ברק עטר

ביוגרפיה

עטר נולד בקיבוץ תל יוסף וכשהיה בן שנתיים עבר עם משפחתו לבאר שבע, שם מתגורר עד היום. הוא החל לנגן בפסנתר בגיל שמונה, ושנתיים לאחר מכן החל ללמוד בקונסרבטוריון העירוני. במהלך לימודיו הופיע בקונצרטים רבים, זכה בתחרויות רבות והשתלם בכיתות אמן בהדרכתם של קלוד פרנק ומנחם פרסלר. בשנת 1983 הוא ניגן בשידור חי מהאולפן שבימק"א ירושלים בקונצרט כשרונות צעירים שנערך ביום העצמאות בקול המוזיקה.
לאחר שהתגייס לצבא בנובמבר 1985, נקטעה קריירת הפסנתר של עטר והוא התגייס לשירות הסדיר. את תקופת הטירונות עבר בחטיבת גולני בצה"ל. גם את קריירת השחייה שלו, שהחל כשהיה בן 13, צמצם בשל שירותו הצבאי, עד שעבר לשרת כאלחוטן בבסיס פתוח בפיקוד הדרום בבאר שבע והתאפשר לו לחזור ולהתאמן. במהלך אימוניו החל ללמוד באופן חובבני עיסוי, והפך את התחביב לקריירה בהמשך.
עטר למד רפואה באוניברסיטת בן-גוריון. לאחר שנתיים של לימודים, הפסיק את לימודיו לשנה (1991/1992) על מנת לקבוע את הקריטריון האולימפי להשתתפות באולימפיאדת ברצלונה, אך לא צלח את הקריטריון האולימפי הדרוש לקבלה. הוא סיים את לימודי הרפואה שלו שכללו סטאז' בבית החולים קפלן ב-1998. כשנה לאחר סיום לימודיו החליט שאינו מעוניין לעסוק ברפואה.
במקביל ללימודי הרפואה, עטר, פעיל חברתי למען קהילת הלהט"ב בארץ, יצא מהארון בשנת 1993, והשתתף במשחקים הגאים לראשונה בשנת 1998. באותה השנה אף השתתף בסרט משחקים עליזים בבימויו של רן קוצר שעסק במשחקים הגאים שהתקיימו באמסטרדם.

קריירת שחייה

עטר החל לשחות כבר בהיותו בן ארבע. את רזי השחייה לימד אותו אביו, בני, שהיה שחיין מצטיין ושחקן כדורמים עוד במרוקו, עד לעלייתו לישראל בגיל 18. הוא החל להתאמן בקבוצת הפועל באר שבע כשהיה בן 13. שנה וחצי לאחר מכן נסגרה קבוצת השחייה המקומית והוא עבר להתאמן בקבוצת הפועל בני שמעון, בהדרכת אברי גביש ושרה שלהבת, לצידו של זוהר וייס ובהמשך לצידו של יואב ברוק. על מנת להגיע לאימונים היומיים שנערכו בקיבוץ בית קמה, הוא נאלץ לנסוע באוטובוסים ובהסעות שעות רבות בכל יום, לאימון ובחזרה, והוא והתמיד בכך עד גיוסו לצה"ל. עם גיוסו תדירות אימוניו הצטמצמה. לאחר שעבר לתפקיד צבאי פחות אינטנסיבי בבסיס פתוח בעיר מגוריו, באר שבע, שב להתאמן והגיע למכון וינגייט פעמיים בשבוע לשם כך, וכן התאמן עם חברו יואב ברוק, אלוף ושיאן ישראלי, שהיה נער צעיר. ב-1987 הצטרף לנבחרת ישראל בשחייה. בין השנים 1989–1992 שימש כקפטן הנבחרת.

1984

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1984 סיים עטר במקום הרביעי במשחה ל-200 מטר גב, בשיא אישי חדש של 2:22.78 דקות.

1985

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1985 זכה עטר במדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי, בתוצאה של 8:23.01 דקות. נוסף לכך, הוא סיים שלוש פעמים במקום החמישי: במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 2:01.72 דקות, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:19.55 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:23.75 דקות.
חודש לאחר מכן, בצליחת הכנרת התחרותית ה-17, למרחק של כ-10 ק"מ, סיים עטר במקום הרביעי הכללי ובמקום השלישי מבין השחיינים הישראלים וזכה במדליית ארד בתוצאה של 2:01.42 שעות.

