מבצע אסותא

רקע

השתלטות ישראל על הגדה המערבית במלחמת ששת הימים ביוני 1967, הביאה תוך זמן קצר להרס תשתיות ובסיסי ארגוני הטרור הפלסטינים שהתמקמו בשטח זה. ארגונים אלו, ובראשם הפת"ח, עברו לפעול משטח ממלכת ירדן והתבססו בשטח בקעת הירדן המזרחית. מבחינתם היה זה שטח אידיאלי שנהנה מעורף של מחנות פליטים סמוכים, גבול ארוך עם ישראל ומכשול טבעי של נהר הירדן ושל שטח חקלאי מרושת בתעלות השקיה שהיקשו על פעולה ישראלית משוריינת. שני הארגונים הפלסטינים, החזית העממית לשחרור פלסטין ואש"ף שבראשו עמד יחיא חמודה (יאסר ערפאת היה מפקד הפת"ח שהשתייך לאש"ף), החלו לשלוח חוליות פשיטה שחצו את נהר הירדן וביצעו מיקושים ופיגועים בשטחים שבשליטת ישראל וכמו כן ביצעו ירי מרגמות על יישובים ומוצבים ישראלים. לאחר שהכוחות הישראלים הגיבו באש, נהגו יחידות הצבא הירדני לפתוח באש ארטילרית על הכוחות הישראלים, וכך התפתחו תקריות אש רבות.
את הפעולות יזמו מפקדי צה"ל כבר ב-1966 כשיצחק רבין היה רמטכ"ל אך במתכונת מצומצמת יותר ועוד לפני מלחמת ששת הימים כשהגדה המערבית הייתה עדיין בשליטת חוסין מלך ירדן תרגל צה"ל חצייה של הירדן בגיזרת העמקים ביולי 1966. לאחר המלחמה תוכננו פעולת אלה כפעולות גמול "תופת" ו"אסותא" בבקעת הירדן המזרחית.
ב- 16 באוקטובר הוגש התכנון המבצעי לרבין וב-13 באוקטובר 1967 הוטל ביצועה על חטיבת הצנחנים 35 ועל סיירת מטכ"ל. המבצע בוטל, תוכנן שוב ל-12 במרץ ובוטל.
ב- 18 במרץ 1968 ליד באר אורה שבדרום הערבה עלה על מוקש אוטובוס עמוס בתלמידים מגימנסיה הרצליה שהיו בטיול באזור, מדריך ורופא נהרגו ו-28 תלמידים נפצעו דובר צה"ל והממשלה הכריזו שיבוא לכך תגובת גומלין.
אחר מיקוש האוטובוס חודש שוב המבצע והובא לאישור הדרג המדיני. ראש הממשלה דאז לוי אשכול חשש מאוד קודם לכן, משום שמספר מדינאים גילו את חששם שארצות הברית תכעס עקב קשריה הטובים עם הממלכה הירדנית וכינס את הממשלה פעמיים קודם שנתן את אישורו למבצעים, רוב שרי הממשלה תמכו בפעולות למעט השר משה חיים שפירא מהמפד"ל.
טענה נוספת נשמעה אז, שהפעולה נועדה להביא לשקט ביום העצמאות שהיה הראשון לאחר מלחמת ששת הימים.

המבצע

ב- 21 במרץ 1968 יצאו הכוחות למבצע באזור שמדרום לים המלח, מפקד המבצע- ראש מטה פיקוד הדרום אל"ם אשר לוי שבהיעדרו של אלוף הפיקוד קיבל את הפיקוד.

הכוחות המשתתפים

חיל האויר- מסוקים מ"הטייסת הראשונה" (בל 205) בפיקודו של סגן מפקד הטייסת רס"ן יגאל מור ולווי של מסוקי סופר פרלון מטייסת "הצרעות" ומטוסי סופר מיסטר מטייסת "העקרב". 
שריון- גדוד 46 בפיקודו של תא"ל אריה קרן.
גדוד 202 של הצנחנים סא"ל יעקב חיסדאי.
כוח משימה מיוחד "שפיפון" של סיירת שקד שמנה 16 לוחמים.

זירת הקרב

באזור דרום ים המלח בכפרים א-צאפי, פיפה ודחל ובואדי אל חנזירה

ביצוע

על כוחות היבשה מהצנחנים ושריון הוטל לכבוש את המשטרה של א-צאפי ולהרוס אותה וכן מבנים של מחבלים בכפרים ליד ובוואדי אל חנזירה. בפקודה נאמר להם שיש להרוג כל מחבל פת"ח שמתנגד ויורה אך אין להרוג חפים מפשע ואפילו מחבל שזרק את נשקו אין לירות בו. מסוקי חיל האוויר פעלו לסייע לכוחות ובכמה מהמסוקים ישבו כוח משימה מיוחד של סיירת שקד "שפיפון" שהוקם תקופה קודם לכן ועליהם הוטל לחוג באוויר לזהות מחבלים, לנחות בסמוך אליהם ולחסל אותם. מטוסי סופר מיסטר של חיל האויר סיעו אף הם לכוחות והשמידו רכבים של צבא ירדן שנעו במטרה לסייע (מטוסי הסקיהוק שכבר הגיעו לארץ לא הורשו להשתתף במבצע מפני מדיניות של ארצות הברית שהם לא תשמשנה להתקפה בירדן והם הופיעו באותו זמן במסדר כנפיים ב"חצרים")
המבצע תוכנן להיות בסגנון המלחימה של מלחמת ששת הימים ובהשראתה שעם כניסת צה"ל לאזור לא יכנס צבא ירדן לעימות, הכוחות יחסלו ויהרסו את יעדיהם ויחזרו בסיומו לשטח ישראל.

התוצאה

עם סיומו של הפעולה נימנו כ-50 מחבלים הרוגים וכן הריסת מבני המשטרה ששימשו כמפקדות לארגוני הטרור ובזה הושלמה בהצלחה רבה הפעולה ללא נפגעים בצד הישראלי וללא נפגעים חפים מפשע לא חמושים, למעט זקן אחד שנדרס בטעות על ידי טנק.
פעולות אלו שנעשו במבצע אסותא ובכארמה הביא לגירוש המחבלים מירדן ובהמשך התפתח מהם ארגון ספטמבר השחור שהוקם במטרה לנקום את הגירוש וגרם לפיגועים קשים בארץ ובעולם אך באותו עת חזר השקט לאזור הערבה.
עקב כישלונו של הפעולה בכארמה לא דובר על ההצלחה של פעולה זו והיא אינה ידועה. מפקד המבצע אל"ם אשר לוי אמר ששמות המבצע העידו על המתרחש "לי בדרום היה אסותא-בריאות ובמרכז היה תופת"