google/wiki40b huggingface dataset:
דני דבורין

ביוגרפיה

דבורין נולד בישראל לשולמית ולוניה דבורין, מוותיקי הספורטאים בישראל. בשנות ה-60 היה עיתונאי בעיתון "חדשות הספורט". 
בשנת 1969 החל לעבוד בדסק הספורט של קול ישראל. כעבור שנה, בשנת 1970, נוסדה התוכנית "היום בספורט", ודבורין נמנה עם צוות התוכנית. בשנת 1983 מונה לראש דסק הספורט. מאז 2005 הוא מגיש את תוכנית הספורט "שירים ושערים", ומאז 2008 הוא מגיש לסירוגין עם יואב אביב את המשדר "זה ברשת". 
דבורין הוא חבר בוועדה הבוחרת כדורגלנים להיכל התהילה של הכדורגל הישראלי.
בפברואר 2012 זכה, יחד עם העיתונאי שמעון וילנאי, בפרס מנכ"ל רשות השידור על שם אילן רועה. בנימוקי הזכייה נכתב ש"השנה הפרס מוענק לשמעון וילנאי ולדני דבורין, שהיוו ומהווים במשך שנים רבות את סמל החריצות והמקצועיות, המלווה בהתלהבות ובתשוקה בלתי נלאית לעבודתם גם בחלוף השנים, ואשר יכולים לשמש אות ומופת לכתבים צעירים".
בסוף חודש דצמבר 2012 פרש לגמלאות לאחר 42 שנות עבודה בקול-ישראל. שידור מיוחד של התוכנית "שירים ושערים" נערך לכבודו ב-29 בדצמבר 2012.
לאחר הפרישה מקול ישראל הצטרף דבורין לצוות תוכנית הספורט של "רדיו ללא הפסקה" יחד עם מאיר איינשטיין, רון קופמן, יוני הללי ושדרני ספורט נוספים. בשנת 2016 עזב את צוות המגישים והחל להקליט טור פרשנות יומי המשודר במחצית התוכנית.
דני דבורין נשוי לרחלה, ואב לשלושה.
לפני זמננו

לפני זמננו (אנגלית: before present, תכופות מקוצר לראשי התבות BP) היא ספירת זמן מקובלת במדעים רבים דוגמת ארכאולוגיה פרהיסטורית, פלאונטולוגיה, גאולוגיה ואסטרונומיה. היא משמשת לתיארוך מאורע עתיק, באמצעות מספר השנים שחלפו מאז התרחשותו ועד זמן הווה.

השיטה וחסרונותיה

השיטה משמשת בדרך-כלל לציון גיל מאורעות בני עשרות אלפי שנים לפחות, ולעיתים קרובות מיליוני שנים ואף מיליארדי שנים. בטווחי זמן אלה, הפרש הזמן בין ציון "לפני הספירה" לבין ציון "לפני זמננו" (מעט יותר מאלפיים שנה בתחילת המאה ה-21) הוא זניח. הפרש זה קטן לרוב משולי הדיוק של שיטת התיארוך בה השתמשו, המצוינים בסימן ±.
השגיאה הנובעת מן השוני בתאריך המדויק של זמן הווה קטנה אף יותר, בהנחה שהעושה שימוש בשיטה חי במאות השנים האחרונות. עם זאת, שגיאה זו עלולה להיות משמעותית בתיארוך פחמן 14, אשר משמש לעיתים קרובות למדידת גילים בני אלפי שנים בלבד. לכן, בתיארוך וכיול באמצעות שיטה זו מקובל כי הפירוש התקני של "לפני זמננו" הוא הזמן שחלף מן האירוע ועד שנת 1950 לספירה. תקן זה נובע מכך שתיארוך פחמן 14 פותח בשנות ה-50 של המאה ה-20.

שימושים

שיטת ספירה זו מצויה ביסודם של מדעים רבים החוקרים אירועים עתיקים. בדרך זו הורכב לוח הזמנים הגאולוגי, הקובע את השתייכותן של שכבות סלע לעידן מסוים על-פי הסטרטיגרפיה שלהן והימצאות מאובנים.
באופן דומה נעשה בה שימוש באסטרונומיה ובקוסמולוגיה, למשל בתאוריית המפץ הגדול ובקביעת גילה והתפתחותה של מערכת השמש.
דוגמאות נוספות לשימוש בשיטה הן אנתרופולוגיה וארכאולוגיה העוסקות בחקר האדם ותרבותו בתקופות היסטוריות ופרהיסטוריות.
פיפלמובר

היסטוריה של המתקן

המתקן נפתח כחלק מארץ המחר החדשה שנפתחה בשנת 1967. הקרונות במתקן היו תמיד בתנועה, וניתן היה לעלות עליהם באמצעות הליכה על מדרכה נעה בתחנה, שמהירותה זהה למהירות הקרונות. הרכבות הונעו שלא באמצעות מנועים פנימיים בנפחן שלהן אלא באמצעות גלגלי גודייר שהיוו חלק מהמסילה. הרכבות היו צבעוניות עד שנת 1987 אז נצבעו לבן. המתקן נסגר באוגוסט 1995 והוחלף במתקן מטות הטילים (Rocket Rods) בשנת 1998.