1986

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1986 זכה עטר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:18.19 דקות ומדליית ארד במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:48.21 דקות.

1987

בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-13, שנערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב בתחילת מאי, זכה עטר במדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר בתוצאה של 7:50.68 דקות. חודש לאחר מכן, הוא השתתף בתחרויות השחייה של ספורט הפועלים שנערכו בקפפנברג שבאוסטריה ביוני וזכה ב-5 מדליות, 2 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. חודש לאחר מכן, הוא השתתף בתחרות שחייה בינלאומית שנערכה בדרמשטט שבגרמניה ביולי וסיים במקום התשיעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:17.83 דקות.

אלוף ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף אוגוסט בוינגייט זכה עטר ב-5 מדליות, 3 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 16:50.92 דקות, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי, ביחד עם אורי ברק, יואב ברוק וזוהר וייס בתוצאה של 3:39.67 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי, ביחד עם ברק, ברוק ווייס בשיא ישראלי חדש לאגודות של 7:59.41 דקות. מדליית כסף, במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (4:24.57 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:11.06 דקות, אחרי שגב פורת מהפועל גליל עליון (4:02.81 דקות) וערן הירש ממכבי חיפה (4:07.27 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:59.03 דקות וירד לראשונה במשחה זה מתחת ל-2 דקות.

1988

במסגרת תחרויות ספורט הפועלים, שנערכו באנטוורפן שבבלגיה במאי, זכה עטר במדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי ובמדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי.
בתחרות שחייה בינלאומית שנערכה בדרמשטט, גרמניה ביולי הוא סיים במקום השישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:11.93 דקות.
באליפות ישראל שנערכה באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 16:41.18 דקות, אחרי רז דר מהפועל הוד השרון בית ברל (16:28.26 דקות) וערן הירש (16:31.02 דקות) וסיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:57.76 דקות.

1989

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר זכה עטר ב-6 מדליות: 4 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 3:57.25 דקות, במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 15:55.00 דקות, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בשיא ישראלי לקבוצות חדש של 3:33.41 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (7:49.58 דקות). מדליית כסף במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (4:06.84 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי.
בתחרות שמונה האומות שנערכה בקיאסו, שווייץ ביולי זכה עטר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:04.67 דקות, אחרי מקניל מסקוטלנד (4:01.38 דקות), ומדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 16:23.09 דקות.
שבוע לאחר מכן, בתחרויות השחייה של המכביה ה-13, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:23.77 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט זכה עטר ב-5 מדליות, 3 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 16:09.34 דקות, לפני רז דר (16:26.93 דקות) וניל מזרחי ממכבי חיפה (16:51.15 דקות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:38.58 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר בשיא ישראלי חדש לאגודות של 7:56.71 דקות. מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:01.76 דקות, אחרי רז דר (4:00.83 דקות) ולפני ניל מזרחי (4:17.36 דקות), ומדליית ארד, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:56.20 דקות, אחרי רז דר (1:54.94 דקות) ויואב ברוק (1:55.39 דקות).

1990

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר זכה עטר ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר בתוצאה של 16:22.28 דקות ומדליות כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.98 דקות ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:02.26 דקות.
בתחרות שמונה האומות שנערכה באוסלו שבנורווגיה בסוף אפריל זכה עטר במדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:14.37 דקות, אחרי רוס מסקוטלנד (16:07.02 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי אותה שנה זכה עטר במדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי, אחרי סרגיי פיחרוב עולה חדש מברית המועצות (16:18.22 דקות).

1991

בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-14 שנערכו בוינגייט במאי זכה עטר ב-3 מדליות: 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:05.37 דקות ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:25.00 דקות ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.13 דקות.
ב"משחה נועם" שנערך בסוף דצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:10.57 דקות.

1992

בתחרות גביע חיפה שנערכה בבריכת הטכניון בפברואר 1992 זכה עטר במדליית זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:09.13 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף מאי אותה שנה זכה עטר ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 16:03.47 דקות ומדליות כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.33 דקות, אחרי מורן זומרפלד ממכבי נהריה ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.69 דקות, אחרי מורן זומרפלד (1:54.46 דקות).

