google/wiki40b huggingface dataset:
אדמוב (עיירה)

היסטוריה

מהמאה ה-16 עד המאה ה-19 היה לאדמוב מעמד של עיר, אותו העניק למקום המלך  זיגמונד הראשון. העיר הייתה בבעלות פרטית. בעלי העיר הקימו בה כנסייה, ובמהלך המאה ה-16 גדלה אוכלוסיית המקום עד לכ- 700 איש. לאחר חלוקת פולין השתייכה אדמוב לקיסרות ההבסבורגית, ובמאה ה-19 – לפולין הקונגרסאית. 
לאחר מרד 1863-1864 נושלה אדמוב ממעמד עיר. בסוף המאה ה-19 היו בעיירה כ-1,000 תושבים ו-90 בתים. 
במהלך הפלישה הגרמנית לפולין, באוקטובר 1939, הייתה אדמוב זירת קרבות בין צבאות פולין וגרמניה. בשנת 1943 פרצה בעיירה שריפה, בה נשרפו רוב בתיה.

יהודי אדמוב

ראשיתו של היישוב היהודי באדמוב הוא בתחילת המאה ה-19. היהודים בעיירה התפרנסו ממלאכה ומרוכלות בכפרי הסביבה. בין שתי מלחמות העולם כיהן כרב הקהילה הרב יהודה גרינוולד.
בעיירה התקיימה פעילות ציונית, לרבות של תנועות נוער ציוניות, ואחד מבניה, יצחק גרינוולד (1961-1890), אשר עלה לארץ בשנת 1923, היה ממקימי היישוב מגדל עדר.
טרם השואה חיו באדמוב 664 יהודים, למעלה משליש מסך תושבי העיירה.

בשואה

הגרמנים נכנסו לעיירה ביום 20 בספטמבר 1939, וריכזו את יהודיה ברחוב אחד, שהפך לגטו לא מגודר. בד בבד, החלו בחטיפת יהודים לעבודות כפייה. לגטו שבעיירה הגיעו פליטים יהודים רבים מכפרי הסביבה, וביולי 1942 חיו בו 1,724 יהודים. בשל תנאי התברואה הקשים והצפיפות בגטו, נפטרו רבים מיושביו ממחלות וממגפות.
בספטמבר 1941 הגיעו לתושבי הגטו ידיעות על טבח המוני שנעשה ביהודי העיירה סרוקומלה, ובעקבות זאת התארגנה קבוצה בת כ- 50 יהודים, אשר הצליחה לצאת מהעיירה, להשיג נשק ומזון, ולהסתתר בבונקר ביערות.
ב- 4 באוקטובר 1942 נכנסה לעיירה קבוצת אנשי גסטאפו, אשר ציוותה על היהודים להתכנס בכיכר העיירה, ושם נלקחו מהם חפציהם ובגדיהם. כעבור מספר ימים כותר הגטו על ידי כוחות המשטרה הפולנית והאוקראינית, ויהודיו הועברו לעיירה לוקוב, וממנה שולחו למחנה ההשמדה טרבלינקה.
ב- 20 באוקטובר 1942 פשטה קבוצת פרטיזנים יהודים, חלקם פליטים מהגטו, על בית הכלא בעיירה, והצליחה לשחרר מספר עצורים יהודים, ולהבריח אותם ליערות.
מחנה עבודה קטן בו הוחזקו עובדי כפייה יהודים מהעיירה חוסל ב- 13 באוגוסט 1943.
פאולו סוזה

קריירת מועדונים

בשנת 1989 החל סוזה לשחק בקבוצה הפורטוגזית בנפיקה ליסבון, איתה זכה בתואר אליפות ליגת העל הפורטוגלית בשנת 1991 ובגביע הפורטוגזי בשנת 1993, כששיחק לצידם של רוי קושטה, ז'ואו ויירה פינטו ופאולו פורטה. במהלך קיץ 1993, חתם סוזה ביריבתה העירונית של בנפיקה, ספורטינג ליסבון, ובתום העונה חתם בקבוצת יובנטוס האיטלקית.
סוזה שיחק ביובנטוס במשך שתי עונות, ובעונת 1995/1996 זכה עם הקבוצה בליגת האלופות. כמו כן, זכה סוזה עם יובנטוס באליפות הסרייה א' ב-1995 ובסגנות הליגה ב-1996, כמו גם בגביע האיטלקי ב-1995 והסופר קאפ האיטלקי באותה השנה. ב-1995, העפיל עם יובנטוס לגמר גביע אופ"א, בו הפסידה יובנטוס לפארמה.
אחרי שתי עונות ביובנטוס חתם סוזה בבורוסיה דורטמונד הגרמנית, עמה רשם זכייה שנייה ברציפות בליגת האלופות. סוזה שיחק בגרמניה במשך שתי עונות, בהן סבל מסדרה של פציעות שהביאו לדעיכה בקריירה שלו. בשנים שלאחר מכן שיחק סוזה באינטר מילאנו, פארמה, פנאתינייקוס ובאספניול. בגיל 31 פרש ממשחק פעיל.

