אברהם אורטליוס

חייו

אורטליוס נולד כבן הבכור במשפחה קתולית בבלגיה, בעיר אנטוורפן, אז - חלק מממלכת הבסבורג, ששלטה על 17 מחוזות. משפחתו הגיעה במקור מהעיר אאוגסבורג, באותה עת עיר קיסרית עצמאית באימפריה הרומית הקדושה, לכן נהג לעיתים להציג עצמו כ-Belgo Germannus (בלגי-גרמני). אביו, ליאונרד אורטל, היה סוחר אמיד שסחר בעתיקות. עם מות האב ב-1535 נקלעה המשפחה לקשיים כלכליים; עקב כך, חזר דודו של אורטליוס -Jacobus Van Meteren מאנגליה, לסייע בטיפול בו ובאחיו הצעירים. הדוד היה איש בעל ממון ונודע כמוציא לאור של המהדורה האנגלית המוקדמת של התנ"ך. בשנת 1547, בהיותו בגיל 20 הצטרף אורטליוס, שהתמחה כבר בייצור תחריטי מפות, כמאייר מפות לאגודת האמנים של אנטוורפן - Guild of Saint Luke. הוא השלים את הכנסתו מרכישת מפות יקרות ערך, הדפסתן על בדי קנווס, צביעתן ומכירתן מחדש, וכן עסק בסחר של ספרים, הדפסים ומטבעות עתיקים. עיסוקים אלה היוו אחת הסיבות למסעותיו הארוכים ברחבי גרמניה, אנגליה, אירלנד, צרפת ואיטליה. בשנת 1554 נפגש אורטליוס ביריד הספרים השנתי של פרנקפורט עם גרארדוס מרקטור, וכמה שנים אחר כך יצאו למסעות משותפים על פני יבשת אירופה, שהובילו את אורטליוס - בעידודו של מרקטור, להקדשת זמנו לקריירה של גאוגרף וקוסמוגרף.
החל מ-1564, עם הוצאתה לאור של מפת העולם, החל אורטליוס - במקביל לפרסום מפות - לעבוד על יצירת האטלס המודרני הראשון - Theatrum Orbis Terrarum. בהמשך הוא הוציא לאור עשרות מפות, שיצר בעצמו ושיצרו אחרים, והתאימן לרוח התקופה; הוא גם שיתף פעולה עם מול"ים שונים בפרסום ספרי מפות וגאוגרפיה. ב-1575 מונה כגאוגרף של מלך ספרד פיליפ השני, בהמלצתו של אריאס מונטנוס (Arias Montanus), שערב בפני המלך על נאמנותו לקתוליות.
בתקופה מאוחרת יותר של חייו, הקדיש אורטליוס את זמנו ללימודים קלאסיים. הוא נפטר באנטוורפן בשנת 1598, ונטמן שם בכנסיית Præmonstratensian Abbey church על שם מיכאל הקדוש. על מצבתו נחקקו מילותיו של יוסטוס ליפסיוס: "Quietis Cultor sine bit, uxore, prole", שפירושן בתרגום חופשי: "שרת בצנעה, ללא אישה וללא צאצאים".

