פייק ניוז

העת העתיקה

במאה ה-13 לפני הספירה, רעמסס השני צייר את קרב קדש כניצחון סוחף ומרשים לטובת העם המצרי. הוא הציג סצנות שבהם הוא נראה מביס את אויביו במהלך הקרב. כל זאת על אף שבכתובים מצוין שהקרב הוכרע בתיקו.
בתקופה מאוחרת יותר, אוגוסטוס קיסר רומא, החל בהפצת שקרים כנגד יריבו מרקוס אנטוניוס, תוך שהוא מצייר אותו כשיכור, רודף נשים וכמריונטה של קלאופטרה מלכת מצרים, מה שהביא על אנטוניוס יריבים רבים ושונאים.
במהלך המאות השנייה והשלישית החלו שמועות כזב נרחבות בנוגע לנוצרים על כך שהם עוסקים בפולחן, מקיימים גילוי עריות וקניבליזם.

ימי הביניים

בימי הביניים נפוצו באירופה עלילות הדם ולחם הקודש. עלילות אלו כוונו נגד היהודים, ונטען בהן כי היהודים משתמשים בדם נוצרים (לרוב ילדים) לצורכי פולחן, וכן שפוגעים ב"לחם הקודש" המהווה למעשה את ישו עצמו (טרנסובסטנציאציה). עלילות אלו הוכחו כשקריות ואנטישמיות.

העת החדשה

אחרי המצאת הדפוס במאה ה-15,הפרסום נהיה שכיח ולא היו שום אמות מידה בנוגע לאתיקה עיתונאית ופייק ניוז היה כדבר שבשגרה. רק במאה ה-17 החלו להופיע פרסומי המקורות בהערות שוליים.

המאה ה-20

אמצעי מדיה כמו עיתונים, מאמרים ומגזינים היו בדרישה גבוהה והופצו לכל בעקבות השתפרות הטכנולוגיה. בעקבות כך גם הפייק ניוז שהופיע בהם התפשט והכה גלים. במלחמת העולם הראשונה ניתן למצוא דוגמה מובהקת לפייק ניוז כאשר מדינות ההסכמה טענו שישנו מפעל בגרמניה שאליו נאספות גופות הנופלים בקרבות שנערכו על אדמתה, על מנת לייצר מהן שומנים להפקת ניטרוגליצרין, נרות ומוצרי היגיינה וקוסמטיקה. הטענות על מפעל שכזה החלו לצוץ עוד בשנת 1915 בעיתון הבריטי "צפון סין דיילי ניוז" במטרה לשכנע את ממשלת סין להצטרף למאמץ המלחמתי לצד מדינות ההסכמה. טענות שווא אלה התגלו כשקריות לאחר המלחמה. 
כ-18 שנה מאוחר יותר, כאשר הוקם בשנת 1933 משרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם על ידי יוזף גבלס, השתמשו הנאצים בעזרתו לפרסום סדר היום שלהם דרך העיתונות המודפסת והמשודרת, על מנת להשפיע על התודעה. רבים מן הפרסומים שהוצאו על ידם היו שקריים ורחוקים מהאמת.

