גולן טלקום

הקמה

החברה הוקמה על ידי מיכאל גולן, איש עסקים שעלה לישראל מצרפת בשנת 2007, ושותפים לו איל התקשורת הצרפתי קסבייה ניאל והאחים הצרפתים-יהודים פטריק וג'רארד פריינטה (Pariente), מייסדי רשת האופנה "נאף נאף". החברה השיקה את שירותיה במאי 2012, תחת הסיסמה "מספיק להיות פראיירים", כאשר המודל העסקי שלה מבוסס בעיקרו על תמחור חודשי נמוך וקבוע במקום תמחור לפי דקות שיחה. המודל פותח ויושם קודם לכן בתחום הטלפונים הקוויים בצרפת על ידי ניאל. החברה שהקים ניאל, Iliad בעלת המותג FREE, הציעה שירותי טלפון קווי תמורת 50 אחוז מהמחיר המקובל בשוק, הפכה לאבן דרך בתעשיית התקשורת במדינה וגרמה ליתר החברות להתיישר על פיה. ניאל הציע לגולן לגשת למכרז, במהלך עבודתם המשותפת בהבראת העיתון הצרפתי "לה מונד", הנמצא בשליטתו של ניאל.

מכרז

הקבוצה התמודדה בפברואר 2011 במכרז על קבלת רישיון להיות מפעילה סלולרית חדשה בישראל, שעליו הודיע שר התקשורת משה כחלון בספטמבר 2010. הקבוצה לא הצליחה לזכות ברישיון במהלך המכרז, אולם, לאחר שהקבוצות "מרתון" של חזי בצלאל ו"סלקט" של מייקל גלפנד כשלו בהעמדת הערבויות שאליהן התחייבו במכרז, הייתה "גולן טלקום" הבאה בתור. היא הצליחה להעמיד את הערבות אליה התחייבה ביולי 2011, והחלה להקים את הרשת שלה.
לפני המכרז, בינואר 2011, הוגשה נגד קבוצת "גולן טלקום" תביעה על ידי חברת "מירס", בבעלותו של פטריק דרהי, שביקשה להוציא צו מניעה למניעת השתתפותם של מיכאל גולן ואורן מוסט, נשיא "גולן טלקום", במכרז התדרים הסלולריים. העילה לתביעה הייתה כי גולן שימש בעבר יועץ למנכ"ל "הוט" והיה מעורב עם מוסט בענייני "מירס". בפברואר 2011 נדחתה התביעה בבית המשפט.

השקה

השקת שירותי החברה בחודש מאי 2012 הייתה הגורם המשמעותי ביותר בתהליך של הורדת מחירים דרמטית שהתחוללה בשוק התקשורת הסלולרית בישראל. החברה הציגה את המבצעים הזולים ביותר בשוק וחייבה את מתחריה ליישר קו. בשל כך, זכתה לעיתים קרובות ליחס מקל משרי התקשורת באשר להתחיבויותיה להשקעה ברשת עצמאית, מה שאפשר לה לשמור על מחירים נמוכים במיוחד ולעיתים לא ריאליים.
החברה היא המפעילה החמישית שנכנסה לשוק התקשורת הסלולרית בישראל, לאחר שפלאפון, סלקום, פרטנר תקשורת ומירס כבר פעלו בו מספר שנים. החברה קיבלה את הקידומת 058.
נשיא החברה היה אורן מוסט, ממקימי רשת סלקום. מיכאל גולן היה בעל השליטה בקבוצה, והחזיק ב-50% מהמניות שלה.

