חסידות לעלוב

חסידות לֶעלוֹב היא חצר חסידית פולנית-ארצישראלית. החצר הוקמה בשנת תקע"ה (1815) בעיירה ללוב על ידי רבי דוד בידרמן.
האדמו"ר השני בשושלת, רבי משה בידרמן, עלה לארץ ישראל בשנת תרי"א והתגורר בירושלים. מאז נשאה החסידות אופי ירושלמי והפכה לחלק מן היישוב הישן.
כיום מכהנים באדמו"רות מספר צאצאים. החצר המרכזית היא חסידות לעלוב בבית שמש.

היסטוריה

מייסד החצר, רבי דוד בידרמן בן רבי שלמה צבי, נולד בשנת תק"ו ונפטר בז' בשבט תקע"ד (1746-1814). היה תלמידו של החוזה מלובלין והתפרסם באהבת ישראל שלו. לפני כן נסע גם לרבי אלימלך מליז'נסק.
בנו של רבי דוד, רבי משה בידרמן, היה חתנו של היהודי הקדוש מפשיסחה והוא מילא את מקום אביו באדמ"ורות. לעת זקנותו, בערב ראש חודש חשוון ה'תרי"א, עלה לארץ ישראל יחד עם בניו ונכדיו, התיישב בירושלים ובה נפטר לאחר כחודשיים וחצי, בי"ג בטבת ה'תרי"א ונקבר בצמוד לקבר זכריה הנביא.
בנו של רבי משה, רבי אלעזר מנחם מנדל, היה לאדמו"ר הראשון (בתנועת החסידות כולה) שהתחיל את כהונתו בירושלים. הוא תיקן את הלבוש הירושלמי, המכונה ביידיש "געלע קאפטן". כמו כן תיקן את מנהג תליית 26 נרות השמן בבית הכנסת ("הענג לייכטער") ועוד ממנהגי ירושלים. היה חתנו של רבי צבי, בנו של החוזה מלובלין. נהג להאריך בתפילה לפני הכותל המערבי. נפטר בסעודת מלוה מלכה של פורים משולש, ט"ז באדר ב' תרמ"ג.
אחיו של רבי אלעזר מנדל, הרב יצחק דוד, סירב לשמש כאדמו"ר והיה חסידו של אחיו. לאחר פטירת אחיו כיהן כמנהיג החסידים לתקופת מה מאחר שאחיינו רבי דוד בן רבי אלעזר מנדל סירב לשמש כאדמו"ר בפני דודו. רבי יצחק דוד היה ממקימי ישיבת חיי עולם וכן הקים ארגון סיוע לצאצאי רבי משה בידרמן "בני משה". היה חתנו של רבי ישעיה זינגר מקינצק.
בנו של רבי אלעזר מנחם מנדל, רבי דוד צבי שלמה (כונה בירושלים "ר' דוד'ל"), סירב כאמור בתחילה לשמש כאדמו"ר והחשיב עצמו חסיד קרלין. לאחר פטירת דודו רבי יצחק דוד החל לנהל אדמו"רות לבקשת אמו. עמד בראש כולל פולין והקים את שכונת בתי ורשה בירושלים. ייסד את בית הדין החסידי בעיר בראשות בעל ה"תורת חסד". יחד עם דודו רבי יצחק דוד ייסד גם את הישיבה החסידית חיי עולם. רבי דוד'ל ערך את נוסח התפילה של חסידות לעלוב. נפטר בה' באלול תרע"ח.
בנו, רבי שמעון נתן נטע, החשיב עצמו גם הוא כחסיד קרלין. לאחר שהתאלמן יצא לחו"ל לתקופה וכיהן כאדמו"ר לזמן קצר, נפטר למוד סבל ויסורים בצום גדליה ג' בתשרי ה'תר"צ.

מאפייני החסידות

חסידות לעלוב מדגישה את אהבת ישראל ואת הדאגה לזולת. האדמו"ר הראשון, רבי דוד, בלט במידה זו והיה מחפש ורואה טוב בכל יהודי. מסופר שפעם נסע עם רבי יעקב יצחק מפשיסחה בדרכם מרבם החוזה מלובלין, ובדרך עצרו באחד הכפרים. רבי דוד הלך לטייל בכפר והתעכב. כשחזר שאלו רבי יעקב יצחק למה התעכב. ענה לו רבי דוד שראה דרגה חדשה במעלת ישראל: בחור כפרי העומד עם גרזן ליד אביו ואומר לו: "אם לא היה הקב"ה - הייתי רוצח אותך". רבי דוד ראה בכך את גדולת עם ישראל, שאפילו כשעומדים בדרגה כזו נחותה בכל זאת יש בהם יראת שמיים.
אדמו"רי לעלוב וחסידיהם מנהלים מפעלי הכנסת אורחים ובתי תמחוי שבהם מוצאים את מקומם מחוסרי בית ועניים. בירושלים פועלים הכנסות אורחים בבית הכנסת לעלוב צפניה ובבית הכנסת לעלוב-ברנוביץ. חסידיו של רבי אהרון מבית שמש מפעילים "בית תבשיל" בבני ברק, וכן בית "הכנסת אורחים" לעולים לציוניהם של רבי אלימלך מליז'נסק ורבי דוד מלעלוב.
גם בחסידות וורקא, שמייסדה רבי ישראל יצחק קאליש היה תלמידו של רבי דוד, אחד היסודות הוא אהבת ישראל.

השתייכות פוליטית

רבי משה מרדכי בידרמן לא היה חבר באגודת ישראל. בשנותיה הראשונות של המדינה חתם מספר פעמים לאגודת ישראל אך בהמשך סירב לחתום ונטה למפלגת פא"י.
חסידיו התערו במפלגת אגודת ישראל, והם חברים בסיעת שלומי אמונים. איש החסידות, שמעון גולדברג, מכהן כיום כנציג מפלגת שלומי אמונים בבית שמש.