מממנים

המתקן מופעל על ידי שיטת וודווי המבוססת על השיטה שבה השתמשו במתקן דרך השמים הקסומה של פורד ביריד העולמי של ניו יורק 1964 - מתקן שמומן על ידי חברת פורד והוקדם על ידי חברת וולט דיסני. כאשר נבנה המתקן בארץ המחר סירבה חברת פורד לממנו, וחברת הגלגלים גודייר הסכימה להחליפם בתמורה לכך שגלגלי המתקן יוחלפו על ידי צמיגים של גודייר.

מנהרת מהירות העל

בשנת 1977 נוספה למתקן מנהרת מהירות העל (SuperSpeed Tunnel). המנהרה הייתה ממוקמת בבניין קרוסלת הקדימה, שהכיל באותה עת את מתקן אמריקה שרה - ומכוניות מרוץ הוקרנו על הקירות שסביב המסילה של פיפלמובר. בשנת 1982 שונו הסצנות המוקנות לסצנות מהסרט טרון שבהם הראו מנהרת מהירות על, ובהתאם שונה שם המקטע של הנסיעה ל"מנהרת מהירות העל".

פטירות

במשך 28 שנות פעילות המתקן נפטרו שני מבקרים בו. שניהם קפצו מקרונית הרכבת בעודה נוסעת בניסיון לנחות ברכבת החולפת מהצד השני. הם נדרסו על ידי הרכבת החולפת מהצד השני.

שינויים במתקן

לאחר סגירת המתקן המשתמשו במסלול שלו עבור מתקן מטות הטילים שנסגר זמן קצר מאוחר יותר, בשנת 2000. מסלולי הפיפלמובר נותרו בלא שימוש אם כי בשנת 2005 נצבעו מחדש.
הר פרואו

מקור השם

ההר נקרא בשם זה, בשל צורתו, הדומה לחרטום של ספינה.

הטיפוס על ההר

הראשון שטיפס לפסגת ההר היה מוריסון פ. ברידג'לנד (Morrison P. Bridgland) במסגרת סקר טופוגרפי של האזור בשנת 1918.
ריצ'רד דין אנדרסון

נעוריו

אנדרסון הוא הבכור בין ארבעת בניהם של סטיוארט ג'יי אנדרסון, מורה לדרמה, וג'וסלין ריי קרטר, ציירת ופסלת. מוצאו מעורב: שוודי, נורווגי, סקוטי ואף משבט המוהוק האינדיאני.
אנדרסון גדל ברוזוויל, מינסוטה ולמד דרמה באוניברסיטת סנט קלאוד במינסוטה ובאוניברסיטת אוהיו. זמן קצר לפני שסיים את לימודיו עזב את האוניברסיטה ועבד בעבודות שונות ומשונות, למשל בהאכלת  כרישי-לוויתן מפיו. הוא התגורר בלוס אנג'לס לאחר תקופה של נדודים, והצטרף לחברו קארל דנטה כדי ליצור להקה בשם "ריקי דין ודנטה". במקביל הופיע במספר תפקידים בתיאטראות מקומיים.

תפקידיו בטלוויזיה

אנדרסון התחיל את הקריירה הטלוויזיונית שלו ב-1976, כדוקטור ג'ף וובר באופרת הסבון בית חולים כללי. הוא השתתף בסדרה עד שנת 1981. לאחר מכן השתתף בסדרה שבע כלות לשבעה אחים, בתור האח הגדול אדם. הסדרה כשלה ברייטינג וירדה מהמסכים אחרי העונה הראשונה.
בשנת 1985 קיבל אנדרסון את התפקיד הראשי בסדרה מקגייוור בתור אנגוס מקגייוור, ששודרה במשך שבע עונות, עד שנת 1992. דמותו של מקגייוור הייתה זו של גיבור פעולה, לא אלים, המסרב לשאת אקדח, ומאלתר ביצירתיות התקנים מגוונים על מנת להיחלץ ממצבים שנראים אבודים. הסדרה זכתה לפופולריות רבה באותה תקופה וגם אנדרסון קבל פרסום רב מאז שגילם את "מקגייוור". ב-2009 הודיעו שיש תכנון להוציא סרט קולנוע באורך מלא על מקגייוור אבל לא ידוע אם אנדרסון יחזור לגלם את דמותו. 
בשנת 1997 החל אנדרסון להופיע בסדרת המדע הבדיוני "סטארגייט SG-1", בתפקיד הקולונל ג'ק או'ניל (המקודם בדרגה בהמשך הסדרה לבריגדיר ג'נרל, מייג'ור ג'נרל ולוטננט ג'נרל). הסדרה נולדה מתוך סרט הקולנוע "סטארגייט" משנת 1994 שבו שיחק את תפקיד ג'ק או'ניל השחקן קורט ראסל. החל מהעונה השישית של הסדרה, החל תפקידו להצטמצם בהדרגה, כדי לענות על רצונו לבלות זמן רב יותר עם בתו, עד אשר בעונה התשיעית הוא פרש מהסדרה, אך חזר בהופעת אורח בעונה האחרונה (העונה העשירית) לפרק אחד עקב דרישת הקהל. לצורך צילומי פרק הפיילוט לסדרת הספין אוף "סטארגייט אטלנטיס", אנדרסון הופיע בתפקיד אורח יחד עם שותפו לסדרה, מייקל שנקס. בנוסף, הוא שיחזר את תפקידו בסרט השני בסדרת סטארגייט בשם "סטארגייט: רצף הזמן", שיצא ביולי 2008 והופיע בתפקיד אורח בסדרת הספין אוף "סטארגייט יוניברס".
ב-2005 זכה אנדרסון להופעת אורח בסדרה "משפחת סימפסון". הפרק נקרא "Kiss Kiss, Bang Bangalore", ובו חוטפות הדודות פטי וסלמה, מעריצות מושבעות של מקגייוור, את אנדרסון. הפרק שודר לראשונה ב-9 באפריל 2006.