קריירה בינלאומית

סוזה היה חבר בסגל של נבחרת פורטוגל הצעירה אשר זכתה בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 בשנת 1989, ומשם המשיך לסגל נבחרת פורטוגל הבוגרת, בה רשם 51 הופעות רשמיות. בין הופעת הבכורה הבינלאומית הראשונה שלו ב-16 בינואר 1991, במשחק ידידות נגד נבחרת ספרד (תיקו 1:1), ועד למשחק האחרון בנבחרת נגד נבחרת סין (ניצחון 0:2) ב-2002, הוא ייצג את מולדתו במהלך משחקי יורו 1996, יורו 2000, והיה חלק מסגל הנבחרת במהלך מונדיאל 2002, אך לא שותף.

קריירת אימון

סוזה החל בקריירת אימון כאשר מונה למאמן הנבחרת הפורטוגזית עד גיל 16. בקיץ 2008 מונה כעוזרו של קרלוס קיירוש בנבחרת פורטוגל. ב-19 בנובמבר 2008 מונה סוזה להיות מאמנה של קווינס פארק ריינג'רס האנגלית. לאחר מספר חודשים עזב את הקבוצה והחל לאמן את סוונסי סיטי. לאחר סיום החוזה בסוונסי, עבר סוזה ללסטר סיטי. במאי 2011 עבר סוזה להונגריה ומונה כמאמנה של MOL וידי, איתה זכה פעמיים בסופר קאפ ההונגרי, פעם אחת בגביע ההונגרי והגיע לשלב הבתים של הליגה האירופית.
בעונת 2013/14 הוזמן סוזה להגריל את דרג 4 בשלב הבתים בליגת האלופות.
ב-11 ביוני 2013 התמנה סוזה לתפקיד מאמן מכבי תל אביב והחליף בתפקיד את אוסקר גארסיה. משחק הבכורה שלו כמאמן הקבוצה היה בניצחון החוץ מול גיור ההונגרית במסגרת השלב השני של מוקדמות ליגת האלופות. לאחר שקבוצתו הגרילה את פ.צ. בזל בסיבוב השלישי, לא הצליח להובילה לעבר שלב הבתים של המפעל, אך העפיל לשלב הבתים של הליגה האירופית,שם הוא גם הצליח להעפיל עם הקבוצה לשלב 32 האחרונות של המפעל. בתום העונה זכה עם מכבי תל אביב בתואר האליפות, הראשון שלו כמאמן.
ב-28 במאי 2014, התפטר סוזה ממכבי תל אביב וחתם לשלוש עונות בפ.צ. בזל. משחק הבכורה שלו כמאמן בזל היה בניצחון החוץ של פ.צ. בזל מול  אראו. עם בזל העפיל סוזה לשמינית גמר הליגת האלופות, לאחר שהקבוצה סיימה במקום השני בשלב הבתים בו התמודדה מול ריאל מדריד, ליברפול ולודוגורץ ראזגרד. בנוסף זכה באותה עונה עם בזל באליפות.
ביוני 2015 מונה סוזה למאמן קבוצת פיורנטינה האיטלקית במקום וינצ'נצו מונטלה. בנובמבר 2017 מונה למאמן טיינג'ין קואנג'יאן הסינית במקום פאביו קנבארו ופוטר כעבור שנה. במרץ 2019 מונה למאמן בורדו הצרפתית.
נחל שקמה

גיאוגרפיה

שפכו של נחל שקמה דרום לאשקלון. דיונות החול והכורכר מכסות את מאגר המים התת-קרקעי הגדול של מדינת ישראל - אקוויפר החוף.
ריכוז הכלורידים במי הנחל הוא פחות מ-100 מ"ג לליטר.
חברת "מקורות" שואבת את זרימתו של הנחל ממש לפני מקום מפגשו עם הים.
דרך נוף נחל שקמה יוצאת משמורת פורה, עוברת ליד מאגר פורה, הגשר הטורקי מעל נחל פורה (יובל של נחל שקמה), תל נגילה, שמורת בתרונות רוחמה, קיבוץ דורות, חוצה את כביש 232, כביש 34 וכביש 4 וממשיכה עד ליד חוף זיקים. הדרך מסומנת בסימון כחול.

