google/wiki40b huggingface dataset:
סיביל באואר

ביוגרפיה

באואר נולדה בשיקגו, אילינוי. היא בתם של מהגרים נורווגים. היא התאמנה תחת הדרכתו של ויליאם "ביל" באכרך יחד עם ג'וני וייסמילר, נורמן רוס, רוברט סקלטון, אתל לאקי ואלופים אולימפיים נוספים.
בתחרות שחייה שנערכה בברמודה בשנת 1922 קבעה באואר במשחה ל-440 יארד גב שיא עולם חדש של 6:24.8 דקות, שיפור ב-4 שניות לשיא העולם של סטאבי קרוגר (שיא עולם לגברים).
באולימפיאדת פריז (1924) זכתה באואר במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:23.2 דקות, לפני פיליס הרדינג מבריטניה (1:27.4 דקות) ובת ארצה איילין ריגין (1:28.2 דקות).
באואר למדה באוניברסיטת נורת'ווסטרן. היא שיחקה בנבחרות הכדורסל וההוקי שדה של האוניברסיטה, בנוסף לנבחרת השחייה. היא הייתה מאורסת לכתב ספורט בשיקגו אד סאליבן שמאוחר יותר התפרסם בעיקר כמנחה תוכנית אירוח ברשת CBS. היא לא הצליחה להגשים את חלומותיה להתחתן ולסיים את לימודיה משום שחלתה במחלת הסרטן ממנה נפטרה בגיל 23.
דוד גנז

ראשית חינוכו

גנז נולד ב-1541 למשפחה יהודית בעיר ליפשטדט, כיום במערבה של גרמניה. אביו, שלמה, היה מלווה בריבית. למד בישיבה בבון ובפרנקפורט עד גיל שש-עשרה או שבע-עשרה ואז, כמועמד לרבנות, עקר, כרבים אחרים, לישיבת קרקוב שבראשה עמד אז הרמ"א. בדרכו פקד אותו מאורע מכריע בחייו. כשהתארח בבית דודו הרב מאן בסקסוניה, הוא מצא בספרייתו את ספרו של אוקלידס, "יסודות" בתרגום לעברית של משה אבן תיבון. שנים לאחר מכן כתב:
[אוקלידס] הוא האיש השנון, החכם המפורסם המחודד ברוב שכלו מכל אשר היה לפניו באומות וגם לאחריו עד היום הזה כמוהו לא יהיה. הוא חיבר את הספר... אשר אין חקר לעמקו... כי ספרו הוא כסולם המוצב ארצה וראשו מגיע השמיימה, אשר בהיעדר הסולם אין דרך לעלות.
— נחמד ונעים, ח'
בלבו נדלקה תשוקה עזה למתמטיקה ולמדע האסטרונומיה. כנער יהודי מגרמניה, היה תלמיד ישיבה המועמד לרבנות, שאוצר ידיעותיו בחכמה חיצונית, בשלב זה, קלושות. אך למזלו של גנז, רבו הרמ"א היה פתוח לפילוסופיה ולמדע. בכל ימות החול למדו בישיבה תלמוד, אך בשבתות ובמועדים הותר ללמוד מדעים ודוד גנז ניצל זאת להרחבת ידיעותיו.
ב-1559 הגיע דוד גנז לפראג, ככל הנראה לקרובי משפחתו תושבי העיר, בהם יואכים גנז. "פראג, העיר הגדולה קריה עליזה עיר רבתי עם" הוא כותב. בפראג נפתחו לפניו שערי בית המדרש של המהר"ל מחד ושערי מיטב המדענים שבעיר מאידך. הוא הצליח לחיות בשני העולמות. רבי דוד גנז שילב את לימוד התורה בלימוד הנושאים הטכניים של אמצעי מדידה והתקבל אצל טיכו ברהה.
"החוקר הגדול בחכמת התכונה [אסטרונומיה] מכל אשר היו לפניו הוא אחד משרי הארץ נקרא טי"חא ברא"הי [טיכו ברהה] ... ושם במקום הנזכר [מצפה הכוכבים] היה יושב עם שנים עשר אנשים כולם חכמים ומביני מדע עוסקים וחוקרים באיצטגניניה [אסטרולוגיה] וכלי מחזיהם הגדולים והמופלגים אשר עין לא ראתה...והיו רואין ומדקדקין וכותבין על ספר מהלך ומצב החמה בגלגליה... אשר אנוכי הכותב הייתי שם ג' פעמים וכל פעם ה' ימים רצופים וישבתי אתם בחדרי חזיונם וראיתי את המעשה אשר נעשה דברים גדולים ונפלאים... באופן שאגיד נאמנה שהשתדלות וחקירות גדולות כאלה מימינו לא ראינו ולא שמענו וגם אבותנו לא ספרו לנו ולא מצאנו כתוב בספר הן מבני ישראל והן מאומות העולם, להבדיל. "
— "נחמד ונעים", פ"ב, ד'

