האגודה למען הלהט"ב בישראל

האספה

פעילות האגודה נסמכת על אספה כללית המתכנסת אחת לשנה ופועלת על פי מודל דמוקרטי. היא מורכבת מחברי וחברות עמותה המשלמים דמי חבר, ועל כן זכאים לזכות הצבעה באשר לסוגיות העולות לדיון בפורום זה. חברי האגודה מקבלים התראה על קיום האספה שבועיים מראש, באמצעות דואר או דואר אלקטרוני. תפקידיה של האספה הם דיון בדו"ח פעילותו של הוועד המנהל, הצגת דין וחשבון כספי ומאזן לשנה הקודמת בפני חברי האגודה, ועיסוק בכל עניין נוסף שייקבע על ידי הוועד המנהל ויצויין בסדר היום. החלטות האספה הכללית מתקבלות על פי הצבעת הרוב ומותנות בנוכחות 25 חברי עמותה לכל הפחות. בכל אספה מנוהל פרוטוקול שכולל את כל החלטותיה, אשר נחתם על ידי יושב ראש האספה עם העתקים לשניים מחברי הוועד הארצי. הוועד המנהל וועדת הביקורת מנהלים ספרי פרוטוקולים בהם נרשמות ההחלטות שנתקבלו באספה.

הועד המנהל

הועד המנהל של האגודה הוא הגוף המבצע שלה, המונה שבעה חברים שנבחרים באספה הכללית ושלושה אשר נבחרים מתוך הוועד על בסיס מקום משוריין לייצוג סקטורים בקהילה (נציגות הקהילה הטרנסג'נדרית, נציגה מהמגזר הנשי ונציג הפריפריה). קולותיהם של חברי האגודה משמשים לקביעת הרכב הוועד המנהל בהצבעה המתקיימת אחת לשלוש שנים, וחברי הוועד בוחרים בתורם את היו"רים לוועד המנהל. כל אדם העומד בתשלום דמי החברות ורשום כחבר באגודה מזה שלושה חודשים לפחות, זכאי להציג את מועמדותו לוועד המנהל. אחת לשנה, מיד לאחר הבחירות הכלליות באספה הכללית השנתית הרגילה, מכונסת ישיבת הוועד הארצי בהיקף מלא, במהלכה נבחרים יו"ר הוועד המנהל, גזבר האגודה ודובר האגודה. מסמכותו של הוועד לכנס בכל עת אספה כללית שלא מן המניין, ומחויב לעשות זאת במקרים של דרישה בכתב מועדת הביקורת, או של עשירית מחברי האגודה.

ועדת הביקורת

תפקידה של ועדת הביקורת הוא לבדוק את כל ענייניה הכספיים וכל פעולותיה של האגודה ולהביאם לאישור האספה השנתית. היא מונה שלושה חברים, שנבחרים על ידי האספה השנתית הכללית לתקופה של שנתיים. אדם לא יהיה רשאי להיות חבר בוועדת ביקורת אם הוא מכהן כחבר בוועד הארצי, בוועד מקומי או משרת את האגודה בשכר. מסמכות הוועדה לעיין בכל עת בפנקסי החשבונות של האגודה ובמסמכיה, וכן לדון במחלוקות שנפלו בין מוסדות האגודה לחבריה, בנוגע לפרשנות תקנון האגודה ונהליה.

המנכ"ל והמטה

מנכ"ל העמותה ממונה על ידי הוועד המנהל. הוא זה שבוחר ומרכיב את המטה הביצועי, מחלקות שמהוות שלוחות שונות של האגודה.

בלה דואגת

מהקמת האגודה ועד לשנת 2002, היה ארגון בלה דואגת ארגון בן לאגודה אשר מטרתו הייתה העלאת המודעות למחלות מין ושימוש באמצעי מניעה. בשנת 2002 בעקבות החלטת חברת הארגון ועל מנת לקדם מטרות אלו, התאחד ארגון בלה דואגת עם הועד למלחמה באיידס ומאז הוא מהווה כזרוע הסברתית ומניעתית של הוועד לבני הקהילה הלהט"בית.

