ג'ין קראנץ

ילדותו ותחילת הקריירה

קראנץ נולד ב-17 באוגוסט 1933, בטולדו שבאוהיו. הוא גדל בחווה שהשקיפה על מפעל הייצור של ג'יפ. אביו, ליאו פיטר קראנץ, היה בנו של מהגר גרמני ושימש כחובש צבאי במלחמת העולם הראשונה. אביו הלך לעולמו בשנת 1940 כאשר יוג'ין היה רק בן שבע. לקראנץ שתי אחיות גדולות, לואיז והלן.
התעניינותו המוקדמת בטיסה ובחלל ניכרה כבר בנושא התיזה שלו בתיכון, שכותרתה "The Design and Possibilities of the Interplanetary Rocket". לאחר סיום לימודיו בתיכון בשנת 1951, פנה ללימודים במכללה. הוא סיים תואר ראשון במדעים בהנדסת אווירונאוטיקה באוניברסיטת סנט לואיס בשנת 1954, ולאחר מכן קיבל דרגת סגן במילואים בחיל האוויר האמריקאי, תוך שהוא משלים אימוני טיסה בבסיס חיל האוויר בטקסס בשנת 1955. זמן קצר לאחר שקיבל את כנפי הטיסה, נשא לאישה את מרתה קאדינה, בתם של מהגרים מקסיקנים שברחו ממקסיקו במהלך המהפכה המקסיקנית. במהלך מלחמת קוריאה, נשלח קראנץ לקוריאה הדרומית להטיס את מטוס ה-F-86 סייבר לסיורים סביב האזור המפורז קוריאני.
לאחר שסיים את שירותו בקוריאה, עזב קראנץ את חיל האוויר לחברת מקדונל, שם סייע במחקר ובבדיקות של טילי קרקע-אוויר וטילי אוויר-קרקע חדשים עבור חיל האוויר האמריקני.

הקריירה בנאס"א

קראנץ עזב בהמשך את מקדונל והצטרף לקבוצת חקר החלל של נאס"א שישבה באותו הזמן במרכז המחקר בלאנגלי, וירג'יניה. עם הצטרפותו לנאס"א, שימש כקצין תהליכים בבקרת משימת הניסוי הראשונה של תוכנית מרקורי.
כקצין תהליכים, היה קראנץ אחראי על שילוב בקרת השליטה במרקורי עם צוות בקרת השיגור בקייפ קנווראל, פלורידה, כשהוא כותב את הליכי בדיקת מצב השיגור ("GO/NO GO") שקובעים מתי יש לתת למשימות להמשיך כמתוכנן ומתי לבטלן. קראנץ ביצע את התפקיד הזה עבור כל טיסות מרקורי הלא מאוישות ואחר כך המאוישות, מרקורי-רדסטון 3 ומרקורי-אטלס 6, שהיו בהתאמה הראשונות לשים אסטרונאוטים אמריקאים בחלל ובמסלול סביב כדור הארץ.
לאחר משימת מרקורי-אטלס 6, קודם קראנץ לתפקיד עוזר מנהל הטיסה במשימה מרקורי-אטלס 7 שנערכה במאי 1962. הוא המשיך בתפקיד זה במשך שתי טיסות מרקורי הנותרות ושלוש הטיסות הראשונות של תוכנית ג'מיני. קראנץ קודם לאחר מכן לתפקיד מנהל טיסה ומילא לראשונה תפקיד זה במשימת ג'מיני 4 שנערכה ב-1965, בה התקיימה הפעילות החוץ-רכבית הראשונה של ארצות הברית. אחרי ג'מיני הוא כיהן כמנהל טיסה במשימות אפולו האי-זוגיות. הוא שימש מנהל טיסה במשימת אפולו 11 בה התבצעה הנחיתה הראשונה על הירח ב-20 ביולי 1969.

קריירה מאוחרת יותר

קראנץ המשיך כמנהל טיסה עד למשימת אפולו 17, שבה, במשמרתו האחרונה, היה אחראי על שלב ההמראה. ב-1974 קודם לתפקיד סגן מנהל תפעול הטיסות ובהמשך הפך למנהל תפעול המשימות בשנת 1983. הוא נכח בחדר הבקרה ב-28 בינואר 1986, כשהתרחש אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר במשימה STS-51-L. הוא פרש מנאס"א ב-1994 לאחר הטיסה המוצלחת של STS-61 שתיקנה את טלסקופ החלל האבל.

משפחה

לקראנץ ולאשתו מרתה שישה ילדים: כרמן (1958), לוסי (1959), ג'ואן פרנסס (1961), מארק (1963), בריג'יד (1964) וז'אן מארי (1966).

בתרבות פופולרית

דמותו של קראנץ הופיעה בכמה דרמות של על תוכנית אפולו. ההופעה הראשונה הייתה בסרט הטלוויזיה מ-1974, "יוסטון, יש לנו בעיה", כשאת דמותו מגלם על אד נלסון. הוא גולם על ידי אד האריס בשנת 1995 בסרט "אפולו 13", האריס קיבל מועמדות לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר. מאט פריאר מגלם אותו בסרט טלוויזיה מ-1996, "אפולו 11". הוא גולם גם על ידי דן באטלר במיני-סדרה של HBO מ-1998, "מכדור הארץ לירח". בשנת 2016 גילם את דמותו ג'ון ברות'רטון בפרק שכותרתו "מרוץ לחלל" של הסדרה "טיימלס" ששודרה ב-NBC.
קראנץ עצמו הופיע במספר סרטים דוקומנטריים שבחלקם נעשה שימוש בצילומי ארכיון של נאס"א, כגון בסרט שהופק ב-2004 על ידי ערוץ ההיסטוריה, "הכישלון אינו אופציה", והמשכו מ-2005 "מעבר לירח: כישלון אינו אופציה 2" וכן בסרט של ערוץ דיסקברי, "כאשר עזבנו את כדור הארץ" מ-2008.
בית הספר התיכון יוג'ין קראנץ, שנמצא בדיקינסון, טקסס, נקרא על שמו.