היסטוריה

בשנת 1863, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן באזור, תיעד את השרידים העתיקים באזור, ואת חציית נחל שקמה (לו הוא קרא "נהר אריביה" כשם הכפר הערבי הרביא שהיה ממוקם בשפך הנחל). גרן כתב:"בשעה וחמש עשרה דקות הגענו לשפך נהר אריביה המכונה גם נהר עסקלאן. במקום הזה, בתוך חצי עיגול נרחב למדי שמתקבל כאן מתוואי החוף, הוא יוצר כמין ברכה המפותלת כמה נפתולים צפופים, ומימיה נראים עומדים...בשעה שמונה וחמש עשרה דקות עברנו חורבות בשם ח'רבת אמאריס. הן לא בולטות לעין ומכסות גבעת חול החולשת על החוף מגובה שנים עשר מטר בקירוב...בשעה שמונה ושלושים דקות הגענו לעוד ח'רבה, ונאמר לי כי שמה ח'רבת אם אשקף. על פני כל האתר הזה פזורים חרסים מעורבים עם כתית".

ביום 19 בדצמבר 1966 נסחפה משאית צבאית בנחל שקמה, עקב שטפונות כבדים. 24 חיילים ניצלו, אך שנים נסחפו. הם הובאו לקבורה למחרת היום:  טר"ש יעקב לביא וטר"ש עבדו יחזקאל נעים. לפי האומדן, זרם השיטפון הוערך ב-500 קוב בשנייה . כתב העיתון דבר תיאר:
בשעות אחדות זורמים באפיקו מיליוני קובים מים, הסוחפים עמם במהירות עצומה אבני ענק ועצים עבי-גזע שנעקרו משרשיהם, משום כך נשמע השטפון בנחל שקמה כרעש של טור טנקים הממהר לקראת האויב... עתה רוגע הנחל...ויהי שוב ואדי צר ויבש המתפתל כנחש על פני האדמה
.
בסוף שנת 1978 התגלה גז טבעי בקידוח שבוצע באזור הנחל, אחר כך בוצעו שני קידוחים נוספים בהם לא נמצא גז והפרויקט הוכרז כלא כלכלי.
פודילסק

היסטוריה

שמה המקורי של העיר הוא בירזולה. הייתה עיר הבירה של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוטונומית מולדובה בין השנים 1928-1929. העיר ידועה בשל היותה מקום קבורת המנהיג הצבאי הסובייטי גריגורי קוטובסקי במאוזוליאום. ב-1935 שמה של העיר שונה לקוטובסק כהוקרה לקוטובסקי. המאוזוליאום הושמד בזמן הכיבוש הרומני של טרנסניסטריה.
העיר הייתה מסלול רכבת מרכזי בקו שעובר בין אודסה לז'מרינקה. הפסל של לנין בעיר הוסר ב-9 בדצמבר 2013 ובמאי 2016, כחלק ממהלך כולל לשינוי שמות מקומות הקשורים לשלטון הקומוניסטי באוקראינה, שמה של העיר שונה לפודילסק, כהוקרה לחבל פודוליה בו היא שוכנת.

יהודי העיר

טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה התגוררו בעיר כ-2,700 יהודים, כ-15% מתושביה. בתקופה הסובייטית פעל בעיר בית ספר יידי.
עם כיבוש העיר בידי הגרמנים והרומנים ב-6 באוגוסט 1941, רצחו אלו כמאה מיהודיה, ולאחר מכן, ריכזו את יהודי העיר בגטו שהוקם בה. בנובמבר 1941, חודשיים לאחר סיפוח אזור העיר לחבל טרנסניסטריה הרומני, גורשו יהודי העיר לדובוסרי, תוך רצח כ-50 יהודים בדרך. בדובוסרי עצמה נרצחו כ-600 מיהודי העיר.
מסוף שנת 1941 שימשה העיר כנקודת מעבר ליהודים שגורשו לטרנסניסטריה מבוקובינה ומבסרביה, ואלו רוכזו באופן זמני בגטו שהוקם במבנה של בית ספר מקומי. בהמשך הועברו יהודים אלו למחנות ולגטאות שונים במחוזות גולטה ובלטה, שם רובם נספו. מאות בודדות של יהודים שהושארו בעיר הועסקו בה בעבודות כפייה בתנאי רעב. ב-31 במרץ 1944 שוחררה העיר בידי הצבא האדום.
רעיה (משפחה)

רעיה היא השותפה הנשית בנישואים. חובותיה, זכויותיה וסמכותה של הרעיה ביחס לבן-זוגה הבעל, או לבת-זוגה בנישואים חד-מיניים, משתנים בהתאם לתרבות ולחוק.
במערכות יחסים מונוגמיות, הרעיה יכולה להיות נשואה לגבר אחד בלבד בכל עת, והבעל יכול להיות נשוי לאישה אחת בלבד בכל עת. לעומת זאת, במערכות יחסים ביגמיות ופוליגמיות (פוליאנדריות ופוליגניות) ניתן שלרעיה ו/או לבעל יהיו שני בני זוג, שתי בנות זוג או יותר בכל עת.
מסורתית, ברוב התרבויות, הרעיה אינה נחשבת כראש משק הבית ואינה אחראית על פרנסת בני הבית. בישראל קבעה פקודת מס הכנסה שרק הבעל יְיצג את המשפחה מול פקיד השומה. מצב זה תוקן בשנת 1992, ונקבע שבני הזוג רשאים לבחור, לפי כללים מסוימים, מי מבין שניהם יְיצג את המשפחה.
גם לאחר סיום הקשר, אם על ידי פטירת הרעיה או גירושים, בתרבויות רבות, בן זוגה לשעבר מוגדר כאלמנהּ או כגרושהּ והיא כגרושתו, עם משמעויות שונות – חוקיות ותרבותיות.
בעת העתיקה, לבעל הייתה סמכות רבה על אשתו ועל צאצאיו, ובמידה רבה נחשבו לרכושו.
מבינוגיון

