LODLAM – נתונים מקושרים בספריות, ארכיונים ומוזאונים

נתונים מקושרים בספריות, ארכיונים ומוזאונים (באנגלית: Linked Open Data in Libraries, Archives and Museums, בראשי תיבות LODLAM) הוא תחום העוסק במורשת ותרבות בעידן הדיגיטלי (Cultural Heritage). מטרתו העיקרית של התחום היא: קיבוצם של איי המידע ("Silos of content") המייצגים אוספים מתחומי התרבות והמורשת למאגר ידע אחד מאוחד ורב ערך, באמצעות קישורם של האוספים זה לזה. בבסיס הקישור – קישור מילונים רב לשוניים מתמות שונות בתחומי התרבות והמורשת. התבססות על קישורם של מילונים, המהווים כלי קטלוג חשוב בפעולתם של ארגוני LAM מאפשר קיצור התהליך לקיבוצם של האוספים למאגרי ידע גלובלי. פעילותה של קבוצת חברי LODLAM, אשר מוזגה עם קבוצת חברי OpenGLAM היא פעילות חובקת עולם המתפתחת באורח מואץ וקונה אחיזה בפרויקטים רבים ובעשרות אלפי מוסדות וארגוני תרבות בכ-150 מדינות בעולם.

מיזוג רשתות עם OpenGLAM

בחודש אפריל 2013 הודיע ארגון LODLAM על מיזוג רשת משתתפיו עם רשת OpenGLAM. מיזוג זה יצר את הקהילה הבינלאומית השעניינה מורשת פתוחה בעידן הדיגיטלי. המיזוג הנביט מחקרים אקדמיים, כגון: New Heritage: New Media and Cultural Heritage, הכרזות, כגון הכרזתה של הספרייה הלאומית הגרמנית (DNB) אודות שחרור נתונים רחב היקף ברישיון פתוח ובעל מגבלות מינימליות ופרויקטים, כגון eSpace של אירופיאנה שעיקרו פיתוח והטמעה של שירותים וכלים טכנולוגיים לקיבוצו של תוכן ולניהול מערך הקשרים הפנימיים של פרטיו למטרות הנגשה, צפייה ושימוש פתוח. אחד מתוצרי המיזוג, בשנת 2014, היה כנס בינלאומי משותף ראשון שהתמקד באסטרטגיה של התרבות הדיגיטלית בעידן הדיגיטלי.

ארגון

כיום מאוגדים חברי LODLAM בארגון בעל הכרה בינלאומית רחבה. אתר הארגון מציג את המידע שנאגר עם השנים בפרויקטים ובאמצעים מגוונים ומעמידם לרשות הציבור. לארגון קבוצת גוגל רבת משתמשים וארכיון טוויטר ובו ריכוז רב ערך של ציוצים בעלי משמעות למקצוענים הפועלים בתחום.
ארכיון הווידאו של האיגוד מכיל מצגות לימוד רבות ומהווה אבן שואבת למעוניינים בהתנסות המקוונות שהוא מציע.

מקומו הייחודי של LOD בעולם ה-LAM

אוספי המורשת והתרבות העולמית מתרכזים, רובם ככולם בספריות, בארכיונים ובמוזאונים, הכוללים גם גלריות. יודגש כי למרות כי העולם רואה בגלריות משאב תרבות ומורשת, לבעלי הגלריות יעדים כלכליים המשפיעים על פתיחותם ל"עולם הנתונים הפתוחים".
לאורך מאות שנים נבנו ברחבי העולם איים מבודדים של מידע שנאצר בכל אחד מארגוני המורשת והתרבות. מאגרי מידע אלה הנביטו מילונים, בדרך כלל לוקליים וענפיים (לקסיקונים). מקצתם של המילונים אומץ על ידי קבוצה של ארגוני LAM ואף התרחב לתזאורוס, אשר בפועל הוא מבנה אחוד של לקסיקונים.
במהלך המאה העשרים, עם התגברות תהליכי הגלובליזציה וניתוץ גבולות התרבות בעולם, תזאורי לא מעטים התרחבו לתמיכה דו ואף רב לשונית. אך עדיין המאגרים התקיימו כמאגרים מבודדים, נקראים לעיתים: "silo".
פריחת רעיון הרשת הסמנטית וההתבססות על מילונים, לקסיקונים ותזאורי, זימנו הזדמנות יוצאת דופן לקישורם של אוספי המורשת, בעולם כולו, למאגר ידע תרבותי, מתקדם ורב חשיבות למורשתו של המין האנושי. נתונים שנאצרו קודם לניהול רשומות ומסדי נתונים מובנים ובכך היוו בלם ומכשול להתפתחות ארגון ה- LAM ושיתופו בעולם, הפכו אתגר אשר באמצעות טכנולוגיה זמינה, אפשר למוסד ה- LAM, לראשונה, לחבור ולחלוק ידע עם ארגוני LAM אחרים בעולם, באמצעות האינטרנט.
הגדרה מינימלית, דה-פקטו, של תזאורוס כמילון מובנה העונה לפחות על ארבע הגדרותWhat, Who, When, Where, מהווה בסיס רחב הקשרים לקישור. משלימה אותו העובדה כי הערכים המופיעים במילונים הם ממילא נחלת הכלל ועל כן עומדים בתנאי הפתיחות של LOD.
קישורם של המילונים הפתוחים, יוצר ענן רב לשוני, בינלאומי, פשוט, יחסית, לתחזוקה ולהרחבה סמנטית וכמותית.
אחת התוצאות המתאפשרות בענן ה- LODLAM הוא אחזור רב לשוני. לדוגמה: מורה המכינה מערך שיעור בחיפה, מבקשת (Information Need) לרכז מידע באמצעות חיפוש "דיוקנו של קליגולה" (What, Who, When, Where). תוצאות החיפוש עשויות לכלול מסמכי קומיקס מבריטניה, פסל ראשו של הקיסר מטורקיה, מטבע בו חקוקה דמותו מספרד, דפי הערך מוויקיפדיה, תוצרי ניתוח היסטורי ממצרים ועוד. הערכים המרכזיים הם ערכים מילוניים מקושרים ועל כן איכותם טובה מאוד.