הפולמוס סביב שיטת העולם

גנז שמע מטיכו ברהה ומקפלר על המודל ההליוצנטרי של קופרניקוס, שבו נמצאת השמש במרכז וכל הכוכבים סובבים סביבה, ועל המודל הגאוצנטרי לפי שיטת טיכו ברהה, שבו השמש היא מרכז רק של חמישה כוכבי לכת וכדור הארץ אינו סובב סביבה. מצד שני, גנז מעיד שעימת אותם עם אמרת חכמי ישראל (תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף צ"ד, עמוד ב'): "חכמי ישראל אומרים גלגל קבוע ומזלות חוזרין וחכמי אומות העולם אומרים גלגל חוזר ומזלות קבועין... ונראין דבריהן מדברינו". חכמי ישראל אומרים כביכול מה שטוען המדע המודרני, אך הם נסוגים מפני חכמי אומות העולם ומאשרים שהצדק עמם, כלומר עם תפיסת עולם בה כדור הארץ במרכז וסביבו סובבים המזלות. לפי עדותו של גנז טיכו ברהה פנה אליו ואמר: "לא יפה עשו חכמיכם שהודו לחכמי האומות על דבר שקר כי הדין היה עם חכמי ישראל" ("נחמד ונעים", שער א' סימן כ"ה).
סביר להניח שהמהר"ל למד אודות שיטת קופרניקוס מתלמידו דוד גנז. כמו כן, לא מן הנמנע שגנז הפגיש את המהר"ל עם טיכו ברהה.

מותו והנצחתו

דוד גנז נפטר בשנת 1613 ונטמן בבית הקברות היהודי העתיק בפראג. בראש מצבתו מופיעים ציור של אווז (בהתאם לשם משפחתו - Gans - בגרמנית: אווז) ומגן דוד.
בשנת 1967 יצא לאור בצ'כוסלובקיה בול דואר ובו צילום מצבתו של דוד גנז.
אבטליון (יישוב)

אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2017, מתגוררים באבטליון (יישוב) 436 תושבים. האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎10.7%‏.
אלוקסיה

תיאור הסוג

על סוג זה נמנים עשבים רב-שנתיים, ירוקי עד, מכוסי שעווה, בעלי גבעול מרכזי עבה, ששורשו מעובה לכדי פקעת. הצמח לרוב בעל עלים מעטים, היוצרים שושנת עלים. צורת העלים דמוית חץ או לב.
הפקעת אכילה, אך מכילה גבישים של סידן אוקסלאט, הרעיל לאדם. לכן, הרתחה ממושכת דרושה על מנת להכשיר את חלקי הצמח לאכילה.
התפרחת אופיינית למשפחה, עשויה ממתחל ושזרה. התפרחת לרוב קצרה מהעלים. הפרי הוא מטיפוס ענבה בת 1–5 זרעים.
צמחי סוג זה דומים לסוג הקרוב קולקס, אך נבדלים ממנו בכמה תכונות.
התפוצה הטבעית של מיני הסוג היא באסיה הטרופית ובמלזיה.
Common Gateway Interface

Common Gateway Interface (ראשי התיבות CGI) הוא ממשק בין שרת אתר אינטרנט לתוכנה הרצה על מחשב מסוף, שתפקידה ליצור או לטפל במידע דינמי תוך שימוש במשאבים של מחשב השרת.
אופן הפעולה של תוכנה העושה שימוש ב־CGI הוא כדלקמן: עבור כל בקשה מצד הלקוח (לדוגמה דפדפן), מפעיל השרת עותק של התוכנית המתאימה ומעביר לה את הפרמטרים של הבקשה דרך משתני סביבה או דרך הקלט הסטנדרטי (במקרה של בקשות HTTP מסוג POST). תוכנית ה־CGI יוצרת דף HTML או קובץ מסוג אחר (כמו למשל קובץ תמונה במקרה של מונה מבקרים) אשר נשלח למחשב המשתמש כתשובה לבקשת ה־HTTP.
לרוב, נכתבות תוכנות CGI בשפת תסריט, כמו Perl, PHP או ASP בהן המתכנת לא נצרך להדר את התוכנית, תוך שימוש בספרייה מתאימה.
ממשק CGI הוגדר בראשית ימי ה־WWW כדי לאפשר לשרתים אלו לטפל במידע באופן דינאמי. במשך השנים התפתחה האפשרות להפעיל תוכנות בשפת תסריט כגון PHP או Perl ישירות מתוך תוכנת השרת, וכך בעצם לבטל את הצורך להשתמש ב־CGI, למרות שעדיין יש לה יתרונות מסוימים.
CGI מכונה בעברית בדרך כלל ממשק שער משותף.
השערה (מתמטיקה)