מבינוגיון (בלועזית: Mabinogion) הוא ספר המכיל אוסף של 11 פנטזיות ולשיות שנערכו בימי הביניים; השם "מבינוגיון" עצמו הוא שם מודרני והוכנס לשימוש רק בשנת 1838 על ידי המתרגמת לאנגלית, שרלוט גֶסט.
הסיפורים מבוססים על מיתולוגיה קלטית טרום-נוצרית, סיפורי עם מהמאות החמישית והשישית לספירה ומסורות היסטוריות. כל הסיפורים מבוססים על מעשיות המוטמעות בתרבות הולשית.
הספר מבוסס על שני ספרים עתיקים יותר, המכונים "הספר הלבן של ריידרך" (Llyfr Gwyn Rhydderch), שנכתב סביב שנת 1350 ו"הספר האדום של הרגסט" (Llyfr Coch Hergest) שנכתב בשנים 1382–1410.
הסיפורים כוללים גרסאות מוקדמות לאגדות המלך ארתור ולסיפור המלך ליר.
הספר תורגם לאנגלית מודרנית על ידי ליידי שרלוט גסט וראה אור בשבעה כרכים בין 1838 ל-1845.
ספק ברכות להקל

ספק ברכות להקל הוא כלל הלכתי, לפיו כאשר מתעורר ספק בדיני ברכות יש להקל. על פי הפרשנות הפשוטה "להקל" פירושו לא לברך, אך יש שמסבירים זאת אחרת.

בסיס הכלל

בטעמו של כלל זה שיש להקל בספק ברכות נחלקו אחרונים:
הגישה הפשוטה, כפי שמייצג אותה המגן אברהם, קובעת כי הסיבה לכך שספק ברכות להקל מבוססת על כך שספק דרבנן לקולא, שהרי רוב דיני הברכות הם מדברי חכמים.
לעומת זאת, שיטתו של הפני יהושע היא, שיש סיבה ייחודית להקל בסוג בספקות של דיני ברכות. לדברי ה"פני יהושע", בעוד שבספק רגיל עומדת בפנינו ברירה של קיום מצווה או אי קיומה, בספק ברכות מחד יש חשש של ביטול המצווה לברך, ומאידך, ישנו חשש של ברכה לבטלה ויעבור בזה על איסור "לֹא תִשָּׂא אֶת-שֵׁם-ה' אֱלֹהֶיךָ, לַשָּׁוְא". מכיוון שכך, נמצא שאין אפשרות להחמיר או להקל, שכן כל פעולה היא למעשה גם קולא וגם חומרא.
נפקא מינא בין שתי הגישות יוצאת במצב של ספק ברכת המזון, שהיא מדאורייתא. לפי גישת המגן אברהם אין ספק זה דומה לספק ברכות המדובר, שכן זוהי ברכה מדאורייתא. לעומת זאת לפי הפני יהושע מדובר בספק שבכל אחת משתי האפשרויות העומדות בפנינו יש איסור פוטנציאלי, ולכן גם כאן הדין הוא להקל.
הב"ח קובע כי בברכת שהחיינו, ההלכה היא שיכול לחזור ולברך אף במקרה של ספק, שכן גדרה של הברכה היא - הבעת הודאה לאלוקים הנאמרת מתוך שמחה במצב שקיימים בלב המודה רגשות ההודאה, ומכיוון שבמצב של ספק האדם מרגיש כי עדיין לא הביע את רגשות ההודאה שלו, מותר לו לחזור ולברך.
יש שכתבו שלפי כלל זה הדין לקולא הוא גם כאשר יחיד חולק עם רבים,, וגם בספק ספיקא.