1993

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באפריל 1993 זכה עטר במדליית ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:13.80 דקות, אחרי אריאל דולינקו ממכבי חיפה (4:03.79 דקות) ומורן זומרפלד (4:04.33 דקות).

1994

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1994 סיים עטר במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי.

המשחקים הגאים

עטר השתתף לראשונה במשחקים הגאים באמסטרדם, הולנד בשנת 1998. זו הייתה השנה הראשונה בה יצאה למשחקים נבחרת ישראלית בת 39 ספורטאים. הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 30–34 של 9:31.75 דקות ומדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגיאלי 30–34 של 4:32.96 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום הרביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 30–34 של 2:08.23 דקות ובמקום עשירי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.72 דקות.
במשחקים הגאים שנערכו בסידני, אוסטרליה בשנת 2002 הוא זכה ב-4 מדליות, 1 כסף ו-3 ארד. מדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 18:15.65 דקות (הנוכחי, 2019) ומדליות ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 4:33.41 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 9:35.48 דקות (הנוכחי, 2019) ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 2:26.90 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום השביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 2:14.02 דקות.
עטר זכה במימון מלא למשחקים אלו על ידי המארגנים בזכות הישגיו במשחקים הקודמים וכן על תרומתו והתנדבותו למען קהילת הלהט"ב בישראל.

מאמן שחייה

בשנת 1987, תוך כדי שירותו הצבאי, החל עטר לאמן את קבוצת השחייה של הפועל באר שבע שאותה הקים מחדש. עיסוק זה סייע לו בהמשך למימון לימודיו האקדמיים. לאחר מכן המשיך לאמן בעומר את שחייניו ששחו בקבוצת שחייני הנגב ואחר כך בקבוצת הפועל ירושלים. בין היתר, אימן לצדו של עדי ולפמן, את גיא ברנע עד גיל 17 (ייצג את ישראל באולימפיאדת בייג'ינג 2008) ואת אמרי גניאל עד גיל 18 (ייצג את ישראל באולימפיאדת לונדון 2012). כיום ממשיך עטר לאמן בעומר את שחייניו השוחים בקבוצת הפועל דולפין נתניה (ענבר מארק ומיקה רבינוביץ').

מעורבות חברתית

בשנת 2000 הקים עטר ביחד עם מתנדבים נוספים, את סניף באר שבע והדרום של אגודת הלהט"ב.
בנובמבר 2001 ישב עטר בפגישה בין נציגי קהילת הלהט"ב בישראל לבין נשיא המדינה משה קצב בבית הנשיא וב-26 בפברואר 2002 הוא ישב בפגישה נוספת הפעם בין קהילת הלהט"ב לבין ראש הממשלה, אריאל שרון בלשכתו בירושלים.
עטר היה חבר בוועד המנהל הארצי של אגודת הלהט"ב במשך שנים רבות וכיהן כיושב ראש הסניף בבאר שבע משנת 2002 ועד ינואר 2015 (עם הפסקה קצרה של 8 חודשים, מספטמבר 2003 ועד יולי 2004, שבהן כיהן ניר להב). הוא עמד בראש העמותה בית גאה בבאר שבע, עמותה שהיה בין מייסדיה, ביחד עם ארין שיבובסקי. הוא ריכז את קבוצת סגו"ל – ארגון סטודנטים להט"בי בבאר שבע.
בשנת 2002 זכה לתואר "איש השנה" על עשייתו בקהילה מטעם אתר GoGay. לאחר הרצח בברנוער הוביל עטר את מצעד הגאווה הראשון בבאר שבע.
עטר מרצה בנושא זהות מינית וזהות מגדרית, בפני סטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון בפקולטה לרפואה ובפקולטה למדעי החברה, בפני סטודנטים במכללת קיי, בפני העובדים המקצועיים של השירות הפסיכולוגי הייעוצי (שפ"י) והשירותים הפסיכולוגים החינוכיים (שפ"ח) בבאר שבע ועוד.
עטר היה שותף לד"ר עמית קמה בכתיבת הפרק - "שחקנים גאים במשחקים גאים: הומואים ולסביות בשדה הספורט הישראלי" בספר ספורט ומגדר בחברה הישראלית: מאפיינים, זהויות ויצוגים בעריכת ד"ר יאיר גלילי, ד"ר משה לוי וד"ר אילן תמיר, בהוצאת המרכז הבינתחומי הרצליה.