במתמטיקה, השערה היא טענה שהועלתה על ידי מתמטיקאי אך עדיין לא ניתנה לה הוכחה או נמצאה דוגמה נגדית המפריכה אותה. טענות לא מעטות דרשו מאות רבות של שנים עד להוכחתן או להפרכתן, כלומר במהלך כל השנים הללו הייתה כל אחת מהן בגדר השערה בלבד.
דוגמאות לכך הן המשפט האחרון של פרמה שזכה להוכחה כשלוש מאות וחמישים שנה לאחר שהועלה או השערת טניאמה-שימורה שהוכחה בשנות התשעים. שלוש הבעיות של ימי קדם הן דוגמה לבעיות שהופרכו כאלפיים שנה לאחר שהוצגו.
בעיות פתוחות (כאלה שטרם זכו להוכחה או להפרכה) רבות ממשיכות ללוות את המתמטיקה, ובין המפורסמות שבהן ניתן למנות את השערת גולדבך והשערת רימן.
האם כל השערה ניתנת להוכחה או להפרכה? אם נוכיח שהשערה מסוימת אינה ניתנת להוכחה ואף לא להפרכה, כפי שהוכח לגבי השערת הרצף, נוכל לצרף את ההשערה הזו (או את שלילתה) לאוסף האקסיומות שלנו.

האם בדרך זו נוכל להרחיב את אוסף האקסיומות, כך שנגיע למצב שבו כל טענה תהיה ניתנת להוכחה או להפרכה? תשובה לשאלה זו ניתנה בשנת 1931 במשפט אי השלמות של גדל: תמיד יהיו השערות שאינן ניתנות להוכחה ואף לא להפרכה.
במהלך השנים שבהן ההשערה קיימת ללא הוכחה, היחס אליה מתבסס על אמונה, מושג שזר לעולמה של המתמטיקה, אך אינו זר לעולמם של המתמטיקאים, שגם הם עשויים בשר ודם. האמונה בנכונותה של השערה מסוימת, יחד עם חוסר האונים להוכיחה, גורמת לעיתים למתמטיקאים לפתח תאוריות המתבססות על אמונה זו, תוך ידיעה ברורה שכל ההוכחות הנשענות על ההשערה עלולות להתברר כלא נכונות ברגע שבו תופרך ההשערה. מאידך, כל ההוכחות הנשענות על ההשערה יהפכו למתמטיקה מוצקה ברגע שתוכח ההשערה.
ימים ורוחות

עלילת הסרט

הסרט מתאר את חייהם של שני נערים - עומר ויאקופ, ונערה - ילדיז בכפר קטן בטורקיה. עומר (המגולם על ידי אוזקן אוזן) שונא את אביו, המואזין והאימאם של הכפר, ומקווה כי ימות. האימאם אינו מבין מדוע בנו עצלן המעדיף לצאת ולטייל ביערות עם חבריו, במקום להצטיין בלימודיו כמו אחיו הקטן היודע לקרוא יותר טוב ממנו. האימאם נוקט כלפי בנו יד קשה, ואוסר עליו לאכול ארוחות ערב עם בני המשפחה. עומר מבקש מרועה הצאן היתום של הכפר עקרבים על מנת להרוג את אביו, אולם מוצא רק עקרב אחד, שלא די בו, ולבסוף גם עקרב זה מת. יאקופ (המגולם על ידי עלי ביי קיאלי) מאוהב במורה (המגולמת על ידי סלמה ארגץ'), מנסה למצוא חן בעיניה ועוקב אחריה. הוא מופתע לגלות שגם אביו צופה במורה בעודה ישנה. ילדיז (המגולמת על ידי אלית איסקן) שונאת את עבודות הבית ומעדיפה אף היא לשחק ביערות. אימה (המגולמת על ידי ניהאן אסלי אילמס) דורשת ממנה לעזור ולשמור על אחותה הקטנה, עד שבטעות מפילה את האחות ברחוב, והאחות נלקחת לבית החולים. עומר ויאקופ יוצאים לטייל בהרים, ושאחיו הקטן של עומר עוקב אחריהם, עומר זורק עליו אבן ופוגע בו בראשו, דבר שגורר החמרה בעונשים המוטלים עליו. יאקופ מודאג שעם היוולד תינוק חדש במשפחתו, אמו תפסיק לאהוב אותו, אולם עם הוולד האח יאקופ רואה שחששותיו חסרי בסיס.
אביה של ילדיז נאבק עם אחיו על כבודו בעיני אביו (סבה של ילדיז). הסב אינו מעריך את האב, וחושב שאחיו עושה כל דבר טוב יותר. הוא מבקש משני האחים לבנות גדר לשדה ולסקל את אבני השדה, ולבסוף מפרק את הגדר שבנה אביה של ילדיז ומשפיל אותו בפומבי. הסרט מחולק לחמישה פרקים, כאשר כל פרק נקרא בשם אחת התפילות היומיות של האסלאם. כל פרק מתחיל בקריאת המואזין (אביו של עומר, או, במקרה שהאב חולה, אביו של יאקופ) לתפילה. סדר התפילות הוא סדר הפוך לסדר הרגיל. הראשונה היא תפילת הלילה, לאחריה אחר הצהריים, ולבסוף תפילת השחרית.