ספק ברכות האכילה

הספק הנפוץ בענייני ברכות, נסוב אודות אדם שמסופק אם כבר בירך על מאכל מסוים, וממילא אינו צריך ואף אסור לו לברך עליו שוב, או שמא עדיין לא בירך עליה, ואסור לו לאכול את המאכל ללא ברכה.
לדעת המהרש"א יש לחלק בין ספק ברכה על קיום מצווה, בו ניתן לקיים את המצווה גם ללא ברכה, ולכן "ספק ברכות להקל" משמעותו שניתן לחזור ולברך, לבין ספק ברכת הנהנין, בו כאשר קיים ספק האם בירך על המאכל או לא, אסור לו לאכול את המאכל ללא ברכה, ודינו שונה. רבי עקיבא איגר מפרש את דבריו שאסור לאכול במקום בו הוא מסופק אם בירך או לא, אך מביא את דבריו של הרי"ף החלוק על כך וקובע שלפי הכלל "ספק ברכות להקל" מותר לאכול ללא ברכה.
בשונה מדעת רוב הפוסקים, בשו"ת "עני בן פחמא" כתב שהדין 'להקל' נועד לאנשים שקשה להם שלא לברך שוב, מכיוון שהם חשים שאינם יכולים לאכול מאכל ללא ברכה, שמותר להם לברך שוב, והן ההפך - שאנשים שאין להם תחושה זו אין צריכים לברך. כך נהג האדמו"ר מגור רבי פנחס מנחם אלתר.
ראם עמינח

קריירה אזרחית

בשנים 1984‏–1989 למד לתואר ראשון בחשבונאות וכלכלה באוניברסיטת תל אביב, וסיים בהצטיינות. בשנת 1998 קיבל תואר שני במנהל עסקים, אף הוא מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1987 ייסד יחד עם קובי שטיינמץ את משרד ראיית החשבון שטיינמץ עמינח ושות', משרד המדורג נכון ל-2015 כמשרד ה-6 בגודלו בישראל ומעסיק כ-300 עובדים. עמינח שימש כדירקטור בחברת אחים עופר השקעות ודירקטור ויו"ר ועדת הביקורת בחברת צים.
בשנת 2001 יצא לאור הספר "המיסוי הפנסיוני וקופות הגמל", אותו חיבר יחד עם קובי יתח וקובי שטיינמץ.

שירות בצה"ל

השתחרר מצה"ל אחרי שנת קבע אחת כקצין בדרגת סגן. בשירות המילואים התקדם בהדרגה לדרגת אלוף-משנה, שירת כסגן מפקד מחוז דן וכמפקד נפת איילון בפיקוד העורף, בשנים 2005 עד 2011. ב-5 בספטמבר 2011 הועלה לדרגת תת-אלוף, חזר לקבע, ומונה ליועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף התקציבים במשרד הביטחון. כחלק מתפקידו, עמינח חבר בפורום מטכ"ל. בעקבות מינוי זה הפקיד את חלקו במשרד רואי החשבון בידי שותפיו למשרד.
ב-3 בנובמבר 2014, כשלוש שנים לאחר שמונה, הוחלף על ידי תא"ל ששון חדד.
כיום משמש כיו"ר ועדת הסטאז' של צה"ל בתחום ראיית החשבון.

המשך קריירה אזרחית

עם סיום שירותו כיועץ הכספי לרמטכ"ל חזר לפעילותו במשרד שטיינמץ עמינח ושות'.
לאחר 30 שנה מהקמת המשרד ולאחר שהביאו להיות המשרד ה-6 בגודלו בישראל, מכר את חלקו במשרד לשותפיו.
במרץ 2017 מונה לדירקטור בכי"ל.
נשוי לרקפת רוסק עמינח, מנכ"לית בנק לאומי, ולהם שתי בנות. מתגורר ברמת השרון.
רינת הופר

ביוגרפיה

רינת הופר נולדה וגדלה בחולון. למדה בבית הספר התיכון תלמה ילין בגבעתיים.
בגיל 16 החלה לפרסם שירים מאויירים ב"מעריב לנוער". שירתה בצה"ל כמעצבת ומאיירת בשבועון "במחנה". בשנים 1986–1990 למדה במחלקה לעיצוב גרפי בבצלאל, וסיימה לימודיה בהצטיינות ושהתה תקופה בארצות הברית.
עבדה כמאיירת עצמאית עבור העיתונים "מעריב" ו"ידיעות אחרונות", מגזינים, משרדי פרסום והוצאות ספרים. איירה ספרי ילדים ובהם "פעם הים היה מרק" מאת שירה גפן, "כזה חבר" מאת נירה הראל ו"כובע קסמים" מאת לאה גולדברג. כתבה שירי ילדים, ביניהם את מרבית שירי מופע "ענן על מקל" בכיכובם של עידן אלתרמן וירדן בר כוכבא.

חיים אישיים

רינת הופר נשואה ולה שלושה ילדים.
חיים זעפרני

פרופ' חיים זעפרני (10 ביולי 1922, מוגדור - 31 במרץ 2004, פריז) היה היסטוריון וחוקר ספרות, ראש הפקולטה לשפה העברית והציוויליזציה היהודית באוניברסיטת פריז ומחשובי החוקרים של יהדות צפון אפריקה ומורשתה.