חייו האישיים

אנדרסון לא נישא מעולם. בתו היחידה, ויילי קווין אנדרסון, נולדה ב-1998 לו ולבת זוגו, אפריל פרוז, ממנה נפרד. אנדרסון יצא בעבר בין השאר עם המחליקה הגרמנית הידועה קתרינה ויט ועם השחקניות טרי האצ'ר, סילה וורד ולארה פלין בויל.
הוא חובב הוקי קרח וסקי מושבע, והופיע בתפקידיו השונים בטלוויזיה, כולל מקגייוור, כשהוא משחק הוקי. הוא אף השתתף בעבר במשחקי הוקי שאורגנו למען מטרות צדקה שונות.
חסידות קוידנוב

חסידות קוידנוב היא חצר ליטאית, שראשיתה בתחילת המאה ה-19. מקים החסידות היה רבי שלמה חיים פרלוב, נכדם של רבי מרדכי מלעכוויטש ושל רבי אשר מסטולין (הראשון). מרכז החסידות היה בעיירה קוידנוב (כיום דזיארז'ינסק (Дзяржынск) בבלארוס).
האדמו"ר הנוכחי הוא רבי יעקב צבי מאיר ארליך, המכהן בבני ברק.

היסטוריה

רבי מרדכי מלעכוויטש (ה'תק"ב – י"ג בשבט ה'תק"ע, 1810) היה תלמידו המובהק של רבי שלמה מקרלין ומהאדמו"רים הבולטים שפעלו בליטא בתקופתו. עמד בראש המגבית למען היישוב החסידי בארץ ישראל. את מקומו מילא בנו, רבי נח מלעכוויטש שעם תלמידיו נמנו רבי משה מקוברין ורבי אברהם וינברג מסלונים. חתנו של רבי נח, רבי מרדכי מלעכוויטש (השני), וכמה מצאצאיו כיהנו כאדמו"רים בלעכוויטש.

רבי שלמה חיים פרלוב מקוידנוב

רבי שלמה חיים פרלוב מקוידנוב (ה'תקנ"ז – י"ז באב ה'תרכ"ב, 1862), נכדו של רבי מרדכי מלעכוויטש (הראשון), היה האדמו"ר הראשון מקוידנוב. אביו, רבי אהרן (?–  ג' בשבט ה'תקס"ו, 1806), היה נשוי לפערל, בתו של רבי אשר מסטולין (הראשון) ונפטר בגיל צעיר. שלמה חיים פרלוב גדל בבית סבו, רבי אשר מסטולין ואימץ את שם משפחתו פרלוב. בהמשך נישא ללאה ריזל, בת בתו של רבי שלמה מקרלין וכיהן כרב בעיירות סטולין, טורוב וקוידנוב. משנת ה'תקצ"ג (1834), לאחר פטירת דודו, רבי נח מלעכוויטש, החל לכהן כאדמו"ר. מכונה בחסידות קוידנוב "האדמו"ר הזקן". לאחר פטירתו מילא את מקומו בקוידנוב בנו, רבי ברוך מרדכי פרלוב. גם שני בניו הנוספים כיהנו כאדמו"רים, רבי נח (-י' בטבת ה'תרס"ד, חתן רבי מרדכי מאוסטילה) בהורודישץ הסמוכה לנובהרדוק ורבי אברהם אהרן בפוחוביץ'. חתנו הוא רבי שמעון מזאוויחוואסט, נינו של רבי מרדכי מנסכיז ואביו של רבי יעקב פרלוב מייסד חסידות נובומינסק.

רבי ברוך מרדכי פרלוב מקוידנוב

רבי ברוך מרדכי פרלוב מקוידנוב (ה'תקע"ח – ב' בתשרי ה'תרל"ב, 1871) מילא את מקום אביו בקוידנוב וכיהן כ"נשיא ארץ ישראל" עוד בחיי אביו. היה חתנו של רבי שלום מאוזודא. מכונה בחסידות "האדמו"ר האמצעי". בנו רבי אהרן מילא את מקומו באדמו"רות והרחיב את גבולות החסידות. חתנו היה קרוב משפחתו, רבי נח מלוביצקי מלעכוויטש.

