דיבור זול

בתורת המשחקים, דיבור זול (באנגלית: Cheap talk) הוא תקשורת בעלות נמוכה (או ללא עלות כלל) בין שחקנים שלא משפיעה ישירות על התועלות (רווחים) במשחק, אך עשויה להשפיע על בחירת האסטרטגיות של השחקנים. יש לשים לב, שקיימים משחקים בהם שליחת מסרים היא בעלת עלות משמעותית לשחקנים - זהו לא המקרה.
באופן כללי, ניתן להוסיף דיבור זול לכל משחק בו יש אפשרות להגדלת אוסף מצבי שיווי המשקל במשחק. עם זאת, אין הבטחה שהוספה זו אכן תשיג את מטרתה. למשל, כאשר מוסיפים דיבור זול ל"מלחמת המינים" (ראו גם למטה) יש לו השפעה על בחירת האסטרטגיות של השחקנים. מאידך, במשחק דילמת האסיר, היות ששיוויי המשקל הם באסטרטגיות שולטות, כל דיבור זול מוקדם למשחק יזכה להתעלמות מוחלטת, והשחקנים ידבקו באסטרטגיות השולטות שלהם.
מחקרים רבים הוכיחו כי לדיבור זול השפעה רבה על בחירת האסטרטגיות של השחקנים אולם מידת ההשפעה של דיבור זול בתורת המשחקים לא נקבעה עדיין באופן חד משמעי.

מודל כללי של משחק

אינטראקציה אסטרטגית והעברת מידע בין סוכן (שולח המידע) שבידו כל המידע לבין מקבל ההחלטות (מקבל ההודעה) מוצג לראשונה במאמר של קרופורד וסובל ב-1982. המודל הבסיסי של המשחק מכיל את השחקן השולח (הסוכן), נסמנו ב-S, ואת השחקן המקבל (מקבל ההחלטות), נסמנו ב-R. שחקן S יודע את ערכו של משתנה כשלהו  ומכונה הטיפוס של S. 
ערכו של t מוגדר על ידי הפונקציה  זו ההסתברות שהטיפוס של S יהיה t. כמו כן יש את קבוצת ההודעות M אותן S שולח ל-R ואת הקבוצה A שהיא קבוצת האסטרטגיות. הרווח של שחקן i  מוגדר להיות 
במשחק דיבור זול  אינו תלוי ב-s לכל (t,a). ובמילים מתקיים כי אם יש שימוש בדיבר זול הרווח של השחקנים אינו תלוי
בהודעה s שנשלחת לשחקן R אלא רק בטיפוס השחקן S והאסטרטגיות של השחקנים. ולכן הרווח של השחקנים מוגדר להיות . 

ומשחק דיבור זול מוגדר כ:

תיאור המשחק

במודל של קרופורד-סובל למשחק העושה שימוש בדיבור זול, הסוכן מודע לערך של t. הוא שולח למקבל ההחלטות הודעה ללא מחיר שאינה ניתנת לאימות (קרי, ייתכן שהשולח לא דובר אמת ואין דרך לבדוק את זה). מקבל ההחלטות בוחר באסטרטגיה שעלולה להשפיע על הרווח של השחקנים. נשים לב כי לא ההודעה היא זאת שמשפיעה על הרווחים - אלא ההחלטות של מקבל ההודעה ואלה יכולות להיות מושפעות מההודעה אם השחקן המקבל בוחר בכך. הדיבור מכונה זול כיוון שההודעות אינן עולות (או עולות מעט) ואינן מחייבות. השולח יכול להטעות או לאמר את האמת והמקבל מצידו יכול לבחור בין אם להאמין להודעה או לא.
קרופורד וסובל הראו שאם ההעדפות (המטרה של השחקנים) אינן תואמות לחלוטין, חשיפה מוחלטת של המידע מצד השולח איננה אפשרית. משום שאם יש התנגשויות בהעדפות של שני השחקנים, חשיפת כל המידע על ידי השולח תאפשר למקבל להשתמש בו לטובתו האישית ובכך יפגע ברווח של השולח. לכן, במקרה כזה השולח יעדיף להסתיר חלק מהמידע.

דוגמה לשימוש בדיבור זול

נציג שתי דוגמאות מתחומים שונים ונראה כיצד דיבור זול בא לידי ביטוי בדוגמאות אלו.

המודל של אקרלוף

מודל זה מדבר על "שוק הלימונים" כאשר במילה לימונים יש התייחסות למוצר שהוא פגום או באיכות ירודה. יש שני שחקנים - המוכר והקונה. המוכר יודע מידע על המוצרים שלא נמצא בידי הקונה. כדי שהמוכר יהיה מוכן למכור את המוצר צריך להתקיים שהמחיר המוצע למוכר יהיה גבוה מערכו של המוצר, כי אחרת המוכר מפסיד. מכאן שאם המוכר הסכים לעסקה אז הוא חשף מידע פרטי שעלול לגרום לביטול העסקה ולניסיון הקונה להוריד את המחיר.
סירובו של המוכר הוא דיבור זול – אין תוספת מידע חיוני במקרה זה. הסירוב אינו בהכרח מעיד על כך שהמחיר נמוך מהערך האמיתי של המוצר. מאידך, הסכמה של המוכר היא לא דיבור זול. הסכמה של המוכר מעידה על כך שהמחיר שהוצע גבוה מערך המוצר ולכן זוהי עסקה משתלמת מבחינתו.