קורות חיים

חיים זעפרני נולד בעיר מוגדור שבמרוקו ב-10 ביוני 1922. בגיל 4 הוא התייתם מהוריו, ועבר לחסות בבית סבתו וסבו. מסבו למד עברית ועמו התעמק בכתבי הקודש היהודיים עוד מגיל צעיר. כילד למד בבית הספר של כל ישראל חברים (כי"ח) במוגדור. בשנת 1938 נסע ללמוד בצרפת, שם קיבל הכשרה כמורה. לאחר לימודיו חזר למרוקו ולימד מקצועות שונים כגון מדעים וציור בבתי הספר של כי"ח. בהמשך חייו כיהן גם כמפקח ללימודי השפה הערבית בבתי הספר של כי"ח, והיה חבר בוועדה הלאומית לרפורמה בחינוך לאחר עצמאות מרוקו. 
לימודיו האקדמיים כללו תואר ראשון בלשון העברית מהאוניברסיטה העברית בירושלים, תואר ראשון נוסף בערבית קלאסית מאוניברסיטת רבאט, תואר שני במשפטים וכלכלה ודוקטורט בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת פריז. הדיסרטציה שלו עסקה בחינוך היהודי בארצות האסלאם והיא פורסמה כספר בשנת 1969.
הוא התחיל את הקריירה האקדמית שלו בהוראת עברית באוניברסיטת פריז, ובהמשך מונה לפרופסור מן המניין ולראש הפקולטה לשפה העברית והציוויליזציה היהודית באוניברסיטה. בשנים 1991–1992 היה חוקר אורח במכון ללימודים מתקדמים של האוניברסיטה העברית בירושלים. 
על פועלו המחקרי זכה לפרסים רבים, ביניהם פרס ע"ש אירווינג וברטה ניומן (1982–1983), פרס בן צבי לשנת תשמ"ה (1984-1985), פרס המגרב (2001) ועוד. לאחר מותו, המכון ללימודים יהודיים ע"ש אלי ויזל בפריז החליט להעניק פרס שנתי המוקדש לזכרו.

מחקריו

במשך עשרות שנות פועלו האקדמי חיבר וערך 15 ספרים שתורגמו בחלקם לשפות אחרות בהן עברית, ערבית, ספרדית ואנגלית, וכן פרסם למעלה מ-200 מאמרים. מחקריו עוסקים בנושאים רבים ומגוונים: יהדות צפון אפריקה ובפרט יהדות מרוקו, יהדות ספרד, יחסי יהודים-מוסלמים והשפעות הדדיות, חינוך, ספרות הלכתית וקבלה, שירה עברית, מסורות אוראליות, מוזיקה, לשונות כגון מרוקאית יהודית, חכיתיה, ברברית יהודית ועוד. הוא פרסם מחקר על תולדות יהדות מרוקו בספר "אלף שנות חיים יהודיים במרוקו: היסטוריה ותרבות, דת ומיסטיקה" שפורסם בצרפתית בשנת 1983 ותורגם לעברית.
ספר חשוב נוסף שלו הוא ספרו "השירה העברית במרוקו" שתרגומו לעברית פורסם בשנת 1984. הספר מהווה מחקר חלוצי של השירה העברית שחוברה לאורך הדורות על ידי משוררים יהודים במרוקו. ספר חשוב אחר שלו הוא "יהדות אנדלוסיה והמגרב" (Juifs d'Andalousie et du Maghreb, 1996). בספר זה הראה זעפרני את הקשרים התרבותיים, הכלכליים והפוליטיים האדוקים בין יהדות ספרד ליהדות מרוקו בימי הביניים וכמו כן העלה את התזה, החוזרת גם בחיבוריו האחרים, שלאחר גירוש ספרד היהודים והמוסלמים המגורשים שעתקו למרוקו את מסורותיה של אל-אנדלוס בכלל תחומי החיים והתרבות. ספר חלוצי אחר של זעפרני עוסק בהתפתחות הקבלה בקרב יהודי מרוקו, ובו לראשונה סקר באופן מקיף את הספרות הקבלית הענפה של מקובלים ממרוקו לאור ספרות הקבלה ממרכזים יהודיים אחרים, והראה את הקשרים השונים ביניהן. 
תרומה מחקרית חשובה נוספת של זעפרני הייתה בשימור מסורות אוראליות והיסטוריה שבעל פה, ולשם כך הוא נסע אף לאזורי ספר בעומק מרוקו. הוא הקליט רבנים, מלמדים וחברי קהילות יהודיות מכפרים שונים, ופרסם מאמרים רבים על ההשפעות התרבותיות ההדדיות בין יהודים לברברים. כך למשל היה נהוג בקרב חוקרים לחשוב שתַשֶלְחִית הייתה שפה מדוברת בלבד על ידי יהודים, והם כתבו בעברית או בערבית-מרוקאית יהודית בלבד. לעומת זאת זעפרני גילה כתבים שונים, כולל הגדה של פסח, בתַשֶלְחִית -יהודית (או: ברברית-יהודית) הכתובה באותיות עבריות.
דוד דודקביץ