רבי שלום פרלוב מבראהין

רבי שלום מבראהין (תרי"א – כ"ו בחשוון ה'תרפ"ו, 1925), אחיו של רבי אהרון, היה חתנו של רבי יוסף מברזנה. רבי שלום לא כיהן באדמו"רות אך התפרסם בשל השפעתו הרבה. כיהן כרב בברזנה ובבראהין. ספריו: "דברי שלום" ,"משמרת שלום", "עטרת שלום", "דובר שלום" "מדרש פנחס החדש" ו"שם אהרן". ספרו "משמרת שלום" הוא ספר הלכה לפי סדר השולחן ערוך. בספרו זה הביא המחבר מקורות ונימוקים למנהגי האדמו"רים וחסידיהם. כך למשל, בסימן ב' הוא מגן על מנהג הטבילה במקווה לפני תפילת שחרית ואפילו על חשבון תפילה בציבור. היה חותנם של רבי ישכר לייב וינברג מסלונים ורבי יוסף פיצ'ניק מסארני.
בנו, רבי שלמה חיים פרלוב (תרמ"ז, 1886 – ?), מילא את מקום אביו לאחר פטירתו. בה'תרצ"ה נשלח לסיביר ושם נפטר כתוצאה מעבודות פרך שהוטלו עליו.

מכון שיח אבות

לחסידות בבני ברק מכון הוצאה לאור בשם שיח אבות. המכון הוציא בשנת תשע"א את סידור אור הישר בנוסח אדמו"רי קוידנוב, בתוספת הלכות ומנהגים. סידור קוידנוב היה אחד מסידורי התפילה הנפוצים בקרב חסידים במזרח אירופה, והיו אדמו"רים שהקפידו להתפלל בו, כמו רבי אהרן מבעלז.
אריה רונה

ביוגרפיה

נולד בשנת 1942 בסובוטיצה שביוגוסלביה. כאשר העיר נכבשה על ידי הגרמנים, נשלחו הוא ומשפחתו למחנה הריכוז ברגן-בלזן. אמו הועסקה בעבודות כפייה ואריה נשמר על ידי סבתו. רק לאחר השחרור בשנת 1945 נפגשו מחדש עם אביו, ברכבת ליוגוסלביה.
המשטר הקומוניסטי הלאים את הרכוש המשפחתי, החנות והבית, ואביו של רונה נעשה מנהל חשבונות.
כאשר משה פיאדה קיבל את האישור של מרשל טיטו לאפשר ליהודים לצאת לישראל עלתה המשפחה לישראל בשנת 1948 באניה "קפאלוס".
לאחר תקופה קצרה במחנה העולים בבאר יעקב עברה המשפחה לירושלים. אריה למד בבית ספר "גאולים" ושם הכיר את רונית, לה נישא בשנת 1964.
על בית הספר לקציני ים שמע מקרובים שגרו בעכו ומאחר והסערה בעת ההפלגה לארץ לא הפחידה אותו, עמד במבחני הכניסה והתקבל ללימודים בשנת 1957, יחד עם קבוצת חברים ירושלמים. תקופת הלימודים כללה הפלגות בחיל הים וצי הסוחר.

שירות בחיל הים

בשנת 1961 סיים את בית הספר לקציני ים והתגייס עם כל המחזור, ישר לקורס הקצינים בבה"ד 1. בהמשך עבר לקורס חובלים מחזור י' והוסמך כקצין ים בשנת 1963. לאחר תקופת הכנה כסגן מפקד טרפדת, הוסמך לפיקוד על טרפדת והוצב באילת בתפקיד זה.
ב-1965 נשלח לקורס קציני תותחנות בבית הספר של הצי הבריטי בעיר פורטסמות וכשחזר קיבל פיקוד על הט-207 בחיפה איתה נלחם במלחמת ששת הימים. בין היתר השתתף בקרב על פורט סעיד ב-6 ביוני 1967. לאחר מכן לקח חלק בפטרולים לאורך חופי סיני.
רונה היה בין הצוותים הראשונים שנשלחו לצרפת לאייש את ספינות הסער, ספינות שרבורג, כקצין נשק וסגן המפקד באח"י "משגב" הספינה השנייה שנבנתה בשרבורג.
ב-1969, לאחר שהוסמך כמפקד, חזר לשרבורג וקיבל את הפיקוד על "אח"י סופה", ספינה מדגם סער 3, אותה הבריח לארץ בדצמבר אותה שנה במסגרת  מבצע נועה.
בתום הפיקוד על הסטי"ל שירת במשך שנתיים כקצין תכנון במחלקת מבצעים כולל הפעילות הקרבית במלחמת יום הכיפורים.
בשנת 1974 קיבל את הפיקוד על ספינה חדשה שנבנתה במספנות ישראל, אח"י כידון מדגם סער 4, שאותה העביר בהפלגה סביב אפריקה לשארם א-שייח.
בשנת 1975 קיבל את הפיקוד על פלגה 32 בשייטת ספינות הטילים והועלה לדרגת סא"ל. 

