באים לבנקאים

באים לבנקאים היא קבוצה שהוקמה על ידי עורך הדין ברק כהן וערן ורד בסוף שנת 2014, ועוסקת במחאה נגד ראשי הבנקים הגדולים בישראל, כולל בדרך של הטרדת בני משפחותיהם. הקבוצה מוחה על ההתנהלות של הבנקים בישראל כלפי צרכנים, במיוחד במקרים של גביית חובות מחייבים קטנים באמצעות הליכי הוצאה לפועל. חברי התנועה ארגנו הפגנות וקריאות מחאה כלפי בכירים מתחום הבנקאות בישראל ובהם מנכ"לית בנק לאומי רקפת רוסק עמינח, מנכ"ל בנק הפועלים ציון קינן ובעלת השליטה בבנק הפועלים שרי אריסון.
נגד כהן ואחדים מחברי הקבוצה הוציאו בתי המשפט צווי הרחקה בנימוק שפעילותם גלשה להטרדה מאיימת. נגד אחדים מחברי הקבוצה הוגשו כתבי אישום, ושלושה מהם הגיעו להסדר טיעון עם הפרקליטות.

הרקע להקמת הקבוצה

כהן הקים את "באים לבנקאים" בעקבות הליך משפטי שמנוהל נגדו על ידי בנק לאומי, עקב חוב שלא פרע. מאז שנת 2000 נפתחו נגד כהן 11 תיקי הוצאה לפועל, בין היתר עבור הלוואה שנטל לרכישת מכונית במחיר של 210,000 ש"ח. לטענת כהן, במסגרת האמצעים שבהם נקטו נציגי בנק לאומי לגביית החוב, הם הגיעו לחברתו לחיים כדי להיפרע מריבית שצבר כהן עצמו על חוב בגובה של כמה עשרות אלפי שקלים וניסו לקחת את רכושה, כולל פסנתר שהיה שייך לה עוד לפני שהכירה את כהן. לטענתו של כהן הוא ניסה להגיע להסדר עם נציגי הבנק והגיש סעד הצהרתי כי מדובר ברכוש של חברתו. השופט נענה לבקשה והכריז על עיכוב הליכים, אולם תוך כדי עיכוב ההליכים נציגי הבנק הגישו בקשה לשפעול הליכים כדי להמשיך בגבייה באמצעות עיקול רכושה של חברתו. צעדים אלו גרמו לכהן לצאת למאבק נגד הבנקים.
באוקטובר 2014 פרסם כהן פוסט בפייסבוק שסימן את תחילת המחאה, הקים עמוד פייסבוק ייעודי ואתר אינטרנט שנקרא "באים לבנקאים" והחל לפרסם את פעולות המחאה נגד אישים מתחום הבנקאות הישראלית.

פעולות הקבוצה

פעולותיהם הראשונות של "באים לבנקאים" כוונו נגד מנכ"לית בנק לאומי רקפת רוסק עמינח. כהן, יחד עם פעילים נוספים שתיעדו את הפעילות, הגיעו לביתה וקראו קריאות מחאה כלפי רוסק עמינח.
אישים נוספים שהיוו מטרה לפעילות המחאה של הקבוצה היו: ציון קינן, מנכ"ל בנק הפועלים; זמיר דחב"ש, הממונה על יחסי הציבור של בנק הפועלים ושל איגוד הבנקים; לילך אשר טופילסקי, מנכ"לית בנק דיסקונט; משה פרל, מנכ"ל איגוד הבנקים; ושרי אריסון, בעלת השליטה בבנק הפועלים.
מספר פעמים הטרידו פעילי הקבוצה קרובי משפחה של הבנקאים. הם הגיעו לבתיהם של הבנקאים, התקשרו בטלפון לקרובי משפחה שלהם, ובמקרה אחד הגיעו לבית הספר של בתה של רוסק-עמינח, מלווים בצוות צילום של ערוץ 10 ומצוידים בעלונים ומגאפון, וכינו את אמה גנבת.
בחודש אפריל 2015 גייסו "באים לבנקאים" 37,250 ש"ח למימון פעילותם, שהתקבלו מכ-200 תורמים. הכסף יועד לרכישת ציוד צילום ותקשורת, מיקרופונים ומצלמות נסתרות, רכישת מדיה פרסומית בפייסבוק וביוטיוב לטובת קמפיינים ציבוריים, ומימון שלושה חודשי פעילות.
ביולי 2017 קראו אנשי הקבוצה להוריד את "Pepper", האפליקציה החדשה של בנק לאומי ולדרג אותה מיד באופן שלילי, כדי להעניש את הבנק. מאות אנשים נענו לקריאה והביאו לירידת הדירוג של האפליקציה. אנשי הבנק פנו לחברת גוגל בתלונה וזו הסירה את הדירוגים השליליים של מי שזיהתה ככאלה שנענו לקריאה.
מגזין TheMarker פרסם דירוג של 100 האנשים המשפיעים בישראל לשנת 2015, שבו כהן ופעילי הקבוצה דורגו במקום ה-77.

