שפי פז

קורות חייה

פז נולדה בלודז' שבפולין להורים ניצולי השואה. ב-1956 בגיל 4 עלתה לארץ עם משפחתה וגדלה בין היתר בחולון, הייתה חברה בשומר הצעיר. לאחר מלחמת ששת הימים, כשהייתה בת 15, השתתפה בהפגנות בתל אביב למען ההתנחלויות. שירתה בצה"ל בחיל החימוש.
ב-1974, בגיל 22, יצאה מהארון והצהירה על עצמה כלסבית, בעקבות זאת התחברה לחברות הכנסת שולמית אלוני ויעל דיין ולמפלגת רצ, שפעלו לקידום זכויות קהילת הלהט"ב.
לפז תואר ראשון בהיסטוריה מאוניברסיטת תל אביב, ובמקצועה היא מתרגמת, עורכת לשון ומעמדת.

פעילות חברתית

לאחר היציאה מהארון הפכה לפעילת שמאל והייתה חברת מרצ עשרות שנים. היא הפגינה עם שלום עכשיו בסבסטיה מול גרעין אלון מורה ונגד חידוש ההתנחלות ביהודה ושומרון. פז פעילה בולטת במאבק לזכויות הלהט״בים, במסגרתו הייתה חברה בקל"ף. היא התייצבה למשמרות מחאה מול בית הנשיא עזר ויצמן, לאחר שהתבטא באמירות הומופוביות ושוביניסטיות ועמדה לצד הטרנסג'נדרים והדראג קווינס במהומות ויגסטוק 1998.
עד סביב שנת 1993 התגוררה בלב תל אביב סמוך לתיאטרון הבימה, ובשנה זו בחרו פז ובת זוגה טלי, לעבור להתגורר בשכונת שפירא בדרום תל אביב, בגלל הרב־תרבותיות והגיוון האנושי באזור זה (אז כבר היו שם קהילות קטנות של אנשים ממגוון מוצאים). שם ניהלה קשרי שכנות וחברות קרובים גם עם קהילת המהגרים בשכונתה ובפרט בבניין מגוריה, בה התגוררו שתי משפחות של ניגרים שהפכו לחבריה הטובים. בשנת 2002, במהלך תקופת הגירושים הגדולים שיזם אריק שרון, היא אף הסתירה בביתה שכן מהגר עבודה מניגריה בעת פשיטה של יחידת עוז. אך עם הגידול העצום במספר המסתננים, בעיקר מאריתריאה, היא החלה להתנגד לשהייתם בשכונות דרום תל אביב.
בקיץ 2011 הייתה פעילה במחאה החברתית. בבחירות המוניציפליות למועצת העיר תל אביב שנערכו בשנת 2013, דורגה פז במקום שישי ברשימת "סיעת דרום העיר". הרשימה זכתה במושב אחד במועצה והיא לא נכנסה למועצת העיר.

פעילותה ב"חזית לשחרור דרום תל אביב"