מכירת החברה

בשנת 2015 פירקה החברה בניגוד לתנאי הרישיון את האנטנות שהתקינה והחלה לפעול כמפעילה וירטואלית העושה שימוש בתשתיות של חברת סלקום. צעד זה והעובדה שהחברה לא הצליחה לאשר את הסכם איחוד הרשתות עם סלקום מול משרד התקשורת, העמידו בסימן שאלה את המשך פעילותה של החברה, ובאוגוסט 2015 הודיעה החברה שהיא עומדת למכירה. בנובמבר 2015 הודיעה סלקום שהיא מעוניינת לרכוש את החברה תמורת 1.17 מיליארד שקלים חדשים, ותישא בכל חובותיה כלפי הלקוחות. ב-12 באפריל 2016 רשות ההגבלים העסקיים דחתה רשמית את עסקת המיזוג בין החברות בטענה לכך שהמיזוג יפגע בתחרות ויוביל לעליית מחירים. משמעות הדחייה של המיזוג היא שגולן טלקום תצטרך להגיע להסכם חדש על איחוד רשתות עם אחת מחברות הסלולר הקיימות, לשנות את רישיונה לחברה וירטואלית, למצוא רוכש חדש או ללכת לפשיטת רגל בבית המשפט.
ב-9 ביוני 2016 פורסם כי גולן טלקום חתמה על הסכם עם חברת הוט מובייל לפיו תשלם כ-150 מיליון שקלים בשנה עבור אירוח ברשת הוט מובייל שלה הסכם נדידה עם חברת פרטנר. בנוסף, לפי הדיווח של הוט מובייל לבורסה, הוט מובייל תסייע לגולן באמצעות התקשרות עם חברה בבעלות של בעל השליטה שלה פטריק דרהי במתן קו אשראי לתשלום החוב שלה לסלקום העומד על 600 מיליון שקלים. משמעות המהלך הייתה שגולן טלקום תוכל להמשיך להתקיים כחברה עצמאית ולא תיגרר לפשיטת רגל, אף כי המהלך מנוגד לתנאי הרישיון של גולן שכן בכך היא הופכת למפעיל וירטואלי (mvno). סלקום הופתעה מהדיווחים על חתימת ההסכם של גולן עם הוט מובייל תוך כדי המשא והמתן עמה על המשך שיתוף הפעולה ביניהן. לפי הסכם הנדידה בין גולן לסלקום היא רוכשת שירותי נדידה בבלעדיות בתמורה להנחות כספיות, ולכן סלקום הייתה צפויה כעת לדרוש ממנה את תשלום החוב באופן מיידי בתוספת החזר הנחות לפי ההסכם ביניהן שמגיע לכ-300 מיליון ש"ח נוספים.
המהלך של גולן טלקום לא אושר על ידי משרד התקשורת. בנובמבר 2016 הגישה סלקום בקשה לפירוק החברה בשל החובות הנאמדים ביותר מ-600 מיליון ש"ח.
בינואר 2017 נחתם הסכם לרכישת גולן טלקום על ידי חברת אלקטרה צריכה תמורת 350 מיליון ש"ח. באפריל 2017 הושלמה הרכישה.

שירות וטכנולוגיה

עד למכירתה לחברת אלקטרה צריכה, גולן טלקום ניהלה את כל פעילותה באמצעות אתר האינטרנט, ומוקד שירות לקוחות טלפוני עם כ–200 נציגים. בנוסף, החברה שיתפה פעולה עם רשת באג (BUG) ורשת בסט מובייל, דרכן יכולים הלקוחות לרכוש קווים ולקבל שירות.
לאחר המכירה לחברת אלקטרה, הקימה החברה דוכני שירות ומכירה עצמאיים ברחבי ישראל כולל מכירת מכשירים סלולריים ובנוסף הקימה נקודות שירות ומכירה בחנויות שקם אלקטריק ומחסני חשמל של אלקטרה.
בתנאי המכרז חויבה גולן טלקום לבנות תשתית עצמאית של אתרי קליטה סלולריים בכל רחבי ישראל בתוך 7 שנים, ולהגיע לפריסה של 40% ממדינת ישראל בסוף 2014. עד לאוקטובר 2013 הציבה החברה כ-700 אנטנות סלולריות בטכנולוגיית HSPA+ בתדר UMTS 2100 Mhz, רובן במרכז הארץ, ולכיסוי שאר הרשת השתמשה בתשתית של חברת סלקום ושל חברת פרטנר. עם זאת, באמצע שנת 2014 חתמה גולן טלקום על הסכם לרשת משותפת מלאה עם סלקום למשך כ-6 שנים, והחלה בהדרגה להסיר את האנטנות שכבר התקינה. בחודש מאי 2015 ירד מספר האנטנות הפעילות ל־95. מהלך זה חסך לגולן טלקום את ההשקעה ברשת עצמאית בעלות עשרות מיליוני שקלים, אך נגד את תנאי הרישיון ובשל כך סירב משרד התקשורת לאשר את הסכם השותפות עם סלקום.
בעקבות הסירוב הודיעה גולן טלקום כי היא בוחנת אפשרות לצאת משוק הסלולר, הודעה שנתפסה על ידי משקיפים כצעד שנועד ללחוץ על משרד התקשורת שיחשוש מפגיעה בחברה שמילאה תפקיד משמעותי בהוזלת מחירי הסלולר בישראל. בחברה טענו כי הם עומדים בתנאי הרישיון וכי אינם מבינים מדוע משרד התקשורת צריך להתערב בהסכם בין שני צדדים מסחריים.

תוכניות החברה כפי שפורסמו

במהלך 2015 פורסם שבכוונת החברה לשווק שירותי טלוויזיה, אינטרנט וטלפוניה על בסיס תשתית בזק
ובהמשך על כוונה לספק שירותים דרך מיזם הסיבים של חברת Unlimited.