חנה'לה התבלבלה

חנה'לה התבלבלה הוא שיר עברי אשר חובר על ידי נתן אלתרמן בין 1933 ל-1934. השיר עבר מספר גלגולים עד שהתפרסם באמצע שנות ה-70 בביצועם של להקת צלילי העוּד. האתנומוזיקולוג אדווין סרוסי ראה בו את אחד מהשירים המכוננים של המוזיקה המזרחית.

מקור השיר

מילות השיר חוברו על ידי המשורר נתן אלתרמן בין 1933 ל-1934 ללחן חסידי, כדוגמת הפורים שפיל של יהודי מזרח אירופה.
למעשה, אלתרמן כתב למנגינה זאת שני שירים: "חנה'לה התבלבלה" ו"הוא והיא על הגג". בשיר שנודע לימים בשם "חנה'לה התבלבלה" הבית הראשון המקורי מוחלף בבית הראשון מהשיר "הוא והיא על הגג".
מלכתחילה רצה אלתרמן לקרוא לשיר "שרהל'ה התבלבלה" ולקשרו לשרה אימנו ולבשורת המלאך אודות ההריון הצפוי. הוא שינה את דעתו, משסופר לו על בחורה בשם חנה שהתגוררה בעפולה, וכשהוריה הבחינו בבטנה התופחת, הבינה כי היא בהריון. בעקבות המעשה, עזבה חנה את עפולה לטובת תל אביב, ובהגיעה היא סיפרה את סיפור חייה. הסיפור הגיע לאוזני אלתרמן, והוא החליט לכתוב את השיר על שמה.

צלילי העוד

השיר שחיבר אלתרמן הפך עם הזמן לשיר רחוב. הראשון שהקליט אותו היה רמי דנוך, סולן להקת צלילי העוּד. בביצוע השיר שולבו כלים מזרחיים כקאנון של דוד גזלה עם כלים מערביים כגיטרה החשמלית של יהודה קיסר.
מקובל לייחס את תחילת צמיחתו של ז'אנר המוזיקה המזרחית לסגנון שצמח בשכונת כרם התימנים בתל אביב בשנות ה-60 וה-70 (זמרי החפלות של כרם התימנים). להקות שהופיעו רק בהופעות פרטיות, כגון אירועים משפחתיים, חפלות ומועדוני זמר, החלו ליצור תמהיל מוזיקלי שכלל לחנים מזרחיים עם מילים עבריות. לצד שירים מהמקורות ומהמסורת היהודית, דוגמת יצירותיו של שלום שבזי נעשה שימוש גם בשירים עבריים מודרניים.
בתחילת שנות ה-70 החלו להקליט את ההופעות הפרטיות (שניתנו לרוב בחפלות). כמויות קטנות של קלטות שמע פיראטיות היו מופצות בשכונות העיר תל אביב. שתי הלהקות החשובות ביותר שפעלו בכרם התימנים, צלילי העוד וצלילי הכרם, הוציאו בשנת 1975 אלבומי בכורה שהשפיעו רבות על עיצובה של המוזיקה המזרחית. שני האלבומים יצאו גם כקלטות וגם כתקליטים והיו למעשה האלבומים הראשונים של "מוזיקת הקסטות" הישראלית.
השיר "חנה'לה התבלבלה" הפך ללהיט הגדול ביותר מאלבומם של צלילי העוד "להקת צלילי העוד: ביצוע מקורי" (1975). זמן קצר אחר כך, יצא האלבום של צלילי הכרם "בזכרי ימים ימימה" שכלל את אותו שיר בביצוע דומה. "חנה'לה התבלבלה" היה אחד מארבעה שירים שהופיעו בשני האלבומים. האופי הלא פורמלי של ההופעות הפרטיות הביא להשפעה ההדדית בין שתי הלהקות ויצר את הבסיס לתחרות העזה שנטשה ביניהן לכל אורך שנות ה-70. על כל פנים, השיר חנה'לה התבלבלה הפך ללהיט "המזרחי" הגדול ביותר של המחצית השנייה של העשור. הפופולריות של השיר הביאה אף להשמעתו ברדיו, מה שסימן את תחילתה של "המהפכה המזרחית" במוזיקה הישראלית. לאחר 16 ביוני 1976 השתמשה להקת צלילי העוד בלחן של "חנה'לה התבלבלה" למלים שחברה לשיר "בית"ר" שהפך למעין המנון אצל אוהדי בית"ר ירושלים השיר חובר לאחר זכית הקבוצה בגביע המדינה בכדורגל. קשה מאד למצוא את הקלטת המקורית של השיר הזה.
בתחילת שנת 2011 הקליט גלעד שגב, בשיתוף מטבוחה פרוג'קט, גרסת כיסוי לשיר "חנה'לה התבלבלה". ביצוע זה זכה להצלחה גדולה ודורג במקום הרביעי במצעד ההשמעות השנתי של שנת תשע"א.

קומפוזיציה

הלחן של צלילי העוד הורכב מסולו מאולתר של כלי מזרחי בפתיחה ("תקסים"), אחרי כן קטעי סולו בסגנון דמוי יווני בבוזוקי ובסיום מעבר רצוף אל שיר אחר "הביאני אל בית היין" (שיר עממי המבוסס על פסוקים ממגילת "שיר השירים").
החוקר אדווין סרוסי טען כי עירוב זה אפיין את הלהקות העממיות ששרו בחפלות "לפני עליית המודעות 'המזרחית': מחרוזת שירים ארוכה וערבובייה של סגנונות מוזיקה וסוגי טקסטים [...] זאת הייתה סצנה אקלקטית ועממית, לפני הליטוש של העיבוד, צמצום השיר לשלוש דקות, וההתמסחרות. חסימת המוזיקה הזאת ברדיו ובתקשורת, שהייתה בשליטה ממשלתית עד תחילת שנות ה-90 הולידה מאבק [... וכך] השיר 'מעפולה', ניגון חסידי שהותאם תחילה לפזמון אלתרמני ונהפך אחר כך לשיר עממי, סלל את הדרך, בראשונה, לחדירת ה'מזרחיות' לליבה של המוזיקה הישראלית".