הוצאת מפות אורטליוס לאור

משנת 1570 עד 1600, הייתה אנטוורפן אחת מהמרכזים המובילים באירופה להדפסת מפות והוצאתן לאור. יתרון זה סיפק לאורטליוס את התנאים האופטימליים ליצירת מפות בפורמטים שונים. בשנת 1564, הוציא לאור את המפה הראשונה שיצר - Typus Orbis Terrarum - מפת עולם המורכבת מ-8 גליונות, שפורסמה לראשונה בפורמט מוקטן בשנת 1570, באטלס Theatrum Orbis Terrarum. מפה זו בתחילת דרכה, לא שקפה בנאמנות את קווי המתאר של יבשת אמריקה, אך היא שמשה במהלך השנים כבסיס בידי אורטליוס וקרטוגרפים רבים לשינויים שהופיעו בה לאיטם במהדורות השונות של האטלס.
מיום פרסומה בשנת 1570, היא הופיעה ב-31 מהדורות במשך 43 השנים הבאות. בין השנים 1565 – 1579, הוציא לאור את מפת מצרים - 2 גליונות, את מפת אסיה - 8 גליונות ואת מפת ספרד - 6 גליונות.
בשנת 1568 הוציא לאור את התוכנית של טירת בריטנבורג שנבנתה באזור שפך הריין בגרמניה. קירות המבנה המאסיביים על מגדליו העגולים, כפי שבאים לידי ביטוי בתרשים, מרמזים כנראה על טירה שהוקמה במאה הרביעית לספירה. "הארכאולוגים המודרניים לא הצליחו לאתר את חורבות המבנה, שהפך לאחת מהתעלומות המפורסמות והרומנטיות ביותר של הארכאולוגיה ההולנדית", שכן מיקומו המדויק שנוי במחלוקת עד עצם היום הזה.
אורטליוס יצר קשרים באנגליה עם היסטוריונים וקרטוגרפים, ביניהם האמפרי לויד (Humphrey Llwyd), שתרם לאורטליוס את מפת אנגליה וויילס,
שהופיעה במהדורה של האטלס Theatrum שיצאה לאור בשנת 1573.

Theatrum Orbis Terrarum - תיאטרון העולם

האטלס 'תיאטרון העולם', שיצא לראשונה לאור בשפה הלטינית בשנת 1570, סימן את תחילתו של תור הזהב בתחום הקרטוגרפיה הפלמית וההולנדית שהסתיים בסוף המאה ה-17. שמו מרמז כי העולם שהיה ידוע באותם זמנים, אינו ניתן רק לצפייה באטלס זה, אלא מהווה גם מעין במה לתגליות האדם. הוא היה שונה במהותו מכל ספרי המפות שיצאו לאור לפניו. בטרם יציאתו של האטלס לאור, נכרכו יחדיו במשך השנים, מסמכים שתיעדו את הגילויים של הפורטוגזים במאה ה-14 ובמאה ה-15 ומפות קיר שונות, שהופיעו בפורמטים שונים כספרי מפות, אך הם חסרו את המעוף, את המחשבה השיטתית ואת החידושים שבאו לידי ביטוי באטלס שיצר אורטליוס.
הוא העניק משקל שווה לכל האלמנטים המופיעים באטלס. הן המפות, הן הנרטיב ההיסטורי והן המקורות בהם השתמש, הוצגו באופן אחיד. הדיוק במפות היה אחד הגורמים המכריעים בבחירתן. כאשר היו בידי אורטליוס מספר מפות מאותה מדינה, הוא בחר להציג את המפות העדכניות ביותר. הוא פיתח גם גישה חדשנית בהתייחסותו ליוצרי המפות, בכך שדאג להעניק קרדיט לכל יוצר ויוצר. אם שמותיהם של יוצרים מסוימים לא אוזכרו במפות, הוא השקיע מאמצים רבים בהכנת גלופות חדשות, על-מנת לשלבם בהן ולהעניק ליוצרים את הכבוד הראוי להם. כמי שהתייחס לגאוגרפיה כאל אשנב להיסטוריה, הוסיף אורטליוס נספח לאטלס (Catalogus auctorum tabularum geographicarum), מעין מילון גאוגרפי המאזכר את שמותיהם העתיקים של המדינות והערים לצד שמותיהן המודרניים. כמו כן הוסיף לאטלס קטלוג של מפות ( tabularum geographicarum), בו מופיעים גם שמותיהם של 91 מיוצרי המפות שחיו לפני שנת 1570. אזכור שמות היוצרים בקטלוג, מהווה עד היום תרומה מכרעת להיסטוריה של הקרטוגרפיה, שכן זהו המקור היחיד לשמותיהם.