אדם מזור

אדם מזוֹר (נולד ב-4 בינואר 1936) הוא אדריכל ומתכנן ערים ישראלי, פרופסור אמריטוס בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון וחתן פרס ישראל בתחום האדריכלות והעיצוב לשנת ה'תשע"ג (2013).

בישראל

תוכניות אב ומתאר: לתל אביב יפו (1979); להוד השרון (1979); לכרמיאל (מ-1995); לקריית גת (1997); לבני ברק (1997); לראשון לציון (מ-1998); לדרום חולון (מ-1998); לרחובות (מ-2000); לרמת השרון (מ-2002)

בישראל

דרום מזרח ירושלים (1967); מגדל אשקלון (1981); "לב העיר" תל אביב (1986); "נוה צדק" תל אביב (1986); העיר התחתית ועורף הנמל בחיפה (2001).

תכנון מפורט לשכונות מגורים ומקבצי מגורים

יישוב קהילתי שיתופי בנוה אילן (1968); רובע מבנן בעיר העתיקה בירושלים (1978); שכונת מגורים ברמת השרון (1986); שכונת מגורים "סומיל" בתל אביב (1982); אזור "הר נפוליאון" בתל אביב (1985); שכונת מגורים בהרצליה (1986); שכונת מגורים "אבו כביר" בתל אביב (1986); רובע ה"סיטי" באשדוד (1987); יישוב קהילתי "צור הדסה" (1988); מבנני מגורים בחוף תל אביב (1989); שכונת "המזרח" באשדוד (1996); רובע תע"ש: רמת השרון, הרצליה, הוד השרון (2000); שכונת רמות בבאר שבע (2000); רובע "דרום גלילות" רמת השרון-תל אביב (2002).

בישראל

דרום הקריה, תל אביב (1979); מערב רמת השרון (1981); אזור הזרוע הצפונית של המער ו"מרכז השלום" בתל אביב (1984); קריית תעסוקה עתירת מדע ברמת השרון (1991); אזור תע"ש הרצליה-הוד השרון-רמת השרון (1991); מרכז אלי כהן, באר שבע (2000); מרכז מטרופוליני בדרום גלילות (2000); העיר התחתית בחיפה (2001); מתחם הירקון בני ברק (2002).

תוכניות אב ומבני תיירות ונופש

תוכנית אב לתיירות ונופש – אילת (1974); תוכנית אב לתיירות ונופש – ערד(1977); מרכז תיירות ועסקים – אילת (1977); תוכנית אב לתיירות ונופש – אשדוד (1982); תוכנית לאזור מלונאות, נופש ומרינה (כולל- טיפול בכל אזורי החוף באורך של כ- 9 ק"מ) – אשדוד (1983); תוכנית אב ארצית לתיירות, לטווח הקצר, הבינוני והארוך לישראל (1985); תוכנית אב לחוף הים - תל אביב (1986); תוכנית אב לפיתוח התיירות ותכנון אזור התיירות – ערד (1988); תוכנית אב לפיתוח התיירות ותכנון אזור התיירות – העמקים (1989); תוכנית לספורט, רווחה ונופש. כ- 3,000 דונם - רמת השרון (1989); שימור מבנה הפגודה בתל אביב ותכנונו למלון (1989); מבנה מלונית ברח' הירקון - תל אביב (1989); תוכנית לחוף נהריה, בינוי ערים, עיצוב עירוני, מרינה, מלונות ומגורים (1991); מרינה, אזור תיירות, מסחר ומגורים – אשדוד (1991); תוכנית אב לתיירות ל"נגב בשלום" (1993); חיפה דרום - מלונאות (לאחר זכייה בתחרות) (1995); עתלית, תוכנית אב לפיתוח מגורים ותיירות (1996); תוכנית אב לפיתוח התיירות בערבה וברמת הנגב (1996).

תעשייה וביטחון

מבנים ומפעלי תעשייה עבור התעשייה האווירית (1964-1974); מתקנים ביטחוניים, מחנות צה"ל ומרכזי שליטה עבור צה"ל (1972-1974); מתקן מרכזי לתקשורת, כולל "מגדל תקשורת" - הקריה, תל אביב (1984); תחנת טרנספורמציה ראשית עבור חב' חשמל - מנשיה, תל אביב (1986); מבנה תעשייה עתירת ידע - תל אביב (1987); פארק תעשיות עתירות ידע (כ- 400,000 מ"ר) - רמת השרון (1990); מבנה תעוסקה עתירת ידע (כ- 30,000 מ"ר) - רמת השרון (1991); טרמינל הנוסעים - נתב"ג (1993); תחנת כוח - נתב"ג (1995); טרמינל 2 - נתב"ג (1995); טרמינל "ארז" - גבול ישראל והרשות הפלסטינית (1996); תוכנית אב לתל השומר (1996); מבנה מעבדות, משרד הביטחון (1996); מרכז אנרגיה לנתב"ג 2000 (1998); תוכנית אב למחנה תל השומר, צה"ל (1998); מבנה סמך, נתב"ג 2000 (1999).

חתן פרס ישראל

מזור הוא חתן פרס ישראל בתחום האדריכלות והעיצוב לשנת ה'תשע"ג (2013). בנימוקי הוועדה צוין: "פרס ישראל מוענק לפרופ' אדם מזור עבור שינוי תפישת התכנון והעיצוב המרחבי של ישראל כפי שבא לידי ביטוי בתוכניות מתאר ארציות ועירוניות שונות, בין היתר בתוכנית "ישראל 2020". תפישתו שמה דגש על שמירת הריאות הירוקות והשטחים הפתוחים ומעודדת בנייה מרוכזת בצפיפות גובהה במרכזי הערים. פרופ' מזור פיתח מודלים מתמטיים לתכנון עירוני. הוא אדריכל ומתכנן ערים רב תחומי ששילב מחקר, תכנון יישומי ופעילות אקדמית וציבורית. פרופ' מזור העמיד דור של אדריכלים מתכנני ערים וחוקרים שממשיכים את דרכו. הוא פיתח גישה מרחבית תלת ממדית לתכנון עירוני המדגישה את העירוניות כערך מרכזי בתכנון."