צילום והפקה

הסרט צולם בכפר קוזלו שבדרום טורקיה, ותושבי הכפר משתתפים בסרט. הפסקול של הסרט כולל יצירות של ארוו פרט.

פרסים ופסטיבלים

הסרט הוצג בפסטיבל איסטנבול, וזכה בפרס פיפרסקי בשנת 2006. במאי הסרט זכה בפסטיבל זה בפרס ציבעוני הזהב על בימוי הסרט. צלם הסרט, פלורן הרי קיבל ציון מיוחד בפסטיבל הסרטים הבינלאומי מנהיים הילדנברג, בו הסרט היה מועמד לפרס הסרט הטוב ביותר. הסרט קיבל ציון לשבח על ידי חבר השופטים של פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה.
ביורן גוסטפסון

ביוגרפיה

גוסטפסון נולד ב-19 בפברואר 1986 בגטנבורג שבשוודיה. 
הוא למד בבית ספר לתיאטרון בסטוקהולם במטרה להיות שחקן.
בשנת 2005 הופיע במועדון הסטנד אפ  "Bungy Comedy" המיועד לקומיקאים מתחילים.
ב-2006 הופיע לראשונה בקולנוע בסרט "Beck – Flickan i jordkällaren" לצד מייקל פרסברנדט. הוא התפרסם בעיקר שהשתתפף בין 2007 ל-2008 בתוכנית הקומית "הפרלמנט".
ב-2008 הופיע במלודיפסטיבלן כששר שיר אהבה קומי לחברתו של מנחה התחרות, באותה שנה גם הגיש את תוצאות ההצבעה השוודית באירוויזיון.
הוא שיחק בקופרודוקציה השודית-צרפתית "Les Grandes Personnes" וב-2009 שיחק בקומדיית המדע הבדיוני "Kenny Begins".
ב-2011 שיחק בסרט "The Crown Jewels" בו שיחק גם ביל סקארסגארד, ב-2012 שיחק בגרסה השוודית של קומדיית המצבים המשרד.
בשנת 2015 שיחק בסרטים מרגלת (סרט) וקונג פיורי. בשנת 2018 שיחק בסרט הביוגרפי "להיות אסטריד".
קווינטוס קורטיוס רופוס

קווינטוס קורטיוס רופוס (בלטינית: Quintus Curtius Rufus) היה היסטוריון רומאי שכתב ככל הנראה במאה ה-1 לספירה. ישנם חוקרים הסבורים כי חי ופעל בתקופת אוגוסטוס, ואחרים משערים כי חי בתקופת קלאודיוס או אספסיאנוס ואפילו מאוחר יותר.

חיבורו

יצירתו היחידה הידועה לנו ושרדה לימינו היא "תולדות אלכסנדר" (Historiae Alexandri), המגוללת את ההיסטוריה של אלכסנדר הגדול. שמו המלא של הספר הוא Historiarum Alexandri Magni Macedonis Libri Qui Supersunt - "כל הספרים על תולדות אלכסנדר הגדול ממוקדון שהשתיירו לימינו". חלקים גדולים מן החיבור חסרים: מבין 10 ה"ספרים" (פרקים) שהקיף החיבור שרדו 8 בלבד; שני הספרים הראשונים אבדו. הספר אינו כתוב בסדר כרונולוגי, וניכר כי כותבו אינו בעל מומחיות צבאית או מדינית. ברם, זהו המקור הקדום הטוב ביותר לתקופת אלכסנדר הגדול ששרד לימינו. כתבי היד של חיבור זה נושאים את שמו של קורטיוס רופוס, אך הידיעות אודותיו מעטות ומסופקות. פילולוגים אחדים סבורים, כי "קורטיוס רופוס" הוא שם עט, וכי זהותו ההיסטורית האמיתית של רופוס נשתכחה עם השנים ואבדה.