בשנת 1977 סיים את הפיקוד על הפלגה ויצא ללימודי תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון וגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1980 מונה לקצין סטי"לים חיילי במפקדת חיל הים בדרגת אל"ם.
בשנים 1981–1983 פיקד על שייטת ספינות הטילים של חיל הים. הפיקוד על היחידה הגדולה בחיל הים כלל אספקטים טכניים ומבצעיים, פיתוח תורות לחימה ויישומן וביצוע מבצעים ברחבי הים התיכון וים סוף, כולל מלחמת שלום הגליל בה עסקו ספינות הסער באבטחת הכוח הנוחת בלבנון כנגד התערבות סורית ובהפגזות יעדים בחוף.
בסיום תפקיד המש"ט, 1983, נשלח למכללת הצי של ארצות הברית בניופורט לקורס מפקדים בינלאומי ורכש תואר M.A בניהול. בנוסף ללימודים במכללה, גילה את תחביב הטיסה והוסמך כטייס במטוסים קלים. ובתום הקורס חזר לישראל במטוס קל אותו הטיס יחד עם מורהו כטייס נוסף.
עבר השתלמות מפקדי אוגדות בצה"ל (1984).
בשנים 1985–1988 מונה לראש מספן המודיעין במפקדת חיל הים והועלה לדרגת תא"ל. במהלך כהונתו אפיין רונה את מערך המחשוב של המספן, הקים יחידות משנה מקצועיות, הגדיר את תפקידן ופיקח על פעילותן, ויישם חלק מתפיסתו בדבר חינוך הקצונה, הכשרה אקדמית של קציני מודיעין ימי וקידום כוח אדם במספן.
בשנים 1989–1991 שירת כנספח צה"ל ונציג משרד הביטחון, באיטליה ובצ'כוסלובקיה. במסגרת תפקידו עסק בקשר בין הצבאות והתעשיות הביטחוניות של איטליה, צ'כוסלובקיה וישראל ובלמידת צורכי מערכת הביטחון האיטלקית. עבודתו התרכזה במציאת אפשרויות לשיתוף פעולה ובקידום הקשרים בין התעשיות הביטחוניות.
אברהם אלטר פולק

ביוגרפיה

נולד בעיר בערגסאז (אז צ'כוסלובקיה, כיום אוקראינה) לחנה, בתו של הרב יחיאל חיים לאבין ממאקווא ולרבי יוסף מאיר ראש חבורת שומר אמונים בברעגסאז (נינו של רבי יוסף מאיר וייס מספינקא). נקרא אברהם על שם סבו, אבי אביו, רבי חיים אברהם מבערגסאז, והוסיפו לו את השם אלטר (שפירושו ביידיש זקן) כסגולה, היות שהסבא נפטר בצעירותו, דודו זקנו בעל החקל יצחק שימש כמוהל.
שנה אחרי שפרצה מלחמת העולם השנייה גירשו את היהודים בעירו בערגסאז. בין המגורשים היו רוב החסידים של אביו רבי יוסף מאיר שנשלחו לאושוויץ שם נרצחו. לאמו הייתה אזרחות הונגרית שבזכותה הצליחה לברוח למאקווא בהונגריה יחד עם ילדיה אברהם ואחותו בילא חיה (שלאחר שנים התחתנה עם רבי מנחם מנדל מנדלזון גאב"ד קוממיות).
כאשר נכנסו הנאצים לעיר מאקווא החלו להעלות את היהודים על רכבות ולהסיעם למחנות ריכוז. גם משפחתו הועלתה אל הרכבות, אך הרב פולק לא היה באותה רכבת בה היו שאר בני משפחתו. באמצע הדרך הצליח לעבור אל הרכבת בה שהו אמו ובני משפחתו, דבר שגרם להצלתו, כיוון שהגיעה הוראה לפיה הרכבת עליה שהו תחזור למאקווא, והרכבת שבה שהה קודם המשיכה בדרכה לאושוויץ וכל נוסעיה נרצחו.
לאחר המלחמה באייר תש"ז בגיל 12, עלה ביחד עם אמו וחלק מבני משפחתה, בספינה שהפליגה לישראל לחוף בחיפה, משם נסע ביחד עם אמו לירושלים והתגורר בבית זקנו האדמו"ר ממאקווא.
בשנת תש"ט לאחר שנישאה אמו בזיווג שני לרב אהרן רוקח האדמו"ר מבעלזא אומץ כבנו. למד אצל הרב שמואל הלוי וואזנר בישיבת חכמי לובלין ונישא לבתו של הרב מרדכי וובר מחשובי חסידי בעלזא.
במשך 26 שנים התגורר בירושלים, ולאחר מכן עבר לפתח תקווה שם הקים את החצר - "בית אהרן" על שם רבי אהרן מבעלזא, והיו לו אוהדים רבים, בשנים האחרונות לחייו הקים חצר באלעד. חיבר ספר בשם "אמונת איתן".
בשנותיו האחרונות סבל ממחלת הסוכרת. סמוך לפטירתו שכל את בנו בכורו ר' יהושע. הוא נפטר בכ' באלול תשס"ו, ונקבר בהר המנוחות בירושלים, בסמוך לקבר אביו חורגו רבי אהרון. במקומו הוכתר בנו השני אהרן לממלא מקומו כאדמו"ר מבערגסאז.
נסים נסר

נַסִים נסר (בערבית: نسيم نسر או نسيم نصر; נולד ב-1967) הוא אזרח לבנוני ובעבר גם אזרח ישראלי, שנתפס והורשע בישראל בשנת 2002 באשמת ריגול לטובת חזבאללה.

