשותף והמשכו עד רחוב ראול ולנברג.
תכנון הקטע המרכזי הגיע למבוי סתום, לאחר שמשרד התחבורה ועיריית תל אביב לא הגיעו להסכמה על סוג הקו בתוואי רחוב אבן גבירול. עיריית תל אביב דרשה שהקטע יהיה כולו תת-קרקעי, אך משרד התחבורה מעוניין שהקטע יהיה קו עילי בגלל עלות המנהור היקרה.
בדצמבר 2011 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו כי הקו הירוק בתחום העיר תל אביב יהיה תת-קרקעי, ובכך הביא לסיום המחלוקת.
ביולי 2015 תוכנית החלק המרכזי של הקו אושרה להפקדה בוועדה לתשתיות לאומיות (הות"ל), הציבור יכול היה להשמיע התנגדויותיו עד 17 בפברואר 2016.

שלב ג' (תת"ל 71 ג')

השלוחה הצפונית להרצליה דרך "הגוש הגדול" בתוך שכונת רמת אביב, מתוכננת במסגרת תוכנית תת"ל 71/ג'. על פי התוכנית המוצעת, הקו יתפצל לצד מזרח בצומת אבן גבירול-ש"י עגנון. ענף מזרחי זה יפנה צפונה בשדרות לוי אשכול עד רחוב איינשטיין, שם יפגוש פיצול מזרחי נוסף של המשך הקו, שיצא מאזור שדה דוב של היום. מנקודה זו ימשיך הקו מזרחה לרמת החיל. הקו הצפוני ימשיך דרך שדה דב של היום עד להרצליה פיתוח. במקביל, העירייה שוקדת על תוכניות בינוי באזור ("תוכנית 3700 לצפון מערב העיר").

שנים 2008-1998

באוקטובר 1998, אושרה תוכנית מערכתית כוללת (תוכנית תמ"א/23/א) על ידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה, שאושרה בממשלה, אבל לא תוקצבה. עלות התוכנית כולה הוערכה אז בשבעה מיליארד דולר, אך משרד האוצר התנגד להקצות את התקציב הדרוש, ונת"ע נאלצה להגיש תוכנית ביצוע ראשונית בעלות של שני מיליארד דולר בלבד. שני הקווים הראשונים שהוצעו בתוכנית היו: "הקו האדום" - מפתח-תקווה לתל אביב ומשם לבת-ים, שכולו בנוי במנהרות כרכבת תחתית, ו"הקו הירוק" - מתל אביב לחולון וראשון-לציון, כרכבת עילית קלה. משרד האוצר מנע את אישור התוכנית בגלל עלות המנהור לאורך תוואי של כ-18 ק"מ של "הקו האדום" והתחנות התת-קרקעיות. לפיכך העלתה נת"ע הצעה נוספת: רק ב-11 ק"מ מתוואי "הקו האדום" תפעל רכבת תחתית, בקטע מרחוב ז'בוטינסקי עד לתחנת אלנבי, ואילו ביתר הקו, תהיה רכבת עילית קלה.
בינואר 1999, פירסמה נת"ע מכרז לתכנון שני תוואי הרכבת הקלה, "האדום" ו"הירוק", ובמאי 1999 הקימו משרדי האוצר והתחבורה צוות בדיקה כלכלית לתוכנית נת"ע להסעת המונים, בראשות הפרופסור ראובן גרונאו. הצוות בחן את כל ההצעות של נת"ע, ומסקנותיו היו שיש כדאיות כלכלית לתוכנית בתקציב המוצע. אך בפועל קודם רק פרויקט "הקו האדום".
התוכנית המפורטת של הקו פורסמה על ידי חברת נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים בשנת 2007, כחלק מהמערך הכולל של מערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב.

שנים 2019-2009

ב-12 בינואר 2012, הנחה שר התחבורה, ישראל כץ, לפרסם מכרז לכריית המנהרות של הקו האדום והירוק ביחד, באורך כולל של כ-31 קילומטר (באותה עת תוכנן הקו האדום להחנך בשנת 2017 והקו הירוק בשנת 2020). אך לבסוף הוחלט להפריד את שני הפרויקטים ובשנת 2014 פורסם מכרז לכריית המנהרות של הקו האדום בלבד.
בשנת 2013 ביצעה חברת נת"ע קידוחי ניסיון לקו הירוק באזור רחוב אבן גבירול - בכיכר רבין וברחוב הדסה. ובאזור הרחובות יהודה המכבי ופנקס בתל אביב. הקידוחים נועדו לבדוק את טיב הקרקע לפני התחלת תכנון הקו, ובוצעו לעומק של 45 מטרים.
קו 189 של חברת "דן" אשר החל לפעול בשנת 2011, מהווה למעשה שתי זרועות של הקו (הזרוע למזרח חולון מדרום והזרוע לקריית עתידים מצפון). באוגוסט 2015 החל הקו לפעול באמצעות אוטובוסים רבי קיבולת. כמו כן, קו 71 של חברת אגד מהווה גם שתי זרועות החל משנת 2011 (הזרוע לראשון לציון, והזרוע להרצליה, אם כי הוא מסתיים בקריית חינוך בצפון תל אביב) אך הקו עובר דרך המסגר ודרך נמיר בניגוד לתוואי הקו הירוק שעובר דרך שדרות הר ציון ואבן גבירול.
בפברואר 2016 בוצעו עבודות קידוח בשדרות הר ציון בדרום תל אביב כעבודות הכנה לקו זה. 

ב-29 במרץ 2016 נערך מפגש תושבים בין נת"ע לתושבי חולון ובו הוצגו תוכניות המקטע הדרומי של הקו הירוק.

ב-1 באוגוסט 2016 הוועדה לתשתיות לאומיות אישרה פה אחד את התוכנית להקמת הקו.
ב–28 בנובמבר 2017 פורסם צו הפקעה למבנה מגורים בחולון. ההפקעה נועדה לאפשר את הקמתה של תחנת הרכבת הקלה המתוכננת להיבנות בפינת הרחובות ההסתדרות ופיכמן.
ב-11 ביולי 2018 פורסמו מסמכי המיון המוקדם למכרז בהיקף של כ-15 מיליארד שקל, להקמת קו זה יחד עם הקו הסגול, והוא יתבצע כשותפות ציבורית-פרטית – (Public–Private Partnership). ב-28 בפברואר 2019 הגישו שש קבוצות בינלאומיות את מועמדותן להשתתפות במכרז להקמת הקו.