ארץ ישראל

בין תיאוריו יש גם התייחסות לארץ ישראל. בזמן שהמקורות היווניים העוסקים בכיבוש אלכסנדר את ארץ ישראל בשנת 332 לפנה"ס, מתרכזים בכיבוש עזה, קורטיוס רופוס מוסיף לזה מידע קצר אך בעל ערך:
"בשעה שישב עדיין אלכסנדר במצרים והיה שרוי באבל על מותו הטרגי של הקטור בן פרמיניון, הגיעה אליו השמועה המחרידה מארץ ישראל שהשומרונים שרפו חיים את אנדרומכוס שנתמנה בשעתו מטעם פרמיניון לנציבם של חבלי סוריה וארץ ישראל הפנימיים; אלכסנדר הקדים את מועד יציאתו ממצרים. כשהגיע לארץ ישראל נמסרו לו מיד ראשי האשמים ברצח הנציב. במקום אנדרומכוס מינה אלכסנדר את מנון, שקיבל בשעתו מטעם אלכסנדר את ההגנה על צפון סוריה, ועשה שפטים ברוצחי אנדרומכוס."
— קורטיוס רופוס היסטוריה של אלכסנדר ספר ד', ח' 10-9
מלבד קורטיוס, את אנדרומכוס זה מזכירים רק שני סופרים נוצרים: אוסביוס מקיסריה וגאורגיוס סינקלוס. הנראטיב של קורטיוס תואם היטב למסורת הספרותית המדגישה את נטייתו של אלכסנדר לטובת היהודים.

מים שקטים

רופוס ציטט בספרו פתגם, אותו ייחס ליושבי באקטריה, שהוא ככל הנראה גרסה קדומה של הביטוי "מים שקטים חודרים עמוק": altissima quaeque flumina minimo sono labi (בלטינית), שתרגומו המילולי: "העמוקים שבנהרות – קולם חרישי מִכּול".
עבד א-רחמאן סמבא

ביוגרפיה

סמבא נולד בערב הסעודית, אך בחר לייצג בתחרויות את מאוריטניה, בה אביו נולד. הוא היגר לקטר על מנת לייצג את המדינה בשנת 2015.

2017

בתחרות שנערכה בסאסולבורג בדרום אפריקה ב-28 במרץ 2017 קבע סמבא בריצת 400 מטר משוכות שיא אישי חדש של 48.31 שניות, תוצאה שדירגה אותו במקום שמיני בעולם באותה שנה. באליפות העולם שנערכה בלונדון, בריטניה באוגוסט הוא סיים במקום שביעי בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 49.74 שניות. בשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 48.75 שניות ועלה מהמקום החמישי.

2018

בתחרות ליגת היהלום בדוחא, שנערכה בחודש מאי, סיים סמבא במקום הראשון בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 47.57 שניות. באותו חודש, בליגת היהלום ברומא, סיים במקום הראשון בשיא אישי נוסף של 47.48 שניות. בחודש יוני, בליגת היהלום באוסלו, סיים שוב במקום הראשון בתוצאה של 47.60 שניות, ובתחרות ליגת היהלום בסטוקהולם שנערכה באותו חודש סיים במקום הראשון בשיא אישי חדש של 47.41 שניות.
בתחרות ליגת היהלום בפריז שנערכה ב-30 ביוני, סיים סמבא במקום הראשון בריצת 400 מטר משוכות תוך שהוא קובע את התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים, 46.98 שניות, האתלט השני בהיסטוריה שרץ ריצה זו מתחת ל-47 שניות.
בתחרות ליגת היהלום בלוזאן, בחודש יולי, סיים במקום הראשון בריצת 400 משוכות בתוצאה של 47.42 שניות. על אף שבסיום התחרויות הרגילות דורג במקום הראשון, סמבא החליט לא לקחת חלק בגמר ליגת היהלום.

2019

באליפות אסיה זכה סמבא במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 47.51 שניות. לאחר מכן, אמר כי הוא מתכנן לשבור את שיא העולם בריצה זו עד סוף השנה.
בתחרות ליגת היהלום בשנגחאי שנערכה בחודש מאי, התחרה לראשונה נגד ראיי בנג'מין, הממוקם מקום אחד אחרי סמבא ברשימת המהירים בכל הזמנים, וסיים במקום הראשון בשיא תחרות חדש של 47.27 שניות. בנג'מין, שהוביל את הריצה עד לחמישים המטרים האחרונים, סיים שני בתוצאה של 47.82 שניות.
C'est pour toi

רקע והפקה

האלבום הופק על ידי פול באילרגיון, אדי מרנאיי ורודי פסקל. בקנדה יצא האלבום ב-27 באוגוסט 1985, על גבי תקליט וקלטת שמע. האלבום עצמו הצליח לכבוש את פסגת מצעד האלבומים של קוויבק, ושיר הנושא שלו הצליח להגיע אל המקום השלישי במצעד השירים של קוויבק.
השיר "Elle", נכלל באלבום ההופעה השני של דיון À l'Olympia, אשר יצא לאור בשנת 1994.
רחביה רוזנבוים