קורות חיים

נסר נולד בכפר באזוריה שבדרום לבנון (משם גם מוצאה של משפחת חסן נסראללה, מזכ"ל חזבאללה), לאב מוסלמי שיעי ולאם יהודייה, ועל כן נחשב למוסלמי, לפי האסלאם, אך גם ליהודי, לפי ההלכה היהודית. עלה לישראל בשנת 1992, והתגורר בחולון, בעוד משפחתו נשארה בלבנון. בישראל נישא ונולדו לו שתי בנות.
בשנת 2002 נתפס והועמד לדין באשמת מסירת ידיעות לחזבאללה. נסר הודה במסגרת עסקת טיעון, והורשע במגע עם סוכן זר ובמסירת מידע לאויב במטרה לפגוע בביטחון המדינה. על פי כתב האישום, יצר קשר עם פעיל חזבאללה שגייס אותו, דרך קשר עם אחיו, המתגורר בלבנון. נסר העביר לחזבאללה מידע על אודות סיכולים ממוקדים, שמתכננת ישראל לבצע בלבנון ובשטחים, וצילם מתקני גז ותשתית בישראל. 
ב-11 בדצמבר 2002 נגזר דינו ל-6 שנות מאסר. במהלך מאסרו, ויתר על אזרחותו הישראלית, בתקווה שייכלל בעסקת חילופי שבויים.
עם סיום תקופת מאסרו ב-27 באפריל 2008, הוצא נגדו צו גירוש מישראל, אך הוא המשיך להישאר במעצר מנהלי עד 1 ביוני 2008, אותו היום שבו גורש ללבנון. ישראל קיבלה מיד עם גרושו ללבנון ארון ובו חלקי גופות, של חיילים ישראליים שנהרגו במהלך מלחמת לבנון השנייה. על פי פרסומים לא רשמיים, שנפוצו בסוף מאי 2008, העברתו ללבנון היוותה חלק מעסקת חלופין גדולה יותר, בה שוחרר המחבל, סמיר קונטאר, תמורת החזרת גופותיהם של אלדד רגב ושל אהוד גולדווסר.
ריצ'רד שוורץ

ד"ר ריצ'רד שוורץ (נולד ב-10 באפריל 1934) הוא פרופסור למתמטיקה במכללת סטטן איילנד, נשיא ארגון הצמחונים היהודים בצפון אמריקה, מקים-שותף ומנהל אגודת הצמחונים האתיים והדתיים. הוא ידוע בעיקר בתור פעיל צמחוני ותומך בזכויות בעלי-חיים בארצות הברית ובישראל.

קורות חיים

שוורץ נולד ב-10 באפריל 1934, בקווינס, ניו-יורק. הוא לא היה צמחוני בנערותו, ומתאר את עצמו באותה תקופה כ"טיפוס של בשר ותפוחי-אדמה", שהמנה האהובה עליו היא צלי קדירה. בשנת 1975 הוא החל ללמד קורס בשם "מתמטיקה והסביבה" במכללת סטטן איילנד. הקורס עשה שימוש במושגים מתמטיים בסיסיים כדי לחקור סוגיות אקטואליות בוערות, כמו זיהום סביבתי, הידלדלות משאבים, רעב המוני, אנרגיה, ומרוץ החימוש. הוא כותב על תקופה זו:
בעודי סוקר את החומר בנוגע לרעב עולמי, התוודעתי לבזבוז התבואה העצום שמתקשר לייצור בקר... למרות הרגלי האכילה שלי, ניהלתי לעתים קרובות דיונים בכיתה לגבי האפשרות של הפחתת צריכת הבשר כדרך לעזור לאנשים רעבים. לאחר כמה סמסטרים כאלה, לקחתי את עצתי וויתרתי על אכילת בשר אדום, בזמן שהמשכתי לאכול עוף ודגים... אז התחלתי לקרוא על היתרונות הבריאותיים הרבים של הצמחונות ועל התנאים הנוראיים של החיות הגדלות במשקים מתועשים. נמשכתי יותר ויותר לצמחונות, וב-1 בינואר, 1978, החלטתי להצטרף לאגודה הצמחונית היהודית הבינלאומית... החלטתי להפוך לצמחוני באופן מלא, ומאז לא אכלתי אף בשר, עוף, או דגים.
בתור יהודי אורתודוקסי, שוורץ החל לחקור מה ליהדות יש לומר על תזונה, אקולוגיה ויחס ראוי לבעלי-חיים. התוצאה הייתה ספרו הידוע ביותר, "יהדות וצמחונות", הספר הראשון שהתפרסם באנגלית בנושא זה. הספר חוקר את הצמחונות מנקודת המבט של מקורות תנ"כיים ורבניים, ומגיע למסקנה שצמחונות היא הצורה הגבוהה ביותר של כשרות והתזונה הטובה ביותר עבור יהודים בעולם המודרני. המהדורה השנייה, מתוקנת ומורחבת, הייתה בחירת מועדון הקריאה של ארגון בני ברית באותה שנה.
מאז, שוורץ היה פעיל במגוון ארגוני צמחונות וזכויות בעלי-חיים. תרומתו הייחודית הייתה העלאת המודעות הציבורית לגבי ערכי היהדות בנוגע לצמחונות וליחס מוסרי כלפי בעלי-חיים. ב-3 ביולי 2005, שוורץ נכנס להיכל התהילה הצמחוני על ידי האגודה הצמחונית הצפון-אמריקאית. הטקס נערך בפסטיבל הקיץ השנתי ה-31 של האגודה, בקמפוס של אוניברסיטת פיטסבורג. ד"ר שוורץ דיבר בפסטיבל גם על "יהדות וצמחונות" ועל "עשר גישות להשגת מודעות צמחונית עד 2010". בשנת 2007 יצא הסרט התיעודי A Sacred Duty: Applying Jewish Values to Heal the World, שנוצר בהשראת כתביו של שוורץ.
שוורץ מנהל קשרים גם עם צמחונים מדתות אחרות, וכתביו עזרו לעודד את הקמתו של האיגוד הצמחוני הנוצרי ואת הקמפיין והספרות המקוריים שלהם, תחת הכותרת "מה ישוע היה אוכל... היום?". קמפיין זה התפתח לאחרונה לקמפיין הרחב יותר, "מכבדים את יצירתו של אלוהים", והשפיע מאוד על התנועה הצמחונית הנוצרית.
העשור הראשון של המאה ה-17

אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
עדן (להקה)

עדן הייתה להקת בנים ופופ ישראלית. הלהקה התפרסמה במיוחד לאחר שייצגה את ישראל באירוויזיון 1999 עם השיר "יום הולדת".
הלהקה הוקמה ב-1996 על ידי האחים אדי וגבריאל בטלר, מקהילת העבריים מדימונה, וחברם רפאל דהן. היא נקראה על שם בתו של אדי בטלר מחברתו לשעבר. ב-1997 פרצה הלהקה לראשונה לאחר הופעה בתוכנית הטלוויזיה של אמנון לוי. ב-1999 היא נבחרה לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון שנערכה בירושלים, והגיעה למקום החמישי מתוך 23, עם שירה "יום הולדת". בשנה זו יצא גם האלבום הראשון של הלהקה, שנקרא גם הוא "יום הולדת".
בשנת 2001 התפרק ההרכב, וחבריו יצאו לקריירות עצמאיות. אדי בטלר ייצג את ישראל באירוויזיון 2006 פעם נוספת, עם שירו "זה הזמן" שהגיע למקום ה-23 – שני מהסוף. אחיו, גבריאל היה חתום בחברת התקליטים של סאבלימינל וכמו כן השתתף כזמר ברוב פרקי תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים", כ-50 במספר.
פאראפרזות על הפוליהדרון

תיאור

סדרת ההדפסים "פאראפרזות על הפוליהדרון", המכילה שבעה הדפסים, הודפסה בטכניקה של דפוס רשת ב"הראל מדפיסים ומוציאים לאור". מעותקים אלו יצר תמרקין גם אלבום במהדורה של 50 עותקים, להם צורף דף פתיחה.
המוטיב המרכזי בסדרה - הפאון - היווה מוטיב שכיח ביצירתו הפיסולית של תומרקין בשנים אלו. הוא מופיע בעבודות כגון סדרת פסלי "מלנכוליה", המתייחסת אל התחריט "מלנכוליה" מאת אלברכט דירר, שקטע ממנו אף מצוטט באחד ההדפסים. בפרשנותו למבנה הגאומטי, תומרקין נע בין ביטוי לתרבות, השכלה וסדר, לבין אקספרסיביות. מלבד תחריט זו מצטט תומרקין גם פרט מרישום פרספקטיבי של גביע (1450) מאת פאולו אוצ'לו, את דיוקן המתמטיקאי לוקה פאצ'ולי (1495), המיוחס ליאקופו דה-ברברי (Jacopo de' Barbari), וכן את דיוקנאו של המתמטיקאי ניקולס קראצר (Nikolaus Kratzer)‏ (1528), מאת האנס הולביין הבן.
העולם של מריה קארי

ביקורת

"העולם של מריה קארי" זכה לביקורות מעורבות מטעם מבקרי הטלוויזיה. כמו כן, רוטן טומייטוז נתנו לו דירוג של 44%. באופן דומה, אתר האינטרנט Metacritic, העניק לו ציון של 51 מתוך 100.

