השקעה אחראית

השקעה אחראית (באנגלית: Socially Responsible Investing או SRI), הידועה גם כ"השקעה ירוקה", היא השקעה המתחשבת ברווחה החברתית הכוללת בנוסף לשיקולי הרווח הכלכלי.
באופן כללי, משקיעים בעלי אחריות חברתית מעודדים כללי ממשל תאגידי אשר תומכים בשמירה על איכות הסביבה, הגנה על ציבור הצרכנים, שמירה על זכויות אדם ושמירה על המגוון הביולוגי. חלקם של משקיעים אלו נמנע מלהשקיע במוסדות המעורבים בייצור או הפצה של אלכוהול, מוצרי טבק, הימורים, פורנוגרפיה, אמצעי לחימה ומוצרים צבאיים.
התחומים בהם מתמקדות השקעות אחראיות הם שמירה על הסביבה, צדק חברתי וממשל תאגידי.
השקעות אחראיות הופכות בהדרגה במאה ה-21 לכלי משמעותי, אשר מסייע בקביעת הרכב תיקי השקעות של בנקים ומוסדות מרכזיים ברחבי העולם. מלבד הימנעות מהשקעות בתחומים שונים, השקעות אחראיות מעודדות יצירה של נורמות עסקיות המיטיבות עם הסביבה והחברה.

היסטוריה

ניתן למצוא עדויות להשקעות אחראיות כבר במאה ה-18. בשנת 1758 אסרה אגודת הידידים (קוויקרים) בארצות הברית על חברי הקהילה להיות שותפים בסחר עבדים שהתנהל באזור באותה תקופה.
בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20 חלה התפתחות בנושא השקעות אחראיות, כאשר משקיעים רבים החלו להתעניין בנושאי זכויות אדם, זכויות נשים וזכויות עובדים. מקרה בולט בתקופה זו הוא זעם ציבורי שהתעורר כלפי חברת Dow Chemical שהייתה אחראית לייצור נפלאם ששימש את צבא ארצות הברית במלחמת ווייטנאם. הזעם הציבורי התעורר במידה רבה לאחר התפרסמות תמונתה של הילדה פאן טי קים פוק באמצעי התקשורת, לאחר שנפגעה מפצצת נפלאם.
בשנות ה-50 וה-60 החלו ארגוני עובדים בארצות הברית לבצע השקעות אחראיות בנושאים שקרובים לליבם של העובדים. למשל, איגוד עובדי המכרות השקיע בהקמה של מוסדות רפואיים.
מקרה בולט נוסף היה השימוש בהשקעות אחראיות על מנת לקעקע את שלטון האפרטהייד בדרום אפריקה. משנות ה-70 ואילך נמנעו מוסדות מרכזיים מהשקעה בדרום אפריקה שהייתה נתונה תחת משטר האפרטהייד. צעד זה היווה מנוף עיקרי אשר דחף בסופו של דבר לקריאה מצד 75% מבעלי העסקים בדרום אפריקה לביטול של משטר האפרטהייד.

בשנת 1982 נוסדה Trillum Asset Management המהווה את גוף הייעוץ הראשון אשר הקדיש את מרבית פעילותו להשקעות אחראיות ומקיימות בארצות הברית. מייסד החברה, Joan Bavaria, הקים בשנת 1984 את פורום ההשקעות האחראיות בארצות הברית (US SIF) המהווה מאז את אחד מגופי הייעוץ העיקריים בתחום.