זרוע ההסברה

שירות ההרצאות של האגודה הוקם כבר בשנת 1976, על ידי משה דב. בשנת 2001 עבר השירות רה-ארגון, שבסופו הפך לזרוע ההסברה של האגודה בשם חוש"ן - חינוך ושינוי. ביולי 2004 פרשו פעילי זרוע ההסברה והפכו לארגון עצמאי.

פרויקט ברק

פרויקט לימודים לצעירים להטבי"ם אשר נשרו ממערכות לימודיות או שחסרה להם בגרות. נקרא על שמו של ברק קשת, נער טרנסג'נדר שביצע התאבדות. מטרתו של הפרויקט לקדם שוויון הזדמנויות לקבוצות מודרות בקרב האוכלוסייה הלהט"בית באמצעות חינוך הומניסטי והעצמה חברתית. הפרויקט מתעסק במניעת נשירה חברתית באמצעות מסגרת להשלמת בגרויות דרך השכלת יסוד והעשרה, מתן תמיכה ופיתוח מיומנויות חיים. בשנים הקרובות מתוכננת הרחבה של הפרויקט למרכזים הקהילתיים השונים של הקהילה והנגשתו לאוכלסיה רחבה יותר.

מחלקת פליטים

מחלקת הפליטים לוקחת תחת חסותה אינדיבידואלים להט"ביים אשר ברחו ממדינותיהם עקב נסיבות הומניטריות או מקרי להט"בופוביה, במטרה לאפשר את השתלבותם בחברה הישראלית – זאת, למרות הקושי בקבלתם על ידיה, והלהט"בופוביה אליה הם עשויים להיחשף בקהילות הפליטים עצמן. רוב הסיוע מטעם המחלקה מוענק כסיוע משפטי בתיווך לארגונים אחרים ועורכי דין פרטיים למען קליטתם כפליטים. קיים גם סיוע פסיכוסוציאלי כמו סיוע במציאת מקום עבודה מתאים לצרכיהם ופרו-להט"בי, סיוע במיצוי זכויות עבודה, מיצוי הזכויות הרפואיות וקבלת טיפול רפואי, וכן מציאת פתרונות דיור – מה שלעיתים עשוי להוות גם הוא קושי בגלל אלימות מתוך הקהילה. קיים גם ניסיון ליצור עבורם מסגרת חברתית. המחלקה מקיימת גם ניסיונות לקידום שינויי מדיניות כלפי פליטים להט"ביים מול הממשלה, הצבא והרשויות המקומיות.

מרכז ניר כץ נגד להט"בופוביה

מרכז ניר כץ נגד להט"בופוביה הוקם ב-1 באוגוסט 2012, לאור צורך במאגר מידע ובמרכז דיווח אודות אירועי להט"בופוביה שבלט בעקבות הרצח בברנוער כמקרה קיצון. המרכז קרוי על שם ניר כץ, שנרצח יחד עם ליז טרובישי בפשע השנאה המדובר. הדו"ח השנתי הראשון של המרכז פורסם ב-1 באוגוסט 2013, ומאז מפורסם בכל שנה ביום השנה לרצח. הדו"ח מאפשר להציף את בעיית הלהט"בופוביה בפני הרשויות, ולדרוש טיפול בתופעה תוך שימוש בנתונים מגבים.
המרכז משמש ראשית לדיווח על אירועי אלימות ואפליה כלפי אינדיווידואלים בקהילה או כלפי הקהילה כולה, במסגרות כמו מקומות עבודה, משרדי הממשלה, בתי הספר או הצבא. הדיווח עשוי להיעשות תוך השארת פרטי התקשרות, או לחלופין – באופן אנונימי, בין אם בתור נפגע או כבעל ידע על הפגיעה. בנוסף, מסייע המרכז לנפגעי להט"בופוביה על ידי התאמת סל סיוע לכל נפגע המעוניין בכך, העשוי לכלול: ייעוץ משפטי מטעם המחלקה המשפטית של האגודה, סיוע סנגור בפנייה לגופים פוגעים, היעזרות בקו הקשב והתמיכה "יש עם מי לדבר", הפנייה לקליניקה הלהט"בית לטיפול וייעוץ, וכן פעולה מטעם זרועות הפעילות הציבורית של האגודה.