שידור והצלחה

ברחבי העולם, הסדרה שודרה באוסטרליה ובניו זילנד בחסות ערוץ E!. כמו כן, תוכנית הטלוויזיה שודרה בבריטניה, אירלנד וצרפת בגרסה המקומית של E! ב-16 בדצמבר 2016. בספרד, שודרה תוכנית הטלוויזיה לראשונה ב-3 באפריל 2017, תחת השם "El Mundo de Mariah".
כמו כן, נצפה הפרק הראשון בסדרה בסדר גודל של כ-2.2 מיליון צופים בארצות הברית בלבד.
מכונית ספורט

מכונית ספורט היא מכונית מהירה ובעלת מבנה נמוך. לרוב מדובר במכונית פתוחה, בעלת שני מושבים, שתי דלתות, מנוע גדול וחזק, האצה מהירה ובלימה חדה, ללא תא מטען גדול. מכוניות ספורט מתאפיינות בגוף הנבנה מחומרים קלים כדוגמת אלומיניום, פלסטיק וסיבי פחמן אשר מעניקים למכונית מסוג זה ביצועים גבוהים ונהיגה מהנה.
מכונית הספורט קרובה למכונית המרוץ, ויצרניות רכב אשר מייצרות דגמי מכוניות ספורט לרוב מייצרות גם מכוניות מרוץ. על יצרניות מכוניות הספורט נמנות פורשה, פרארי, למבורגיני, לוטוס, מקלארן, אסטון מרטין, בוגאטי וקייטרהאם.
חורבת בעת

חורבת בעת (ח'רבת בואטי במקור) הוא אתר ארכאולוגי בבקעת בית שאן, בו נתגלו שרידי יישוב יהודי מתקופת התלמוד.
החורבה שוכנת כשלושה קילומטרים מצפון מזרח לבית שאן, בצמוד ממזרח לכביש 90, וכשני קילומטרים ממערב לנהר הירדן.
באזור החורבה נתגלו מספר אבני מיל, שהוצבו לאורך הדרך הרומית שבין בית שאן וטבריה אשר עברה במקום. בשטח החורבה עצמה אותרו חרסים ושרידי כלים מהתקופה הרומית המאוחרת ומהתקופה הביזנטית.
בסמוך לחלק העליון של החורבה נתגלו שרידי מבנה במידות 15 על 25 מטרים, בכיוון צפון-דרום, ובו אבני גזית ופריטים ארכיטקטוניים נוספים האופייניים לבתי כנסת מתקופת התלמוד באזור.

לקריאה נוספת

א' שילר, אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל, גיליון 52 - בתי כנסת בגליל ובגולן, תשמ"ז-1987, עמ' 77.
נח גד וינטרוב

הרב נח גד וינטרוב (ביידיש נכתב גם ויינטראוב) (ד' בתשרי תרמ"ט, 2 באוקטובר 1888 - ז' תשרי תשט"ו 4 באוקטובר 1954) הוא מחברם של עשרות ספרים ובהם חידושיו ודברי תורה ממאות אדמו"רים ורבנים.

תולדות חייו

נולד בראדומסק שבפולין ליעקב דוד וינטרוב, רבינרזון לשעבר. בימי בחרותו החל לכתוב את ספריו.
בשנת תרפ"ד, עלה לארץ ישראל בהוראת אביו שציווה עליו לדאוג לעליית כל בני המשפחה לארץ ישראל. הגיע לארץ ישראל ביום י"ז בשבט תרפ"ד 23 ינואר 1924. התיישב בירושלים וכינה את עצמו בכתביו "נח גד וינטרוב הירושלמי".
בשנת תרפ"ו היה ממקימי חברת "זיכרון דוד" שעסקה בהקמת היישוב מגדל עדר בגוש עציון. חיבר עשרות שירים על שבת ומועדים וכן קינות על מאורעות תרפ"ט. את שיריו פרסם בספריו.
רבותיו היו הרב ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר מאלכסנדר, רבי אלימלך מנחם מנדל לנדא מסטריקוב, רבי יוסף חיים זוננפלד ורבי חיים שאול דוויק הכהן.

ספריו וכתביו

כשנה לאחר עלייתו לארץ הקודש בשנת תרפ"ה 1925, החל להדפיס בירושלים את כתביו וכן מאביו. הספרים שהוציא בתקופה הראשונה בישראל היו 'מימי הירדן', 'אבני המקום', 'מכלל מציון', הגדה של פסח 'נאוה תהילה', 'מטע אהלים עם פרי מטעו', כאשר הוא משלב בהם את דברי תורתו.
בשנת תש"ב 1942 החל להוציא סדרת קונטרסים הנושאים את שמו לפי סדר ה'אלף בית', 'ספרי החן', שמאגדים דברי תורה וחסידות ששמע מפי רבותיו בפולין ובארץ ישראל משולבים ברעיונותיו וחידושיו. עד לשנת תשי"ג הוציא ארבעים וארבעה קונטרסים. במהלך אותן שנים הוציא גם 18 ספרים על חגי ומועדי ישראל. ספריו על המגילות: 'רזי לי' על שיר השירים; 'שער בועז' על מגילת רות; 'אלישיב' על מגילת איכה; 'אש המזבח' על מגילת קהלת; 'עורה כבודי' על מגילת אסתר. בשנת תשי״ג 1953 החל רבי נח גד בסדרת ספרים חדשה על סדר פרשיות התורה, בשם ״דביר הגן״ והדפיס עד פרשת וארא. בשנת 2015 יצא ספרו אוצרות החן על פרשיות התורה על ידי מכון באהלי צדיקים.   
נפטר בז' תשרי תשט"ו, 4 באוקטובר 1954. נקבר בבית הקברות זיכרון מאיר בבני ברק.