וואטסאפ

ממשק

היישום מעוצב בצורה שונה בכל מערכת הפעלה, אך בכל אחת קיימים אותם המסכים: מסך לרשימת הצ'אטים (עם קבוצות או עם עמיתים בודדים), מסך להוספת "סטטוס", מסך ליצירת שיחה עם איש קשר ואפשרות לפתיחת קבוצה, לשידור מסר, לעריכת פרופיל המשתמש ולהגדרות. היישום תומך בשפות רבות, ומגרסה 2.7 הוטמעה השפה העברית ביישום.
"וואטסאפ" עושה שימוש בחותם זמן המאפשר לבדוק מתי הייתה הפעם האחרונה בה משתמש היה מחובר. בעוד שניתן לבטל מאפיין זה בכל הפלטפורמות (ביטול האפשרות מונע מלראות את חותם הזמן של משתמשים אחרים), בנוסף יש אפשרות להשתמש בסטטוס ובתמונה אישית.
שימוש נרחב נעשה דרך קבוצות "וואטסאפ" שבו מספר משתמשי "וואטסאפ" (עד 256 משתמשים) משתתפים בצ'אט אחד.

אבטחה

במאי 2011 דווח על פרצת אבטחה ביישום המאפשר גניבה של חשבונות ודיווח נוסף על כך שהתקשורת שביישום אינה מוצפנת, והמידע שנשלח ושמתקבל דרך היישומון ניתן לקריאה באמצעות רחרחן אם האדם שברצונו לקרוא את המידע משתמש באותה הרשת של המשתמש. עם זאת, באתר האינטרנט של "וואטסאפ" כתוב כי כל ההודעות של "וואטסאפ" מוצפנות.
בספטמבר 2011 יצאה גרסה 2.6.5 שהביאה לסגירת חורי אבטחה קריטיים שאיפשרו קריאת הודעות של משתמשים אחרים ואף שליחת הודעות בשמם.
נוכח תפוצתו הרבה של היישום, פותחו יישומים נוספים המדמים את היישומון ומטרתם היא להונות את משתמשיהם. בספטמבר 2012, חברת האבטחה "ESET" פירסמה את דו"ח האיומים ברשת שלה לחודש אוגוסט ובו דווח על יישום "פייסבוק" המתחזה ליישום "וואטסאפ" המקורי, וייתכן שפרטיהם האישיים של המשתמשים שנפלו בהונאה נגנבו. בנוסף, ביולי 2013 דווח על צעיר מספרד שפיתח דף אינטרנט מתחזה, במסווה של אתר אינטרנט של יישומון המציע למשתמשיו לצפות בהודעות שאחרים שלחו דרך "וואטסאפ". המשתמשים הופנו לאתר אחר שבו הם התבקשו להזין את מספר הטלפון שלהם במטרה לשלוח להם קוד להורדת היישומון למכשירם האישי. הקורבנות להונאה הצטרפו ללא ידיעתם לאתר ששולח פרסומות בתשלום. כ-11,000 משתמשים נפלו בפח והצעיר הרוויח מכך כ-53,000 דולרים בחודשיים.
בנובמבר 2014 הכריזה חברת "Open Whisper Systems" על שיתוף פעולה עם "וואטסאפ" להקמת תשתית להצפנה מקצה-לקצה עם פרוטוקול סיגנל. הקמת התשתית הסתיימה באפריל 2015 וחברת "וואטסאפ" הצהירה שכיום מתבצעת הצפנה חזקה של כל צורות התקשורת של היישומון (שיחות "וואטסאפ" מוצפנות באמצעות פרוטוקול SRTP) באופן כזה, שלפי טענת החברה, אף אחד כולל חברת "פייסבוק" עצמה ש-"וואטסאפ" בבעלותה ואפילו ה-NSA או כל ארגון ממשלתי אחר לא יכול לקבל גישה לתוכן של מיסרון או שיחה כלשהם.