קריירת משחק

רוזנבוים החל לשחק כדורגל בגיל 13 בקבוצת הנוער גדנ"ע יהודה, וכעבור שנתיים הצטרף לקבוצת הנוער של הפועל תל אביב, עמה זכה בגביע ובאליפות הליגה לנוער. בשנת 1951 הוקפץ לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון והחל לתפוס את מקומו בהרכב הפועל תל אביב, לצידם של כוכבי הקבוצה דאז, השוער יעקב חודורוב והקשר אשר בלוט. ב-5 בינואר 1952 כבש את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב, מול מכבי ראשון לציון.
עם הפועל תל אביב זכה רוזנבוים באליפות הראשונה של המועדון מאז קום המדינה, והשישית בסך הכל, בשנת 1957. בעונה זו הבקיע רוזנבוים 9 שערים, ביניהם צמד בניצחון 4–2 בדרבי מול מכבי תל אביב. בשנת 1961 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה הראשון שלה מאז קום המדינה (והשביעי בסך הכל), כשבישל לגדעון טיש את שער הניצחון בגמר הגביע מול האלופה דאז, הפועל פתח תקווה.
ב-12 באוקטובר 1962 שימש רוזנבוים כקפטן הפועל תל אביב במשחק הראשון אי פעם שנערך באצטדיון בלומפילד, מול שמשון תל אביב. ב-2 בדצמבר נחנך האצטדיון באופן רשמי במשחק חגיגי מול הקבוצה ההולנדית טוונטה אנסחדה, כשגם במשחק זה משמש רוזנבוים כקפטן הקבוצה.
רוזנבוים שיחק בהפועל תל אביב עד שנת 1965 ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל. רוזנבוים כבש 78 שערי ליגה במדי הקבוצה, והוא מדורג במקום הרביעי בטבלת מלך השערים של הפועל תל אביב בכל הזמנים. בסך הכל כבש במדי הקבוצה 99 שערים בכל המסגרות.

נבחרת ישראל

ב-8 בנובמבר 1953, כשהוא בן 19 בלבד, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת יוגוסלביה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1954. רוזנבוים שיחק גם בגביע אסיה שנערך בבנגקוק בשנת 1956, ובסך הכל רשם 18 הופעות במדי נבחרת ישראל, האחרונה שבהם במשחק ידידות מול נבחרת טורקיה, ב-25 בנובמבר 1962.

קריירת אימון

לאחר שפרש פנה רוזנבוים לאימון, וקיבל את תפקיד מאמן קבוצת הנוער של הפועל תל אביב. גם בתפקיד זה הוביל את הקבוצה לזכייה בגביע ובאליפות הליגה לנוער, כשתחתיו מככב השחקן הצעיר רוני קלדרון. לאחר שנתיים בקבוצת הנוער מונה רוזנבוים למאמן הראשי של הפועל תל אביב, וכבר בעונתו הראשונה כמאמן הוביל את הקבוצה לזכייה באליפות בעונת 1968/1969, כשתחת שרביטו מככבים בקבוצה קלדרון הצעיר, שייע פייגנבוים, יחזקאל חזום וג'ורג' בורבה. בעונתו השנייה כמאמן הקבוצה הגיע עמה לגמר אליפות אסיה לקבוצות, כשהקבוצה סיימה במקום השני בטורניר.
לאחר שנתיים כמאמן הפועל תל אביב עזב רוזנבוים את תפקידו ואימן קבוצות שונות, ביניהן את הפועל פתח תקווה ממנה פוטר בשנת 1973 כשהקבוצה נקלעה לסכנת ירידה שמונה מחזורים מסיום העונה. בשנת 1976 חזר להפועל תל אביב ואימן אותה עונה נוספת, שהסתיימה בצורה מאכזבת כשהקבוצה סיימה במקום העשירי. לאחר מכן ניהל רוזנבוים במשך שנים ארוכות את קבוצת הנוער של הפועל תל אביב.
אדית כהן-מינץ

אדית כהן-מינץ (17 ביולי 1913 – 16 ביולי 2003) הייתה טניסאית ישראלית, מחלוצות הטניס הישראלי לנשים בארץ. לפני עלייתה לישראל הייתה אלופת לטביה בטניס והשתתפה במכביה בשנות ה-30, ובארץ הייתה אלופת ישראל בטניס שלוש פעמים (1952, 1954 ו-1955) ושחקנית נבחרת ישראל בכדורת.

ביוגרפיה

מינץ נולדה וגדלה בריגה שבלטביה, בתם הצעירה של הרייט פייטלברג ופרופ' פאול (שמואל פייבל) מינץ (גר'). אביה, נצר לרבי יהודה בן אליעזר הלוי מינץ (מהר"י ממינץ), היה משפטן ואיש ציבור, שכיהן כפרופסור לתורת המשפט הפלילי וכמבקר המדינה בלטביה.