פייק ניוז כיום

בתחילת המאה ה-21, ההשפעה של פייק ניוז הפכה נפוצה מאוד. פתיחת האינטרנט לכלל הציבור בשנות ה-90 העניקה גישה למידע רב, אך עם הזמן האינטרנט גדל לממדים עצומים עם כמויות מידע גדולות, וככל שהתפשט המידע האמיתי, כך התפשט המידע הלא-אמיתי גם כן.
מחקר שנערך בשנת 2019 על ידי חוקרים מאוניברסיטת פרינסטון ואוניברסיטת ניו יורק, מצא כי הסבירות שאדם ישתף פייק ניוז קשורה קשר חזק יותר לגיל, מאשר לנתונים כמו חינוך, מגדר או השקפה פוליטית. בנוסף נמצא ש-11% מהמשתמשים מעל גיל 65 שיתפו פייק ניוז לעומת 3% ממשתמשי הקצה שהיו בטווח הגילאים 18-29.
תחום נוסף בהקשר לפייק ניוז הוא השימוש במסנן תוכן או "בועה". כאשר מתפרסמת ידיעה חדשותית כלשהי היא מוצגת תחילה בפרומו לצופה, הצופה נחשף רק לחלק ממנה. התקשורת תחשוף בפרומו רק את החלק ה"עסיסי" ובכך תשכנע את הצופה להישאר ולהמשיך לצפות.
זאת ועוד שמחקרים מצאו כי חדשות מזויפות מצויות ברשתות חברתיות ובתכנים מבוססים אינטרנט בשיעורים גבוהים יותר מאשר בתקשורת המסורתית. סקר שנערך מצא כי ל-58% מהאנשים שנשאלו לא היה אמון בידיעות שמובאות דרך הרשתות החברתית, לעומת 24% בלבד שלא היה להם אמון בתקשורת המסורתית.
לפייק ניוז יש נטייה להתפשט במהרה בקרב הציבור . בפלטפורמות חברתיות כמו טוויטר או פייסבוק קל יותר להפיץ את הבדיות. מחקרים מצאו כי מידע פוליטי כוזב נוטה להתפשט פי 3 יותר מהר, ממידע כוזב שאינו פוליטי.133.נטייה של בני אדם להפיץ מידע כוזב קשורה להתנהגות האנושית. על פי מחקר שפורסם-כאשר אדם נחשף לידיעה חדשה ומפתיעה,  נוצרת תגובת שרשרת ביולוגית עד לכדי עוררות גבוהה בחלקים במוח.ההשפעה הזאת מובילה את האנשים שלא לעמת את המידע ולשתף אותו באופן מיידי, מה שגורם לפצה נוספת ולהגדלת הפייק ניוז כל פעם מחדש.

פייק ניוז בהקשר היהודי

פייק ניוז בהקשר היהודי:
פייק ניוז כנגד יהודים, או בשמה המסורתי-"עלילת דם". עלילת דם היא האשמה שקרית כלפי יהודים ,בעלת מאפיינים אנטישמיים. במהלך ההיסטוריה שימשו עלילות הדם כמניע לביצוע פוגרומים, רציחות ,שרפות תלמוד, התעללות והתנכלות ליהודים.
העלילות הראשונות צמחו על רקע דתי, עוד בימי הבינים .אולם מלבד הפן הדתי, ביקשו המעלילים להפטר מהיהודים על מנת לזכות ברכושם או בפיצוי כלכלי. בעת החדשה התווספו גם השנאה הגזענית והתחרות הכלכלית כמניעים להפצת פייק ניוז על היהודים.
מיקרה בולט הוא עלילת הדם בדמשק שב-1840, חוללה זעזוע גדול בקרב יהדות העולם. הרקע לעלילה היה היעלמותו של נזיר צרפתי בשם תומאסו יחד עם משרתו המוסלמי.אחרי שתלו מודעה בשוק היהודי. ספר יהודי נחשד והובא לחקירה. בעינויים קשים נאלץ להודות באשמה ונקב בשמות נכבדי הקהילה היהודית בעיר שידם הייתה כביכול במעל. אלו נעצרו מיד, חלקם עונו עד מותם, והאחרים הודו. השמועה הגיעה אל יהדות העולם, אך תחילה ידה הייתה קצרה מלהושיע. רבים, הן מקרב עם ישראל והן מקרב האומות, עשו רבות למען הצלת החטופים: בהשתדלות משה מונטפיורי  והסולטן העות'מאני. בסופו של דבר שבעת האסירים שנותרו בחיים שוחררו לבסוף, אחרי חודשים ארוכים של עינויים, ומושל דמשק הוצא להורג.
עוד דוגמה היא הפרוטוקולים של זקני ציון.  המסמך האנטישמי הנפוץ ביותר בעולם, שהיה גם בעל השפעה עצומה על תולדות המאה ה-20 וגורל היהודים. כתב פלסתר מזויף זה היה אחד מהספרים המרכזיים של הנאצים ושימש כצידוק למעשיהם. עד היום גורמים אנטישמים עושים בו שימוש רב במלחמתם כנגד היהודים ומדינת ישראל. עותקים של הספר מופצים באמצעות מנגנונים ממשלתיים של חלק ממדינות ערב, אף בחינם, ובאמצעות רשת האינטרנט.
במאה ה-18 ובראשית המאה ה-19 הציף את פולין ואת רוסיה גל של עלילות דם אשר הובילו למעשי אכזריות רבים של התעללות ורצח. הקשות שבעלילות אלו אירעו בפונזן, בזסלב, בז'יטומיר. בעלילת הדם בפוזנן בשנת 1736 עונו והומתו ארבעה מנכבדי הקהילה. בעלילת הדם בזסלב בשנת 1747 ארבעה יהודים הוציאו את נשמתם במיתות עינויים. בעלילת הדם בז'יטומיר בשנת 1753   12יהודים נחרכו באש, בעודם חיים, בעלילת הדם בוליז' בשנת 1823 יהודים רבים נאסרו ועונו במשך שנים בבתי סוהר.
קטגוריה נוספת של ידיעות כוזבות היא שמועות או מתיחות על מותו  של נשוא הידיעה. כך למשל, בראשית המאה ה-20 הופצה שמועה על מותו של חיים נחמן ביאליק שהתפרסמה באופן נרחב בעיתונות. שמועות דומות הופצו גם אודות אמנון רובינשטיין ב-1999 ובר רפאלי ב-2017.