ביוגרפיה

נולד ברמת גן. למד בישיבה התיכונית בנחלים ושנה בישיבת קדומים. לאחר מכן למד בישיבת ההסדר אור עציון, במסגרתה שירת כלוחם בגדוד 51 של חטיבת גולני. בסוף שנת תשמ"ד (1984) נישא, ולאחר תקופה קצרה עבר לקדומים והצטרף לתלמידי ישיבת עוד יוסף חי ששכנה אז בקבר יוסף בשכם.
הרב דודקביץ לא רצה להתפרנס ממלגת האברך בישיבה ולכן עבד למחייתו כרבש"ץ ביצהר. בהמשך נבחר לחבר מזכירות היישוב, ומשנת תש"ן (1990) הוא רב המקום. הרב דודקביץ' מעביר שיעור שבועי בישיבת אש קודש לבעלי תשובה ברמת גן וכן בישיבת ההסדר רמת גן ובישיבת ברכת יוסף באלון מורה. חבר בועד רבני יש"ע ובאיחוד הרבנים למען ארץ ישראל.

ישיבת רועה ישראל

בשנת ה'תשע"ה הקים את ישיבת 'רועה ישראל' לצד הכולל שהוא עומד בראשותו. הר"מים הם: הרב דוד אמיתי - ראש ישיבת "אבינעם" בכפר תפוח; הרב חנניה פולק - רב היישוב אחיה. הרב יצחק (צחי) קליין, הרב חיים בן שושן (בנו של חכם ישועה בן שושן) - ר"מ בישיבת בית אל והרב שמעון רוזנצוויג, רב היישוב כפר תפוח. בישיבה כמה עשרות בחורים ואברכים. בישיבה נלמדת גם תורת החסידות.

שיטתו התורנית

כרבו המובהק בענייני הלכה ועוד הוא מחשיב את הרב שלמה זלמן אוירבך. כאחד ממורי דרכו הרוחנית הוא מחשיב את רבי יעקב פרידמן מהוסיאטין, שהיה אדמו"ר ציוני.
בתקופת תוכנית ההתנתקות תמך ברב אברהם שפירא לאחר שזה קרא לסרב פקודה
עוסק רבות בענייני "תורת ארץ ישראל".

משפחתו

הרב דודקביץ נשוי לדפנה ואב לשתי בנות.
רוקי (ספורט)

רוּקֵי (באנגלית: Rookie, מילולית: טִירוֹן) הוא כינוי לאדם המצוי בשנת המשחק הראשונה במועדון בענף הספורט שלו, בליגה מקצוענית או לא, בעיקר בארצות הברית. הכינוי הוא בעל משמעות גם לגבי כל מקצוע, אימון או כל פעילות חדשה, או לעיתים אף לגבי פרשמן (בייחוד בקבוצות אתלטיקה).
במספר ענפי ספורט התפתחה מסורת לפיה שחקני הרוקי מחויבים לעשות פעולות משפילות או שהן במסגרת "מתיחתם" על ידי השחקנים הוותיקים יותר. דוגמאות לכך ניתן למצוא בבייסבול ובפוטבול האמריקני.
בליגת ה-NBA, ליגת הכדורסל הנחשבת לטובה בעולם, מחולק פרס "רוקי השנה" לרוקי המצטיין של העונה. בעבר, במסגרת אירועי סוף-שבוע האולסטאר ב-NBA, הייתה מתמודדת נבחרת שחקני רוקי מול נבחרת שחקני שנה שנייה (המכונים "סופמורס") במשחק הכוכבים העולים של הליגה. כיום מתמודדות קבוצות של רוקיז וסופמורס במתכונת של חלוקה לפי ארץ מוצא: ארצות הברית נגד העולם. פרס רוקי השנה מחולק גם בענפי ספורט נוספים כדוגמת בייסבול וכדוריד. לעיתים נתלות תקוות רבות בשחקני רוקי שיושיעו את קבוצתם החדשה, כיוון שברוב הדראפטים קבוצות שהפסידו יותר בעונה הקודמת זוכות לבחור במקום גבוה יותר בדראפט.

אטימולוגיה

על פי המילון האנגלי של אוקספורד, מקורותיה של המילה "rookie" אינם ודאיים, אך ככל הנראה המילה היא שיבוש של המילה "recruit" (טירון). ההופעה המוקדמת ביותר של המילה, לפי מילון אוקספורד, היא בספר שיריו של רודיארד קיפלינג, "Barrack-Room Ballads", שפורסם ב-1892, בהתייחסו לטירונים בצבא הבריטי. סברה נוספת היא שמקור המילה הוא מהולנדית, מהמילה 'ברוקי' (קיצור של ברוקוונט, ילד שלבוש במכנסיים קצרים), מושג המתאר איש צוות בספינה.
טכנולוגיה פיננסית

טכנולוגיה פיננסית או בקיצור פינטק (באנגלית: Fintech) הוא תחום חדש וצומח המציע שירותים פיננסיים באמצעים טכנולוגיים כמו טלפונים חכמים ואינטרנט. פינטק כולל שירותים המוצעים על ידי שחקנים מסורתיים בשוק השירותים הפיננסיים, למשל: בנקאות דיגיטלית ושירותים המוצעים על ידי גורמים חדשים, למשל: הלוואות עמית לעמית. במקרים רבים יישומי פינטק מבוססים על כלכלת שיתוף.