אדית נישאה לאהרן (ארוסיה) כהן, ובשנת 1939 נולד לזוג בנם הבכור, תנחום. שנה לאחר מכן עלתה המשפחה הצעירה לארץ ישראל. בשנת 1942 נולד בנה השני, שאול, ובשנת 1946 נולדה בתה הצעירה, מרא. בשנת 1948 בגיל 35 ואם לשלושה ילדים צעירים, היא זכתה באליפות ישראל בטניס לזוגות מעורבים ובשנת 1952 היא זכתה לראשונה בקריירה שלה, בתואר אלופת ישראל בטניס לנשים, מתוך שלושה תארים.
ברבות השנים זכה בנה תנחום באליפות ישראל לנוער בטניס ונודע כאחד מגדולי שחקני הכדורסל הישראליים בכל הזמנים ומרא קינסטון בתה, נודעה כשחקנית נבחרת הפדרציה של ישראל וכמאמנת טניס. נכדה, אורי כהן-מינץ (בנו של תנחום), היה אף הוא כדורסלן.
בשנת 1993 זכתה כהן-מינץ בעיטור מכבי ישראל במכביה ה-14.
בעלה היה דודנו של משה אָטֵר (אטינגר), עיתונאי, סופר ומתרגם, העורך הכלכלי של "הארץ" ושל "ג'רוזלם פוסט", אביה של הפסיכולוגית וסופרת הילדים חגית בנזימן (שהיא אשתו של העיתונאי עוזי בנזימן ואמם של מאיירת ספרי הילדים והסופרת נעמה בנזימן וחוקר הפילוסופיה יותם בנזימן).
משנת 2005 מלגות מעניקה משפחת כהן-מינץ מדי שנה מלגות לשתי שחקניות מתחת לגיל 16 על שם אדית ובתה מרא.
L'italiano

היסטוריה

השיר נכתב והולחן ב-1981 על ידי כריסטיאנו מינלונו, והוצע לזמר והשחקן אדריאנו צ'לנטנו , אך זה סירב. ב-1982, לאחר זכייתה של נבחרת איטליה בכדורגל במונדיאל 1982, הציע מינלונו לקוטוניו לבצע את השיר כשיר החגיגות, אך גם האחרון סירב. ב-2006 טען מינלונו כי השיר הוא עממי ולא קשור לנבחרת או לזכייתה.
לאחר שקוטוניו לא הופיע בפסטיבל סן רמו בשנים 1980–1982 הוא הסכים לבצע את השיר במסגרת הפסטיבל של 1983. במהלך הפסטיבל, שובץ השיר ביומו השני ב-4 בפברואר כאשר קוטוניו נבחר להיות השיר ה-17 שבוצע באותו הערב, מתוך 18 שירים אשר נבחרו להופיע, בסיום הערב נבחר השיר במקום השני, והעפיל לשלב השני בו הופיע אל מול 7 זמרים נוספים, ובסופו של דבר העפיל לגמר התחרות. למרות הפופולריות שבה השיר זכה בקרב הקהל, הוא סיים במקום החמישי מתוך ששת השירים שהעפילו לגמר, אף על פי שזכה ב-548,085 קולות מן הקהל. השיר הזוכה, על פי החלטת השופטים, היה "Sarà quel che sarà". בסופו של דבר, נבחר "L'italiano" ל"חביב הקהל". לאחר הפסטיבל נמכר הסינגל כתקליט, ובאותה שנה היה במקום ה-18 ברשימת התקליטים הנמכרים ביותר באיטליה ברדיו זכה השיר לפופולריות, ודורג במקום הראשון במצעדים באיטליה, בשווייץ ובצרפת, בגרמניה דורג השיר במקום ה-26.
בשנות ה-80 וה-90, זכה השיר להצלחה גדולה באיטליה ומחוצה לה, כאשר בוצעו מספר רב של גרסאות כיסוי ותרגומים לשפות זרות. בין היתר, תורגם השיר לעברית על ידי דורון מזר (בשם "אני חוזר הבייתה), לפינית על ידי קרי טאפיו, גרסה נוספת בוצעה על ידי אמיר ח'אן כפסקול לסרט ההודי הרשומות ועל ידי סרחיו דלמה בספרדית וב-2012 הוציא ההרכב הצרפתי "The Gypsy Queens" גרסה באיטלקית.
ב-2006 ביצע קוטוניו גרסה מחודשת לשיר לאחר זכייתה של נבחרת איטליה במונדיאל 2006, דבר אשר החזיר את השיר למצעדים באיטליה. בנוסף זכה השיר להצלחה ביוטיוב, וזכה לעשרות מיליוני צפיות
ביטוח משכנתה