פייק ניוז באמצעי תקשורת ממסדיים

סוכנות הידיעות "רויטרס" הפיצה פעמים אחדות תצלומים שעוותו בצורה המציגה את ישראל באור שלילי: במהלך מלחמת לבנון השנייה, הפיצה הסוכנות תמונות שעובדו על מנת להציג פגיעה כביכול בבנייני מגורים, ובעקבות המשט לעזה, כאשר הסוכנות הפיצה תמונות מהן נמחקו הסכינים בהם אחזו המשתתפים במשט ופציעתו של חייל ישראלי.
באפריל 2017 עלה באתר האינטרנט של זכיינית הטלוויזיה הישראלית "רשת" סרטון המציג ביזוי של דגל ישראל בבני ברק. תוך זמן קצר התברר שהסרטון מבוים, ועקב כך הסרטון הוסר ויוצריו פוטרו.

השפעתן של פייק ניוז

יש שתיארו את התופעה המתרחבת של אתרי פייק ניוז כסוג של לוחמה פסיכולוגית. אנגלה מרקל הזהירה כי תופעת חדשות הכזב מזיקה לדמוקרטיה ומביאה לעליית פופוליזם. הוועדה ליחסי חוץ של הפרלמנט האירופי הזהירה כי ממשלת רוסיה משתמשת ב"סוכנויות פייק ניוז" ובטרולים ברשת כדי להפיץ מידע שגוי ותעמולתי להחלשת הביטחון בערכי הדמוקרטיה.
מחקר שבדק את השפעת כלי התקשורת על מערכת הבחירות לנשיאות צרפת 2017 מצא כי 24% מהקישורים ששותפו ברשתות חברתיות מצטטים חדשות כזב. לדוגמה, אתר פייק ניוז צרפתי פרסם ידיעה ארבעה ימים לפני הבחירות ובה "תוצאות מהימנות" לפיהן מארין לה פן מקבלת 28.1% מהקולות וזוכה בסיבוב הראשון של ההצבעה, ואחריה עמנואל מקרון עם 22.83% מהקולות. בידיעה נכתב "זה לא בדיוני".
ישנן צורות רבות של בדיקת עובדות,כמו אתרים המעריכים טענות עובדתיות מדיווחי חדשות,כמו האתרים "PolitiFact" או  "Snopes"
אך יכולתם לבדוק כל טענה בצורה מקצועית ושקופה מוטלת בספק.
פייק ניוז יכול להתייחס גם לשימוש בתמונות או וידאו  כדי ליצור מניפולציה שקרית.
מאז כניסתם של התמונות הדיגיטליות ,מניפולצית עריכות התמונות וסרטי הווידאו נעשתה שכיחה יותר ויותר. תוכנות עריכה בעלות יכולות מגוונות, תחכום וטכניקה יוצרות פייק תמונות. עריכת התמונות החדשות יכולה לנוע בין 2 מישורים-פשוט ומורכב.
ברובד הפשוט ההתאמות החדשות שנעשות לתמונה יכללו שינוי של רווית הצבע, זווית והסרת אלמנטים קטנים. לעומת זאת ברובד המורכב והפולשני יותר, יכולים לכלול הסרה או הוספה של אדם לתוך תמונה. הידע והשימוש בטכניקות אלה, אינן זרות לציבור הרחב אשר משתמש ברשתות החברתיות והאינטרנט.