המאבק המשפטי בין המערכת הבנקאית לאנשי הקבוצה

נציגי הבנקים השונים והיחצ"ן זמיר דחב"ש פנו לבית המשפט בבקשה להגנה מהטרדותיו של ברק כהן.
השופטת טל לוי הורתה על צו מניעת הטרדה מאיימת למשך 6 חודשים נגד ברק כהן ופעיל אחר מקבוצת "באים לבנקאים". הצו הוצא לבקשת מנכ"לית בנק לאומי שטענה כי הפעילות מטרידה ופוגעת בבנותיה.
בנוסף, הוצא צו הרחקה לעו"ד ברק כהן ממנכ"ל בנק הפועלים ציון קינן, כולל איסור תקדימי על קיום מחאה כנגדו באינטרנט וברשתות חברתיות, ומהיחצ"ן זמיר דחב"ש ובני משפחתו.
ביולי 2015 הגיש בנק לאומי בקשה להכרזה על ברק כהן כפושט רגל ולשלילת רישיון עריכת הדין שלו. כהן הגיש במקביל קובלנה פלילית כנגד רקפת רוסק עמינח, מנכ"לית בנק לאומי, וכנגד חוקר פרטי המועסק על ידי הבנק, בגין עבירות איומים, פגיעה בפרטיות ולשון הרע. ביולי 2015 הוצא צו הרחקה זמני לבקשתו של ציון קינן נגד יגאל רמב"ם, לצורך הרחקתו מחתונת נכדתו של יצחק תשובה ובנו של ציון קינן, בכפוף לדיון בית משפט שהיה אמור להתנהל בנושא.]
באוגוסט 2015 נידונה בבית המשפט בקשה להרחקת הפעיל ערן ורד מרקפת רוסק עמינח וציון קינן והחרמה של רחפן שברשותו. הבקשה נדחתה, בנימוק שלא הוכח שוורד היה מעורב בפעילות אסורה. בספטמבר 2015 נידונה בקשה לפי פקודת בזיון בית המשפט, אשר בה נטען על ידי זמיר דחב"ש כי ברק כהן הפר צו בית משפט קודם בעקבות הגעה של פעילים אחרים לביתו, אשר הפגינו באמצעות מגאפון. הבקשה נדחתה על ידי השופטת, בנימוק שמנגנון האכיפה הראוי הוא פנייה למשטרת ישראל.
באוגוסט 2015, הוסרו דף הבית של אתר "באים לבנקאים" ודף הפייסבוק מרשימת תוצאות החיפוש גוגל ישראל בהתאם לצו משפטי שבית המשפט אסר את פרסום תוכנו. כחודשיים לאחר מכן פנה ערן ורד לבית המשפט בתביעה שחברת גוגל תחזיר את האתר לתוצאות החיפוש. מאוחר יותר חזר האתר לרשימת התוצאות.
בספטמבר 2015 הוסר דף הפייסבוק של "באים לבנקאים" על ידי הנהלת פייסבוק. בתגובה קרא ורד לקיים אירוע מחאה מול ביתה של מנכ"לית פייסבוק ישראל, עדי סופר תאני. דף פייסבוק שבו הופיעה קריאה זו הוסר, והפרופיל של ורד נחסם לשבוע. בדצמבר 2015 הגישה קבוצת "באים לבנקאים" תביעה, בדרך של המרצת פתיחה, נגד "פייסבוק" וראשי הבנקים, בדרישה להחזרתו לפעילות של דף הפייסבוק של הקבוצה. התביעה נדחתה בנימוק ש"באים לבנקאים" אינם בגדר אישיות משפטית.
עקב הפעולות שניהל ברק כהן, הגישה נגדו ועדת האתיקה של מחוז תל אביב והמרכז בלשכת עורכי הדין בישראל קובלנה משמעתית לבית הדין המשמעתי ביולי 2016. בדצמבר 2016 הגישה פרקליטות מחוז ת"א כתב אישום נגד כהן וחברים נוספים בגין עבירות של קשירת קשר לביצוע פשע, פגיעה בפרטיות ועוד. במהלך המשפט הוצא צו הרחקה לנאשמים מרוסק-עמינח ומקינן. באוקטובר 2017 נענתה בקשת ברק כהן להחליף את השופט בתיק, דניאל בארי, לאחר שהתברר כי הוא חבר קרוב של אביו של התובע, ארז ריכטנברג.
במאי 2017 החליט בית הדין המשמעתי בלשכת עורכי הדין להשעות את כהן לשנה וחצי מעיסוק כעורך דין בשל כתב האישום שהוגש נגדו. ביולי 2017 נדחה ערעורו של כהן.
במאי 2019 הודיעה הפרקליטות לבית משפט השלום בתל אביב כי חתמה על הסדר טיעון עם ברק כהן וחברי קבוצת "באים לבנקאים", שמביא למחיקה של מרבית האישומים שהוגשו נגדם. במסגרת ההסדר הודו כהן ושני נאשמים נוספים בפגיעה בפרטיות.