משנות ה-90 ואילך ניתן לראות התרחבות של העיסוק בהשקעות אחראיות, כמו גם התרחבות תחומי ההתייחסות של השקעות אלו אל תחומים כגון ייצור טבק, ממשל תאגידי, זכויות ילידים ועוד.
בשנת 2018, כשהחלה המגמה להפוך מעט יותר מוכרת, הודיע ראש עיריית ניו יורק, ביל דה בלאזיו, שהעיר תפסיק להשקיע בחברות אנרגיה מזהמות, דוגמת חברות הדלק, ותשקיע את 5 מיליארד הדולרים שהושקעו בכך עד אז, בתחומים אחרים.
בשנת 2019 החלו עקרונות ההשקעות האחראיות להיכנס אל המיינסטרים הכלכלי, כאשר 200 חברות ענק בארצות הברית הכריזו בהודעה משותפת שמעתה לא יתמקדו אך ורק בשורת הרווח, זאת בשונה מהחלטה שעוגנה מאז שנת 1997 לפיה המחויבות העליונה של כל מועצת מנהלים היא לבעלי המניות של החברה. הצהרה זו מצטרפת לעקרונות שגובשו בכנס מדינות ה-G7, העוסקות בצורך לעודד השקעות שיש להן ערך מדיד לסביבה ולחברה.

יישומים בכלכלה מודרנית

השקעות אחראיות הן שוק המתרחב בקצב מהיר מאוד ב-20 השנים האחרונות בארצות הברית ובאירופה. סך ההשקעות הפועלות על פי עקרונות של אחריות חברתית וסביבתית נאמד בשנת 2018 כקצת פחות מ-5 מיליארד דולר (לעומת 3.07 בשנת 2010).
על פי המעקב המבוצע על ידי Thomas Reuters Nelson, נכון לשנת 2018 כשמינית מסך ההשקעות המנוהלות בארצות הברית מצויות בקרנות המבטיחות השקעות אחראיות מבחינה חברתית וסביבתית.
נכון לשנת 2019 חתומים כ-2,500 חברות וארגונים מתחום ההשקעות על יזמת PRI - Principles for Responsible Investments, הפועלת בשיתוף האו"ם לקידום השקעות אחראיות ברחבי העולם.

קרנות בשליטה ממשלתית

קרנות בשליטה ממשלתית, כגון קרנות פנסיה, מהוות לרוב גופי השקעה מרכזיים בשוק ההון. עקב כך מופעלים לחצים ציבוריים על גופים אלו להשקיע את כספי הציבור בחברות בעלות התנהלות אתית, שאינן פוגעות בסביבה, ששומרות על זכויות עובדים וכו'. עם צמיחתו של תחום ההשקעה האחראית, מופעלים לחצים כבדים על קרנות פנסיה בריטיות למשוך את השקעותיהן מתעשיית הנשק, ובפרט מחברות כגון BAE Systems הבריטית.

קרנות נאמנות

על פי הדו"ח 2010 Trends Report, בשנת 2010 עלה מספרן של קרנות הנאמנות המבצעות השקעות אחראיות לכ-250, בהשוואה ל-167 בשנת 2001. ארגון US SIF מפיק טבלת נתונים המתעדכנת מעת לעת, ומפרטת תחומי ההשקעה של הקרנות השותפות בארגון.

אסטרטגיות השקעה

גופים המקיימים השקעות אחראיות נוקטים באסטרטגיות השקעה שונות על מנת לקדם את הערכים המנחים אותם.

סינון השקעות

על פי אסטרטגיה זו נמנע הגוף מלהשקיע בגופים או חברות המקיימים פעילות בתחומים מסוימים בעייתיים מבחינה האתית, סביבתית או חברתית. למשל, גופים רבים המבצעים השקעות אחראיות מסרבים להשקיע בחברות העוסקות בייצור או הפצה של מוצרי טבק, אמצעי לחימה, פורנוגרפיה ועוד. בעבר הייתה רווחת הגישה כי מניעת השקעה בתחומים מסוימים מסיבות אתיות מניבה רווחים פחותים, ואף עשויה לפגוע בכלכלה. מחקר עדכני מצא כי השקעה מסוג זה דווקא עשויה להניב רווחים העולים על אלו שמניבות "תעשיות החטא" כפי שהוגדרו על ידי עורכי המחקר (פורנוגרפיה, אלכוהול, הימורים, טבק, אמצעי לחימה ונשק גרעיני).