הגדרה

אין הגדרה אחידה ומקובלת על כולם של המושג פינטק. מאמר שבחן 200 מאמרים אחרים, המציעים הגדרות של פינטק, מציע את ההגדרה הבאה: "פינטק היא תעשייה פיננסית חדשה המשתמשת בטכנולוגיה לשיפור פעילויות פיננסיות".

הגדרה נוספת: "פינטק הוא מימוש חדש של יישומים, תהליכים, מוצרים ומודלים עסקיים בתעשייה הפיננסית. הוא מורכב משירות פיננסי אחד משלים או מספר שירותים פיננסיים משלימים, הממומשים במלואם באמצעות האינטרנט".

השירותים ונותני השירותים

נותנות השירותים הן בעיקר חברות טכנולוגיות, שאינן ספקיות שירותים פיננסיים מסורתיות. במקרים רבים אלו הן חברות הזנק.
השירותים העיקריים הניתנים על ידן הם בתחומי הבנקאות, הביטוח, ניהול סיכונים והמסחר.
שירותים אופייניים הניתנים על ידי חברות פינטק הם: הלוואות, שירותים פיננסיים אישיים, השקעות, בנקאות קמעונאית וחשבונאות אישית.

היתרונות של חברות הפינטק בהשוואה לנותני השירותים המסורתיים הם נוחות, מהירות וקלות גישה.

יתרון משמעותי נוסף הן העלויות הנמוכות בהשוואה לנותני שירותים פיננסיים מסורתיים. לחברות המבוססות על טכנולוגיה אין את התקורה הגבוהה של בנקים שלהם סניפים בהם עובדים פקידים או של חברות ביטוח המשלמות לפקידים ולסוכנים.
הבדל נוסף בין טכנולוגיה פיננסית לנותני שירותים פיננסיים מסורתיים הוא היעדר רגולציה.

לבנקים, חברות כרטיסי אשראי וחברות ביטוח יש רגולציה בכמה רמות: רמת המדינה, רמה בינלאומית ולפעמים גם רמה אזורית כמו השוק האירופי המשותף.

לחברות הפינטק אין רגולציה. הטיפול ברגולציה מגדיל את התקורה אבל גם מקטין את הסיכונים, כגון: סיכון שנותן השירות לא יוכל להחזיר למפקיד את כספו או שנוטל ההלוואה לא יחזיר אותה.

טכנולוגיה פיננסית בישראל

נכון לשנת 2017, הפינטק במדינת ישראל הוא בין המובילים בשוק העולמי. בישראל יש יותר מ-500 חברות הזנק בתחום הפינטק.
טל מעבי

קריירה

מעבי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי חיפה אך מלבד שתי הופעות בגביע הטוטו לא שיחק במדי הקבוצה הבוגרת במשחקים רשמיים. בקיץ 2005 חתם במכבי הרצליה מליגה הלאומית, ועמה העפיל לליגת העל. בסיום העונה חתם בהפועל אשקלון מהליגה הלאומית, עמה הגיע לגמר גביע המדינה בה הפסידה הקבוצה להפועל תל אביב, אך בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הארצית ומעבי עזב את המועדון.
בקיץ 2007 חתם מעבי במכבי נתניה מליגת העל. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך ב-29 בספטמבר 2007, במשחק מול מועדון ספורט אשדוד. ב-1 בדצמבר 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–2 על בני יהודה תל אביב. בתום העונה המועדון סיים במקום השני והשיג את הכרטיס למוקדמות גביע אופ"א. ב-13 במאי 2009 החמיץ את הפנדל האחרון בחצי גמר גביע המדינה נגד מכבי חיפה, ונתניה הודחה בשלב הזה. בעונת 2010/2011 הפך מעבי לשחקן הרכב פותח בנתניה, ובתום העונה עזב את המועדון אחרי ארבע שנים.
ב-22 במאי 2011 חתם מעבי במכבי פתח תקווה, עמה ירד בתום העונה לליגה הלאומית. לקראת עונת 2012/2013 חתם בהפועל רמת גן, העולה החדשה לליגת העל, עמה זכה בגביע המדינה, אך בתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. לקראת עונת 2014/2015 חתם במכבי יפו מליגה א' ועזר לקבוצה להישאר בליגה. ב-25 ביוני 2015 חתם במכבי שעריים, אך שוחרר מהמועדון לפני תחילת העונה וחתם בבית"ר כפר סבא.