לעומת זאת התקשורת המסורתית מחויבת לכללי אתיקה וזהירות בכל הקשור לעריכה וליטוש תמונות. כך למשל, קוד רויטרס (אתיקה על מניפולציה של תמונות) קובע ששינויים בתמונות יכולים לעשות רק באמצעים של איזון הצבע. אך לא יכולים להתבצע שום תוספות או מחיקות, שינויי צבע דרמטיים או הסוואת אלמנטים בתמונה שמשנים את הדימוי או ההקשר.כך למשל עיתונאי "אנגלס טיימס" הודח על מיזוג של שני צילומים לתוך תמונה אחת ובכך שינה את אופי הנושא המצולם. עם זאת במדיה חברתית איו קודים דומים של אתיקה והגינות על כל אדם אשר מעלה תמונה או סרטון. דוגמה נוספת להשפעת הזיופים במדיה החברתית היא שב-2016,משתמש טוויטר הפיץ תמונה שבא נראים אוטובוסים. על גבי התמונה הוא רשם שהאוטובוסים משנעים מפגינים לעצרת נגד טראמפ. התמונה הועברת באופן ויראלי והגיע לכדי 370,000 ציוצים בטוויטר ופייסבוק. למעשה האוטבוסים היו שייכים להעברת אנשים שהיו נוכחים בכנס מסוים ולא פוליטי. המקרה מתאר מצב שבו גם בלי עריכה,ניתן לבצע מניפולציה על תמונות. תוך שינוי ההקשר בלבד.
השפעה בתעמולה-
פייק ניוז בעניין תעמולה מתייחס לסיפורי החדשות שנוצרים על ידי ישות פוליטית,להשפיע על התפיסות הציבוריות.המטרה הגלויה היא להועיל לאנשי ציבור,לארגון או לממשלה. מחקר מסוים חקר את חדשות ערוץ 1 ברוסיה.המחקר העלה שהערוץ העלה תכנים שיכולים להתפרש ככלים אסטרטגים וככלים לשחקנים פוליטיים על מנת לבטא עמדה בנושא מסוים ולעצב תפיסות פעולה של הציבור המקומי והקהילה הבינלואמית.ערוץ 1 נתפס כשהוא משדר כתבות חדשותיות מזויפות על מנת להשפיע על דעת הקהל.ראוי גם לציין שיש אזור אפור בין פרסום לתעמולה,שכן מניעים חופפים עשויים להיות נוכחים.מחקר בדק אנשים שקיבלו כסף על מנת לכתוב טוקבקים באינטרנט,האנשים גויסו על ידי חברת אנטי וירוס ומשחקי מחשב.מטרתם הייתה לשבח את החברות ששלחו אותם ובמקביל לטנף על המתחרים.במקרה הזאת ניתן להבחין בחבל דק שעובר בין תעמולה לפרסום,אך אי אפשר להגדירו כאף אחד מהם במפורש.

טראמפ ופייק ניוז

אחד האנשים שהפיצו את המושג בצורה רחבה הוא נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ. טראמפ נוהג להאשים את כלי התקשורת בהפצת פייק ניוז בנוגע אליו, ובנאומיו אף נוהג לכנותם "הפייק ניוז", תוך שהוא מצביע עליהם. הדבר עורר ביקורת, כשיש שהאשימו אותו בניסיון להוריד את אמון העם בתקשורת, ויש אף שהאשימו אותו בהסתה כנגד העיתונאים.