משיכת השקעות

על פי אסטרטגיה זו מבוטלות השקעות קיימות בגופים כאשר השיקול העיקרי לכך הוא השיקול האתי. לאחרונה הכריזה קרן הפנסיה של התאגדות המורים של קליפורניה (CalSTRS) על משיכת השקעות מחברות העוסקות בייצור ושיווק טבק, בסך של למעלה מ-237 מיליון דולר.

מעורבות בעלי מניות

אסטרטגיה זו כוללת מעורבות של בעלי המניות בחברה על מנת לעודד שינוי חיובי בהתנהלות התאגידית של החברה. בעזרת שיתוף פעולה של משקיעים שונים, ניתן לנווט את התנהלותה של החברה כך שזו תפיק רווחים גדולים יותר לאורך זמן ובו בזמן תשמור על זכויות העובדים בה, ועל רווחתם של המשקיעים והתושבים הסמוכים למקום פעילותה של החברה.

השקעות חיוביות

על פי אסטרטגיה זו מעודדת ההשקעה בגופים וחברות אשר השפעתם על הסביבה והחברה נתפסת כחיובית. יתרונה של גישה זו טמון בכך שהיא איננה דורשת סלקציה בתיק ההשקעות, ובכך שהיא מאפשרת מתן תמריצים לחברות אשר פועלות לאורך זמן באופן המועיל לחברה ולסביבה.

השקעות אחראיות בישראל

תחום ההשקעות האחראיות בישראל הוא תחום חדש יחסית, אולם הוא גדל בקצב מהיר בדומה למגמות הקיימות ברחבי העולם. מספר גופים וארגונים עוסקים בדירוג ההתנהלות הסביבתית, החברתית והתאגידית של חברות ציבוריות ופרטיות במשק הישראלי. בין היוזמות הבולטות בתחום ניתן לציין את מדד הציות הסביבתי של חברות ציבוריות אותו מפרסם המשרד להגנת הסביבה החל משנת 2012, ודירוג "מעלה" המדרג את האחריות התאגידית של חברות ציבוריות ופרטיות.

דירוג החברות נעשה על פי פרמטרים סביבתיים הנאספים מידי החברות המשתתפות בדירוגים השונים ומהמשרד להגנת הסביבה, וכן על פי דוחות התנהלות תאגידית שמפיקים החברות מעת לעת. הדירוג מבוצע בפועל על ידי חברות המתמחות בתחום זה.

בישראל ניתן למצוא "קרנות כשרות" אשר מבטיחות למשקיעים השקעה תחת פיקוח הלכתי צמוד. קרנות אלו משקיעות לרוב באג"חים ממשלתיים ובחברות העומדות בתנאים שונים כגון שמירת שבת. במקרים שונים מציעים בתי השקעה מרכזיים, כדוגמת בית ההשקעות אקסלנס, "תיק השקעה כשר" המנוהל בהשגחת הבד"צ. ניתן למצוא גם מספר קרנות המתחייבות לתרום לקהילה אחוז מסוים מהכנסותיהן (למשל קרנות ההשקעה של קבוצת MORE).
בשנת 2017 האוניברסיטה העברית בירושלים הפכה למוסד הישראלי הראשון בישראל שמאמץ מדיניות של השקעה אחראית.
בשנת 2019 פרסם בית ההשקעות פסגות אמנה מנחה להשקעות חברתיות, בניסיון לפעול להסדרת השקעות האימפקט בהיקף רחב יותר. האמנה בין היתר: מבהירה כי השיקול הראשון בבחינת כל השקעה יתמקד בשמירה על על הכספים המושקעים תוך שאיפה למקסום התשואה ; מציעה סטנדרטיזציה של ציון ESG (ראשי תיבות: סביבה, חברה, מנהל תקין) שתוצמד למידע על אפשרויות ההשקעה ; חתירה לגילוי נאות בהקשר ההשקעות-האחראיות מהגופים שבהם מושקעים הכספים.