נווה יעקב

גאוגרפיה

השכונה תוחמת את תחום שיפוטה הצפוני ביותר של ירושלים, צפונית לפסגת זאב ודרומית-מזרחית לכפר א-ראם ודאחיית אל בריד (שכונת הדואר) שבשטחי הרשות הפלסטינית. בין השכונה לבין א-ראם מפרידים נחל פרת ועוטף ירושלים, אשר חובק את השכונה ממזרח. מזרחית לנווה יעקב שוכנת השכונה החרדית הוותיקה קריית קמניץ, אשר מהווה באופן רשמי חלק בלתי נפרד מנווה יעקב. מערבית לשכונה שוכנת דרך עוזי נרקיס המהווה חלק מכביש 60 ודרך גישה עיקרית לשכונה, וכן שיכוני נוסייבה. בסמוך לשכונה שוכן מחנה "מצודת נחמיה" (קודם "מצודת כפיר") ובה מפקדת פיקוד מרכז. נווה יעקב שוכנת בגבהים 590 - 750 מטר מעל גובה פני הים.

היסטוריה

המושבה נווה יעקב הוקמה בקיץ תרפ"ד (1924) ונקראה בראשיתה "כפר עברי" או "הכפר העברי", על ידי אנשי תנועת המזרחי הצעיר אשר התאגדו תחת אגודת "נחלת בית". בין ראשי התנועה ומייסדי השכונה נמנו הרב יצחק אביגדור אורנשטיין, שאף התגורר בשכונה עד ת"ש (1940), הרב יצחק יעקב וכטפויגל, ראש ישיבת מאה שערים, דב נתן ברינקר ואברהם לבל, חבר הנהלה ומזכיר האגודה, אשר רכש לטובת האגודה את קרקעות הכפר בשבת על פי היתר מיוחד. לאחר תקופה קצרה שונה שמה ל"כפר העברי - נווה יעקב", על שמו של מייסד תנועת המזרחי בציונות הדתית, הרב יצחק יעקב ריינס.
עד לפרוץ מאורעות תרפ"ט התגוררו במושבה מעל למאה תושבים, ובמקום עמדו כעשרים מבנים, כאשר תושבי המקום התפרנסו בעיקר מגידול בקר ואספקת חלב לעיר ירושלים. עם פרוץ המאורעות, בעקבות התגברות ההתקפות מצד השכנים הערבים כנגד היישוב המבודד, התמעט מספר התושבים, ועם פרוץ מלחמת העצמאות פונה היישוב. עם השתלטות הלגיון הערבי על המקום, הוחרבו בתי המושבה ובמקום הוקם מחנה צבאי. כיום, רחוב בשם "כפר עברי" בשכונה נושא את זכר המושבה שנחרבה.

ממושבה לשכונה

בשנת 1970, לאחר מלחמת ששת הימים, הוקמה נווה יעקב כשכונה של ירושלים במסגרת בניית שכונות הטבעת. בעבר נחשבה לשכונה איכותית בירושלים, אך מאז תחילת שנות ה-90 חל שינוי לרעה במצבה הסוציו-אקונומי של השכונה. בין הגורמים למצב זה הוא השינוי במבנה הדמוגרפי של השכונה: גל העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים וכן גל העלייה מאתיופיה, הביאו לשכונה עולים רבים, שמצבם הכלכלי רעוע.

נווה יעקב מזרח

נווה יעקב מזרח הוא אזור חדש בנווה יעקב שהוקם בתחילת שנות ה-90 עבור הציבור החרדי. הבנייה החדשה מוקמה ליד קריית קמניץ. בשכונה יש תלמודי תורה, בית ספר בית יעקב, ישיבות, כוללים, בתי כנסת ובתי מדרש, כבכל שכונה חרדית. בנוסף, בעבר פעל גם "קו מהדרין" שקישר את השכונה לשאר השכונות החרדיות. רב הקהילה החרדית בשכונה הוא הרב צבי ובר.

השכונה בשנות ה-2000

השכונה נחשבה לשכונה מתפתחת, שרוב אוכלוסייתה במצב סוציו-אקונומי בינוני. בשל התפתחות האזור החרדי, והביקוש הגובר בקרב הציבור החרדי לדירות בירושלים, נמצאה השכונה במגמת התחרדות וזוגות חרדים צעירים רבים עברו לגור בה, גם מעבר לגבולות נווה יעקב מזרח. יש לציין שרוב החרדים שגרים בשכונה שייכים למגזר הליטאי, ומעט החסידים שגרים בה נוטשים את השכונה, עקב מחסור בחיי קהילה חסידיים ומוסדות חינוך, עם זאת, אזוריה המערביים של השכונה לא השתנו משמעותית. בשנים האחרונות עברו להתגורר בנווה יעקב גם מאות ערבים.
בשנת 2000 נחנכה בשכונה שמורת פרחי בר על שטח של כ-20 דונם. בשמורה 55 זני צמחים.
צביון השכונה הולך ונעשה חרדי, ובבחירות לעיריית ירושלים 2013 הצביעו קרוב ל-80 אחוזים מתושבי השכונה ליהדות התורה, בני תורה או ש"ס.