פרטיות

החל מאפריל 2016 "וואטסאפ" החלה להצפין את כל ההודעות, התמונות, הסרטים, ההודעות הקוליות, המסמכים והשיחות של המשתמשים, באמצעות הצפנה מקצה-לקצה. וטענה כי: "כשאתם שולחים הודעה, האדם היחיד שיוכל לקרוא אותה הוא האדם או הקבוצה אליהם אתם שולחים את ההודעה. אף אחד לא יוכל לקרוא את ההודעה שלכם: לא פושעי סייבר, לא האקרים, לא משטרים מדכאים, אפילו לא אנחנו".
למרות זאת, מספר גדול של מומחי אבטחת מידע טוענים שזוהי הצהרה ללא כיסוי, וכי אין כל דרך לדעת שהחברה או כל צד שלישי אחר לא יכול לקרוא את תוכן ההודעות. מכיוון שהחברה לא מספקת גישה לקוד המקור של התוכנה, אי אפשר לדעת האם היא מכילה דלת אחורית או פרצת אבטחה מובנת שתאפשר לצד שלישי לקרוא את תוכן ההודעות.
יש כאלו שאפילו טוענים, שההצפנה מקצה לקצה ביישומון "וואטסאפ" היא "מלכודת דבש", שנועדה למשוך אנשים שמעוניינים לתקשר ביניהם בצורה פרטית ומאובטחת, ועל ידי כך סוכנויות הריגול יוכלו להאזין לתקשורת שלהם באמצעות דלת אחורית או פרצת אבטחה מובנת שמכיל היישומון. בשנת 2013 מידע שהודלף על ידי אדוארד סנודן, הראה שיש דלת אחורית בתוכנת "סקייפ" שמאפשרת לחברת "מיקרוסופט" לשלוח את כל תוכן הודעות המשתמשים לסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית, אף על פי שתוכן ההודעות היה מוצפן מקצה לקצה מבחינה רשמית.
ב־13 בינואר 2017 אתר "הגארדיאן" פרסם כתבה שבה נאמר שביישומון "וואטסאפ" יש פרצת אבטחה חמורה שמאפשרת לצד שלישי לנטר אחר הודעות המשתמשים, אך המפתחים של מערכת ההצפנה ביישומון "וואטסאפ" ("Open Whisper Systems") וגורמים בחברת "פייסבוק" טענו כי זו אינה דלת אחורית וכאשר משתמש מסוים מחליף מכשיר או מתקין מחדש את יישומון "וואטסאפ" מפתחות ההצפנה משתנים והמשתמש מקבל על כך הודעה, וכך מערכות הצפנה מקצה לקצה פועלות.
באוקטובר 2015 "וואטסאפ" החלה להעביר את כל הודעות המשתמשים ביישומון לשרתי "גוגל" באמצעות "גוגל דרייב" כברירת מחדל. צעד זה מעלה תהיות רבות בנוגע להצהרתה של החברה כי אף צד שלישי לא יוכל לקרוא את הודעות המשתמשים, משום שכל הודעות המשתמש מועלות לשרתים של "חברת גוגל" ללא הצפנה מצד "וואטספ" אלא רק אם קיימת הצפנה על ידי השרת.
"וואטסאפ" טוענת כי פרטיותם של נתוני אנשי הקשר של המשתמש נשמרת. לא קיימת אפשרות גישה לנתוני אנשי הקשר של המשתמש, אלא אם כן המשתמש משתף איש קשר באמצעות האפשרות שקיימת בצ'אט "שתף איש קשר"]. למרות הבטחה זו, בסוף אוגוסט 2016 שונו כללי השימוש ב-"וואטסאפ" כך שהמידע שותף עם "פייסבוק". המידע על אנשי קשר שנשמר בשרתי "וואטסאפ" עלול לעבור ל-"פייסבוק" ללא אישור המשתמש - רישום מספר טלפון ב-"פייסבוק" (לעיתים, משתמשי "פייסבוק" יאולצו להזין מספר טלפון לצורכי אימות) ינוצל להצעת אנשי קשר חדשים ב-"פייסבוק" גם לאחר מחיקת המספר מ-"פייסבוק", על בסיס אנשי הקשר ב-"וואטסאפ" שמקושרים למספר הטלפון. כחודש לאחר מכן הממונה על הפרטיות בהמבורג, גרמניה, אסר על חברת "וואטסאפ" לאסוף את המידע בתחומי מדינתו וכן הורה ל-"פייסבוק" למחוק את כל המידע שנאסף ממשתמשי "וואטסאפ" במדינה, בנימוק של הפרת חוק הגנת הפרטיות הגרמני.
במרץ 2017, הועלו לאתר ההדלפות "ויקיליקס" אלפי מסמכים של ה-CIA, בין השאר, נכתב בהם על יכולות פריצה של ה-CIA לתוכנות מסרים מיידיים בהן "וואטסאפ".

"וואטסאפ" במצבי חירום

במקרים של מצבי חירום כגון אסונות טבע, התקפות טרור אלימות וגדולות, מלחמות ומצבים נוספים, המדיה תופסת חלק ניכר. במהלך מבצע צוק איתן בשנת 2014, הגיעו לאזרחי ישראל ידיעות רבות, חלקן שמועות בלבד וחלקן אמיתיות, לגבי מצב הנפגעים, ההתקדמות המבצעית של צה"ל, החלטות הדרג המדיני, דיווחים על משא ומתן ועוד. לפי מחקר שנערך בשנת 2015, "וואטסאפ" משמשת מקור מידע ראשי עבור אזרחים רבים, ויש לה חלק בלתי נפרד משגרת מצבי החירום.]

עלות השימוש

קטע זה אינו מעודכן, ומאז העריכה האחרונה של הערך אירעו מאורעות הדורשים את עדכונו. 
"וואטסאפ" ניתנת להורדה בחינם. עד שנת 2016 עלות השימוש ביישום הייתה 0.99 דולר לשנה, כאשר שנת השימוש הראשונה ניתנה בחינם. עם זאת, החברה לא הייתה גובה את התשלום מחלק נכבד מהמשתמשים ואלה נהנו מהיישום בחינם. עד ליציאת גרסה 2.10.1 של היישום למכשירי "iOS" ביולי 2013, נדרשו משתמשי המכשיר לקנות את היישום בתשלום חד-פעמי של 0.99 דולר.