רמי גוט

השנים הראשונות

בגיל 14 בלבד הצטרף גוט לקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, בעונת 1959/1960 רשם 4 הופעות ראשונות, קלע בהן במצטבר 15 נקודות, והיה שותף לאליפות ההיסטורית של הפועל תל אביב, אשר סיימה את העונה ביתרון של שתי נקודות על מכבי תל אביב. בעונה הבאה, קלע גוט הצעיר 78 נקודות ב-11 משחקים והיה שותף לאליפות שנייה ברציפות של הפועל תל אביב, בזכות הפרש סלים טוב יותר מזה של סגניתה מכבי. ב-6 במאי 1961 קלע גוט 4 נקודות בניצחון "נבחרת הפועל", על נבחרת הפיליפינים. כן באותה שנה זכה גוט עם נבחרת ישראל למכביה בכדורסל במדליית כסף במכביה השישית.
בעונת 1961/1962 אחרי שתי אליפויות רצופות, כשלה הפועל בהגנה על התואר, וסיימה במקום השלישי בלבד, אחרי מכבי תל אביב והפועל חיפה. במהלך העונה קלע גוט 97 נקודות ב-14 משחקים. עם זאת, בעונה זו זכתה הפועל בגביע המדינה הראשון בתולדותיה, אחרי ניצחון על מכבי תל אביב. גוט שותף בגמר הגביע וקלע 3 נקודות. גוט התגייס לצה"ל, ובחודש יוני 1962 השתתף וקלע נקודה בניצחון נבחרת צה"ל 68:43 על נבחרת צבא טורקיה.

שחקן מוביל בהפועל תל אביב

בשתי העונות הבאות 1962/1963 ו-1963/1964 הפועל תל אביב לא זכתה בתארים, אולם גוט התקדם והפך לשחקן בכיר בקבוצה, כאשר קלע 228 נקודות ו-158 נקודות (בהתאמה). החל משנת 1963 החל גוט לשחק בנבחרת ישראל הבוגרת, ותוך כך השתתף באליפות אירופה באותה השנה.
בעונת 1964/1965 צירפה הפועל תל אביב לשורותיה שני שחקנים חדשים - דוד קמינסקי ועמי שלף - יחד איתם, היה שותף גוט לאליפות השלישית בתולדותיה של הפועל, כאשר הקבוצה רושמה את העונה היחידה בתולדותיה ללא הפסד. גוט סיים את העונה בממוצע של 13.3 נקודות למשחק. באותה עונה קלע גוט 10 נקודות בהפסד הקבוצה בגמר הגביע למכבי. בשנת 1965 השתתף גוט במשחקי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל.
בעונת 1965/1966 היה שותף גוט לזכייתה של הפועל באליפות השנייה ברציפות והרביעית בתולדותיה. גוט היה מלך הסלים של הקבוצה באותה עונה עם 354 נקודות. לעומת זאת, בגמר הגביע שוב הפסידה הפועל למכבי, 66-62 כאשר גוט קלע 15 נקודות. בשנת 1966 היה שותף לזכיית נבחרת ישראל במדליית זהב במשחקי אסיה.
בשתי העונות הבאות - 1966/1967 ו- 1967/1968 - המשיך גוט להיות שחקן מרכזי בהפועל, אולם הקבוצה לא הצליחה לזכות בתארים. במהלך השנים מונה גוט לקפטן הפועל תל אביב. בשנת 1967, השתתף גוט במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה. באוקטובר 1967 קיבל גוט מלגה ללימוד במוסד להשכלה גבוהה.
לקראת עונת 1968/1969 הצטרפו להפועל תל אביב קבוצה של יהודים מארצות הברית: מרק טורנשיין, אייבן לישינסקי, לארי זולוט, אלן צוקרמן ובארי לייבוביץ', אשר היוו את החמישייה הפותחת, ואילו גוט שיחק כשחקן ספסל. באותה עונה זכתה הפועל תל אביב בדאבל - אליפות עם יתרון של שלוש נקודות בטבלה על מכבי תל אביב, וכן גביע המדינה, לאחר שניצחה בגמר הגביע את מכבי תל אביב 70:88, כאשר גוט קלע 10 נקודות. ביוני 1969 הודיע גוט, אשר עבד באותה העת כמהנדס במכון היצוא הישראלי, כי בכוונתו לפרוש מנבחרת ישראל, כיוון שהאימונים והמשחקים מפריעים לו בהתקדמותו בעבודה. באוגוסט 1969 הודיע גוט על פרישה מהנבחרת.
בעונות הבאות - 1969/1970 ו-1970/1971 - לא זכתה הפועל תל אביב בתארים, וגוט סיים אותן עם ממוצעים של 14.5 ו- 8.6 בהתאמה. בינואר 1971 חזר גוט לנבחרת ישראל.