מוסדות תורה וחסד

בשכונה בתי כנסת רבים, בית כנסת אחד ייחודי עקב הסיפור שאירע בחניכתו, הוא "בית ציון ואוהל איתן" - בית הכנסת נוסד ביום חמישי בלילה, בכ"ה בתמוז ה'תשל"ה. למחרת בבוקר אירע פיגוע מקרר התופת בכיכר ציון. בעקבות הפיגוע החליטו מייסדי בית הכנסת לקרוא את שמו של בית הכנסת על שמם של הנרצחים בפיגוע. לאחר מכן נקרא בית הכנסת גם על שמם של שלוש בנות שירות שנהרגו ממוקש ברמת הגולן, מכיוון שאחת משלוש ההרוגות, יונה סובר, הייתה בתו של אחד ממייסדי בית הכנסת, פינחס סובר ז"ל. בתחילת דרכו בית הכנסת שכן במקלט, אך בעזרתו של אפרים שילה הושג מימון לבניית בית הכנסת. בזכות פועלו הונצח אפרים שילה בבית הכנסת.
כמו כן בנוה יעקב תלמודי תורה רבים, הבולטים מביניהם הם ת"ת קהילת קמניץ הוותיקה, ת"ת תורת העמק, ות"ת נפש החיים, תלמוד תורה מנחת חינוך בנשאיות הראי"ה סואלבציק שליט"א ראש ישיבת בריסק, בשנת 2019 עקב רבוי התלמידים בשכונה הוקם על ידי קבוצת אברכים תלמוד תורה תורה וחסד.
בשכונה קימים ארגוני חסד שהגדול שבהם הוא קופת השכונה "פותח את ידך" שעומדת תחת פיקוחם של רבני השכונה ובראשם הרב שמעון זיבלד רב בית המדרש יוסף חיים.

חינוך וספורט

בשכונה פעלו מאז הקמתה שני בתי ספר: ממלכתי וממלכתי דתי (ע"ש ברנדט). בהמשך הוקם בית ספר ממלכתי נוסף - ממלכתי ב', שעם הזמן התאחד עם ממלכתי א' והפך לבית הספר הממלכתי המאוחד. במשך מספר שנים הייתה קיימת בשכונה גם חטיבת ביניים. לקראת סוף שנות ה-70 הוקם בית ספר בשם בית יעקב, שהוא סניף של רשת בית יעקב, שפנה לבנות האוכלוסייה החרדית.ובשנות התשעים הוקם בית הספר הצנע לכת.ובשנת 2017 הוקם בית ספר פרטי על טהרת הקודש הולך בשיטתו של הרב שמואל אוירבעך זצ"ל. עם התפתחותה של נווה יעקב מזרח נוסף בית ספר חרדי לבנות ועוד כעשרה תלמודי תורה חרדיים. בתחילת שנות ה-90 הוקמה גם אולפנא חרדית-לאומית לבנות בשם בית שולמית ולאחר שנים מעטות העתיקה את מושבה לשכונת רמות. בשנת 2014 עברה לשכונה הישיבה התיכונית שפע-מקור חיים מיסודו של הרב עדין אבן ישראל שטיינזלץ, ובה חטיבת ביניים ותיכון. הישיבה מושכת אליה תלמידים מהציבור הדתי לאומי בשכונה.
בשכונה קיימת ספריית נווה יעקב על שם ברנהרד במתחם המנהל הקהילתי, וספריית תרבות תורנית בבית הספר בית יעקב. מתחם המנהל הקהילתי, כולל גם מרכז ספורט, בו מצויים בריכת שחייה באורך 25 מטר, אולם ספורט המיועד בעיקר למשחקי כדורסל, מכון כושר, מגרשי טניס, מגרש סקווש, ושני מגרשי כדורגל.
בשכונה קיים סניף ותיק של תנועת בני עקיבא, וסניפים של תנועות נוער חרדיות. בשנים האחרונות פועל בשכונה סניף "המחדשים" של תנועת הנוער העובד והלומד.