משנת 2013 פז לוקחת חלק משמעותי במאבק נגד מגוריהם של מסתננים בשכונות דרום תל אביב, במסגרת עמותת ״עוטף תחנה מרכזית״. פז מובילה את האגף המיליטנטי בעמותה, הקורא לעצמו ״החזית לשחרור דרום תל אביב״. היא מתעדת בווידאו את הנעשה בשכונות, מעשי ונדליזם תופעות של הומלסים ועבירות מין ורכוש. שפי פז מתראיינת בתקשורת, מארגנת הפגנות ותולה כרזות במטרה להגביר את מודעות הציבור לקשיים שחווים תושבי שכונות דרום תל אביב בגלל ריכוז השוהים הבלתי-חוקיים בהן. היא מוחה על השימוש במשאבים העירוניים כגינות, מבני ציבור ובתי ספר לטובת אוכלוסיות המהגרים, ומרבה להתעמת עם פעילי זכויות אדם, המסייעים למסתננים, בטענה כי הם פוגעים בזכויות האדם והאזרח של תושבי השכונות הוותיקים, תושבים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך שנזנחו על ידי הממשלה והעירייה.
הפעילות הראשונה שהובילה פז, הייתה נגד טקסי אבלות שהתקיימו בגינה הציבורית בשכונה.
פז הייתה מצביעת מפלגת מרצ עשרות שנים, אך בעקבות העימותים הרבים עם אנשי שמאל הפוליטי הישראלי, היא מעידה כי שינתה את דעותיה הפוליטיות. פז התפקדה לליכוד ומעידה על עצמה כמי שרותמת את העבר השמאלני שלה לטובת המאבק הנוכחי שהיא מובילה. לדבריה ״יש קבוצה הולכת וגדלה של שמאלנים לשעבר שמביאים רוח חדשה לימין. יכול להיות שנבנה פה גרעין של ימין חדש, שיחזיר לתודעה את הימין החילוני”.
החל מאוגוסט 2017 עמדה פז בראש הפגנות המחאה השבועיות כנגד נשיאת בית המשפט העליון לשעבר, מרים נאור, מול ביתה בשכונת רחביה שבירושלים, ומול בית נשיאת העליון הנוכחית אסתר חיות בשכונת צהלה בצפון תל אביב. בנובמבר 2017 נעצרה פז פעמיים במהלך הפגנות שהובילה מול ביתה של נשיאת בית המשפט העליון. לדברי פז, בעולם אידיאלי היא בעד ביטול גבולות, לאומים ודתות, אך לדבריה "זה בלתי אפשרי, צריך לשרוד, ואני ציונית במובן הבסיסי של המילה. חייבים מדינה משלנו וברגע שלא תהיה, זה נגמר. יש פה מיעוטים, אז שנייצר עוד?".
באוקטובר 2017 גייסה פז כ-500 אלף ש"ח בקמפיין מימון המונים לצורך הפעילות כנגד מסתננים.
פז נבחרה על ידי מגזין פורבס כאחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל לשנת 2018.
מנובמבר 2017 עד דצמבר 2018 נעצרה שפי פז תשע פעמים על ידי שוטרים בתל אביב במהלך פעולות מחאה, כמו הפגנות, חסימת כבישים, ריסוס גרפיטי ופיצוץ כנסים. ב-24 בדצמבר באותה שנה, בעקבות סירובה לחתום על תנאים מגבילים לשם שחרורה על ידי שופט מעצרים, זומנה לדיון בבית המשפט המחוזי. השופטת שרית זמיר קבעה שאין להשתמש בשחרור בתנאים מגבילים לצורך דיכוי הפגנות.
במרץ 2019, כחודש לפני הבחירות, חשפה פז באתר ynet את המגעים שניהלו עימה משרד ראש הממשלה ומנכ"ל רשות ההגירה, במטרה לשכנע אותה לקבל את מתווה האו"ם המשופר, וסיפרה איך הצליחה למנוע בשנית את אישורו של המתווה. החשיפה כללה הדלפת שיחות והקלטות, שלטענתה נעשו מתוך חשש שהמתווה יאושר מיד לאחר הבחירות. בספטמבר 2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, חתמה "החזית לשחרור דרום תל אביב" הסכם עם רשימת ימינה, שלפיו הרשימה תתחייב לשנות את חוק הכניסה לישראל, כך שתיחסם אפשרות של מתן מעמד למסתננים ולשוהים בלתי חוקיים שלא מכוח החלטה מפורשת של הממשלה או של בית המשפט לעניינים מנהליים.
ב-15 בספטמבר 2019 ריססה, יחד עם אם שבתה נרצחה בפיגוע, כתובות גרפיטי בכניסה לשגרירות האיחוד האירופי ברמת גן, כמחאה לדבריה כנגד התערבותו של האיחוד בענייניה הפנימיים של ישראל. הכתובות קראו "German money kill Jews" ו-"EU GET OUT". ההשחתה גונתה על ידי שר החוץ ישראל כץ.

חיים אישיים

מגיל 29 מנהלת זוגיות עם בת-זוגה טלי. השתיים הסדירו אפוטרופסות משותפת על בנן, שאותו טלי ילדה. בגיל 38 חלתה שפי בלימפומת הודג'קין והבריאה. בגיל 65 חלתה בשנית בסרטן השד ועברה כריתת שד מלאה.