הפגיעה מג'ק אייזנר והפרישה מכדורסל

ב--3 בדצמבר 1971, במחזור השמיני של עונת 1971/1972, אירחה בית"ר ירושלים את הפועל תל אביב במגרש הכדורסל בעמק המצלבה. בדקה ה-23 החטיא סנטר בית"ר ירושלים ג'ק אייזנר מתחת לסל של הפועל אביב ולאחר שהכדור נקלט בידי אחד משחקני הפועל תל אביב, שלח אייזנר אגרוף חזק לפניו של גוט, אשר נפל בעוצמה על הרצפה. במגרש לא הייתה אלונקה, ובמשך 20 דקות שכב גוט על הקרקע מחוסר הכרה כשפיו ואפו מדממים, עד אשר הובהל לבית החולים שערי צדק, שם אובחן כסבל מזעזוע מוח ו-3 שברים בלסתו. למחרת עבר גוט שני ניתוחים, את מזונו קיבל דרך צינורות, והוא היה חבוש בפניו. אנשי בית"ר כולל אייזנר באו לבקרו, אך לא הורשו להיכנס לחדרו.
בעקבות הפציעה נאלץ גוט לפרוש מכדורסל בגיל 28 בלבד. סך הכל שיחק גוט 13 עונות בהפועל תל אביב, בהן קלע 2,569 נקודות ב-240 משחקי ליגה ומדורג מקום שביעי בקלעי הפועל בכל הזמנים. כן ערך גוט 72 הופעות במדי נבחרת ישראל, בהן קלע 489 נקודות.

לאחר הפרישה

בעקבות הפציעה שספג גוט, הקים איגוד הכדורסל את ועדת צלטנר, שחקרה את האירוע במשך חצי שנה, אולם הסתפקה בדרישה לתיקון שמונה ליקויי בטיחות בלבד. הפועל תל אביב הגישה תלונה במשטרה נגד אייזנר, שהבשילה לכדי כתב אישום שהוגש במארס 1972 לבית המשפט המחוזי בירושלים. ב-15 ביוני 1973 הורשע אייזנר בפגיעה מכוונת, ונדרש לשלם לגוט 1,500 לירות ולמדינה 5,000 לירות, או לחלופין לרצות עונש מאסר של שישה חודשים. ב-5 במרץ 1974 דחה בית המשפט העליון ערעורו של אייזנר. במקביל, הגיש גוט לבית משפט המחוזי בתל אביב תביעה אזרחית נגד אייזנר על חבלה חמורה במתכוון, עם דרישה לפיצויים בסך 100 אלף לירות. באוקטובר 1976 נפסק כי על אייזנר לפצות את גוט בסכום שיכול להגיע עד 90,000 ל"י, כאשר לא נקבעה אחריות שילוחית וקנס על בית"ר ירושלים".
לאחר פרישתו עבד גוט כנספח מסחרי בשגרירות ישראל בהולנד במשך חמש שנים. עם שובו לישראל קיבל את תפקיד מנהל מכון היצוא הישראלי. כיום גוט בעלים של חברה ליזמות במזרח אירופה.