"כישלון אינו אופציה"

קראנץ מזוהה עם המשפט "כישלון אינו אופציה". הוא נאמר על ידי השחקן אד האריס שגילם את קראנץ בסרט "אפולו 13" וקראנץ השתמש בו ככותרת לאוטוביוגרפיה שלו שיצאה לאור בשנת 2000. מאוחר יותר המשפט הופיע ככותרתו של סרט תיעודי על נאס"א מ-2004. קראנץ נותן בכל רחבי העולם הרצאת מוטיבציה שכותרתה "כישלון אינו אופציה", כמו זו שניתנה בחדר הטיסה ההיסטורי של אפולו 13.
"כישלון אינו אופציה" הוטבע למעשה על ידי ביל ברוילס, אחד התסריטאים של "אפולו 13". המשפט מבוסס על הצהרה דומה שנאמרה, לא על ידי קראנץ, אלא על ידי חבר אחר בצוות הבקרה של אפולו 13, ג'רי בוסטיק, שבעת ההכנות לסרט רואיין על ידי תסריטאי הסרט, אל ריינארט וביל ברוילס. בראיון נשאל בוסטיק "איך באמת האנשים בבקרת הטיסה? האם הם נכנסים לפאניקה מדי פעם", תשובתו הייתה "לא, כשמשהו משתבש אנו מניחים את כל האופציות וכישלון אינו אחת מהן".

קראנץ בחר במשפט ככותרת לאוטוביוגרפיה שלו משנת 2000, משום שאהב את האופן שבו הוא משקף את הגישה בבקרת המשימה.

"אימרת קראנץ"

בעקבות אסון אפולו 1 בו נספו וירג'יל גריסום, אדוארד היגינס וייט ורוג'ר צ'אפי, אסף קראנץ את צוות בקרת הטיסה באותו בוקר ונשא את הדברים הבאים הידועים כ"אימרת קראנץ" (Krantz Dictum), שבו הביטוי שלו לערכים היא מורשתו לנאס"א:
Spaceflight will never tolerate carelessness, incapacity, and neglect. Somewhere, somehow, we screwed up. It could have been in design, build, or test. Whatever it was, we should have caught it. We were too gung ho about the schedule and we locked out all of the problems we saw each day in our work. Every element of the program was in trouble and so were we. The simulators were not working, Mission Control was behind in virtually every area, and the flight and test procedures changed daily. Nothing we did had any shelf life. Not one of us stood up and said, "Dammit, stop!" I don't know what Thompson's committee will find as the cause, but I know what I find. We are the cause! We were not ready! We did not do our job. We were rolling the dice, hoping that things would come together by launch day, when in our hearts we knew it would take a miracle. We were pushing the schedule and betting that the Cape would slip before we did.
From this day forward, Flight Control will be known by two words: "Tough" and "Competent". Tough means we are forever accountable for what we do or what we fail to do. We will never again compromise our responsibilities. Every time we walk into Mission Control we will know what we stand for. Competent means we will never take anything for granted. We will never be found short in our knowledge and in our skills. Mission Control will be perfect. When you leave this meeting today you will go to your office and the first thing you will do there is to write "Tough and Competent" on your blackboards. It will never be erased. Each day when you enter the room these words will remind you of the price paid by Grissom, White, and Chaffee. These words are the price of admission to the ranks of Mission Control.
— https://www.michaeldiamond.com/the-kranz-dictum/
לאחר אסון מעבורת החלל קולומביה ב-2003, ציטט מנהל נאס"א, שון או'קיף, את הנאום הזה בדיון על השינויים שיש לבצע בתגובה לאסון. בהתייחסו למילים "קשוחים וכשירים", אמר, "המילים האלה הן מחיר הכניסה לשורות נאס"א, ואנחנו צריכים לאמץ זאת כך".

עמדותיו על תוכנית החלל לאחר הנחיתה על הירח

קראנץ אמר כי חלק גדול מהגורמים שדחפו את תוכנית החלל התייבשו, במיוחד משום שארצות הברית ראתה את פרויקט הנחיתה על הירח כמטרה קצרת טווח שנועדה לנצח את ברית המועצות ולא הרבה יותר. כשנשאל באביב 2000 אם נאס"א היא עדיין אותו מקום היום כפי שהיה בשנים של המרוץ לחלל, הוא השיב כי אף על פי שיש את הכישרון, הדמיון והטכנולוגיה, אין כיום את המנהיגות שתהיה מוכנה לקחת סיכונים. הוא מאמין שיש צורך בהתחייבות ארוכת טווח לחקור את היקום.
גם בספרו "כישלון אינו אופציה" הביע אכזבה כי התמיכה בחקר החלל יבשה לאחר תוכנית אפולו.