ביטוח משכנתה (או ביטוח משכנתא) הוא ביטוח נלווה לעסקת המשכנתה, הכולל על פי רוב ביטוח חיים וביטוח מבנה.
בעת מתן הלוואת משכנתה, רשאי הבנק על-פי חוק לחייב את הלווה ברכישת ביטוח משכנתה. ביטוח המשכנתה מורכב למעשה משני ביטוחים נפרדים - ביטוח חיים, המכסה את הבנק מפני הסיכון למותו של אחד הלווים, וביטוח מבנה המכסה את הבנק והלווה מפני סיכון לנזק משמעותי שעלול להיגרם לנכס המבוטח ולפגוע בערכו.
הביטוחים לרוב מבוצעים לפי גובה המשכנתה שנלקחה, על פי ערך הנכס שנמכר על ידי המוכר, או על-פי גובה ההלוואה שביקשו הקונים לפי הערכת ערך הנכס על ידי שמאי מקרקעין שאישר את גובה ההלוואה הרצויה. את הביטוחים המדוברים ניתן לבצע דרך הבנק, דרך סוכן ביטוח או בביטוח ישיר.

ביטוח חיים

ביטוח החיים למשכנתה נועד להבטיח את תשלומי המשכנתה לבנק גם במקרה שאחד הלווים ילך לעולמו. ביטוח החיים למשכנתה הוא למעשה ביטוח חיים מסוג 'ריסק', כאשר המוטב של הביטוח הוא הבנק ולא הלקוח אשר רוכש את הביטוח. סכום הביטוח בביטוח החיים למשכנתה צריך להיות מותאם ליתרת ההלוואה, על מנת שיוכל לפרוע את ההלוואה במלואה.
במקרה שאחד מבני הזוג הנוטלים את ההלוואה ילך לעולמו, יופעל ביטוח החיים, יתרת ההלוואה תוחזר במלואה לבנק על ידי חברת הביטוח, ובן הזוג הנותר יישאר עם הנכס וללא התחייבויות משכנתה. ניתן לעשות שני ביטוחים על אותה המשכנתה, ולגבות את דמי הביטוח משניהם. גם במקרה של התאבדות, למרות שאז מתבצע עיכוב בהעברת כספי הביטוח של עד שנה. במידה ודמי הביטוח היו גבוהים מיתרת תשלום המשכנתה, יתר כספי הביטוח עוברים למשפחה.

ביטוח נכס

ביטוח המבנה למשכנתה נועד לשמור על ערך הנכס שעבורו נלקחה ההלוואה. באמצעות ביטוח זה מבטיח הבנק שבמקרה שייגרם לנכס נזק, ניתן יהיה לשפץ את הנכס ולהשיב אותו לקדמותו ולערכו המקורי. 
הערכת שווי הנכס מתבצע על-פי אחד משלושת הדברים הבאים: 1. שווי הקרקע (במידה והאחרון גבוה יותר מהנכס עצמו), 2. שווי הנכס והדירה למכירה, 3. ערך כינון- כמה יעלה לשפץ את הנכס מחדש, תוך שמירה על ערך הדירה.
ככל שמעריכים ששווי הנכס גבוה יותר, כך תשלום דמי הביטוח יהיו גבוהים יותר.

כיסויים נוספים

בנוסף לכיסויים הסטנדרטיים של ביטוח המשכנתה, הנדרשים על ידי הבנקים, ניתן לרכוש באופן פרטי כיסויי רשות נוספים, כגון ביטוח צד ג' למבנה, ביטוח חבות מעבידים, ביטוח תכולה, כיסוי למקרה נכות, המשך כיסוי במקרה של אבטלה וכיסוי למחלה סופנית.

בישראל

עד שנת 1998 נמכרו ביטוחי המשכנתה על ידי הבנקים למשכנתאות כחלק מעסקת המשכנתה, כאשר הבנק היה מבטח את הלווים דרך חברות הביטוח השונות. בשנת 1998 נפתח השוק לתחרות, וביטוחי המשכנתאות החלו להימכר גם על ידי חברות הביטוח, בביטוח ישיר ובאמצעות סוכני ביטוח. בשנת 2005 אסר המפקח על הביטוח על הבנקים למכור ביטוח משכנתה, אך הם עקפו את ההנחיה באמצעות הקמת סוכנויות ביטוח בבעלות מלאה, שהמשיכו למכור את ביטוחי המשכנתה.
כפר מרמורק

כְּפַר מַרְמוֹרֶק היא שכונה ברחובות שמאוכלסת ברובה על ידי עולים מתימן. השכונה הוקמה בשנת 1929 כמושב העובדים הראשון של עולי תימן בישראל.

אתרים בשכונה

במרכז השכונה כיכר הקרויה על שמו של רבי שלום שבזי, ובכיכר בית כנסת תימני גדול, הנקרא גם הוא בשם שבזי.
הרחוב הראשי של השכונה "הרב דוד ישראל" קרוי על שם מקים הכפר, הרב דוד בן ישראל צאירי (מרגלית), וכן גם הוקם על ידי בני משפחתו בית כנסת על שמו "מגן דוד" באותו רחוב.