המחלקה המשפטית

המחלקה המשפטית של האגודה הוקמה רשמית בפברואר 2016, ומטרתה המוצהרת היא לתת שירותי סיוע משפטי לפרטים בקהילה הגאה אשר אורח חייהם מושפע מנטייתם המינית או המגדרית, בדגש על פרטים מאוכלוסיות מוחלשות המאופיינות במחסור כלכלי ואנושי-משפטי. בשנה הראשונה לפעילותה, סייעה המחלקה המשפטית לכמאה פונים בסוגיות משפטיות שונות, החל מבקשות מיצוי זכויות ועד סיוע מידי בזמן אמת לנפגעי עבירה ואפליה. מתנדבי המחלקה המשפטית הם סטודנטים למשפטים אשר זמינים ישירות למתן מענה בסיסי-משפטי ראשוני. בכך, שואפת המחלקה למלא את החלל אותו עורכי דין בקהילה הגאה אינם מסוגלים למלא. במקרים בהם נדרש ייצוג משפטי או סיוע ארוך טווח, מפנה המחלקה את הפונים אליה למאגר עורכי דין מומחים בתחומם המצויים במאגר עורכי דין ייעודי בנושא.
נוסף על כך, המחלקה המשפטית עוסקת בהכוונת מדיניות בנושא משפט וקהילה גאה. כך, יצרה המחלקה נייר עמדה הממפה את פסיקותיהם הקודמות של שופטי העליון אשר נבחרו בשנת 2017. נציגי המחלקה מופיעים בוועדות הכנסת העוסקות בתחומי עיסוקיה. כמו כן, מתפעלת המחלקה הרצאות למיצוי זכויות בתל אביב, באר שבע וחיפה.

האחווה הסטודנטיאלית הגאה

האחווה הסטודנטיאלית הגאה, התחילה את פעילותה בספטמבר 2014, בהובלת ארז ויינר ומתן בן יוסף. בתחילה הייתה מטרתה חלוקת מלגות, לטובת מעורבות בקשרי ממשל על ידי אקטיביזם בכנסת. השם "אחווה" הוחלף באמצע השנה הראשונה של הפעילות, לקראת הסמינר הארצי, כשעד אז נקראו פעולות האחווה "פרויקט תאים גאים" ו"מלגות עוצמה". 
האחווה הסטודנטיאלית הגאה, מקדמת את נראותם ומעמדם של סטודנטים להט"בים בארץ, מעודדת מנהיגות צעירה בקרב סטודנטים ומהווה קבוצה חברתית תומכת ושוויונית. האחווה מאגדת את כלל התאים הסטודנטיאלים הגאים ברחבי האוניברסיטאות והמכללות השונות ברחבי הארץ, בשותפות עם התאחדות הסטודנטים והאגודה. היא מורכבת מסטודנטים שפועלים באמצעות ליווי של צוות רכזים.
האחווה מארגנת פעילויות ארציות כגון ימי עיון, כנסים, סמינרים וימי התנדבות. בנוסף, הסטודנטים פועלים ליצור פעילויות ותכנים חברתיים ואקדמיים לכלל הסטודנטים על מנת לעודד סובלנות וקבלת האחר בקמפוסים.

מצע הגאווה

מצע הגאווה הוא מסמך שמפרט את דרישות הקהילה הגאה מנבחרי הציבור ברשויות העירוניות, אותו השיקה האגודה לקראת הבחירות המקומיות באוקטובר 2018. המצע בא לקדם את זכויותיה של הקהילה במרחב העירוני. הרשימות המתמודדות בבחירות התבקשו לחתום על מצע הגאווה כהצהרת כוונות לפעילותם ואילו הבוחרים, חברי ותומכי הקהילה, נקראו להצביע רק לרשימות אשר חתמו על המצע. המצע עוסק בארבעה נושאים מרכזיים: ייצוג, הסברה, תקצוב ואכיפה.
200 רשימות מרחבי הארץ ו-53 מתמודדים להט"בים, מהגליל העליון ועד לנגב, חתמו על מצע הגאווה במסגרת הקמפיין.