שדרות הרצל

רקע היסטורי

כשלושה שבועות לאחר הכרזת העצמאות, החליטה עיריית ירושלים להחליף את שמו של רחוב יפו  ולקרוא לו "רחוב הרצל". תושבי ירושלים סירבו לקבל את השינוי ושם הרחוב הוחזר לקדמותו.  בשנת 1949 הועלו עצמות הרצל לישראל והובאו לקבורה בפסגה בדרום-מערבה של ירושלים, שעד אותו זמן הייתה חשופה וידועה בשם "גֶ'בֶּל אֶ-שּׂרְפֶה". בנובמבר 1951 החליטה ועדת השמות הממשלתית לקרוא לבית העלמין החדש הר הרצל ולרחוב המוביל אליו קראו שדרות הרצל.

צומת הכניסה לירושלים

רחוב שדרות הרצל מתחיל בצומת הסמוך לכניסה המערבית, בסמוך לשכונת קריית משה, בכניסה הראשית לירושלים. צומת זה מנקז את התנועה אל תוך העיר כאשר ציר שדרות הרצל מוביל את התנועה הזורמת לשכונות בדרום מערב העיר. מתחת לצומת עוברת מנהרה של שדרות בגין ומעליו עובר גשר המיתרים עליו עובר הקו האדום של הרכבת הקלה. הרחוב ממשיך בשכונת בית הכרם, ועולה לשכונת בית וגן.

בית חינוך עיוורים

ב"פינה" הצפונית של השכונה, צופה על שדרות הרצל עומד "בית החינוך לעיוורים", בניין מסיבי בעל נוכחות. בשנת 1932 נחנך בניין המוסד, שהכניסה אליו היא מרחוב הרב צבי יהודה 6. הבניין תוכנן על ידי האדריכל הבריטי טגארט באופן שיקל על העיוורים את ההתמצאות בו. באמצע שנות השישים התרחב המוסד ונבנו האגפים החדשים מצפון לבניין המקורי, לצד רחוב דגל ראובן של היום. המוסד מכשיר ילדים ונערים עיוורים להשתלבות בחברה ומפתח אצלם יכולות למידה ויצירה. זהו אחד המוסדות הוותיקים ביותר בשכונה.

שיכון המקשר

שיכון "המקשר א" הוקם ב-1937 (תרצ"ז) על ידי חברי קואופרטיב הנהגים של חברת "המקשר" בקרבת שכונת קריית משה, בין הרחובות: שד' הרצל, משה פיק, קריית משה (היום נחשבת כחלק משכונת קריית משה). לצורך הבנייה נערכה תחרות בין ארכיטקטים לתכנון עשרה בניינים על שטח מצומצם של שישה דונמים, כשהתנאים שנדרשו היו: יצירת ציר אורך כשהבתים משני צדיו, עם שטח ירוק.
השיכון שנבנה היה של בתים מבטון בני שתי קומות, בכל קומה שתי דירות בנות שלושה חדרים, ס"ה 40 דירות. הדירות נבנו על ידי חברה שלימים תיקרא סולל בונה. מחיר כל דירה 25.000 לירות א"י. מאחר שהשיכון אכלס רק מחצית מחברי "המקשר" באותה תקופה, נקנה מאוחר יותר שטח נוסף - מאחורי מוסך "המקשר" שמעברו המזרחי של שד' הרצל של היום. השיכון השני - "המקשר ב" -נבנה ב-1945 והיו בו 53 דירות. שיכון זה נהרס עם בניית כביש בגין.
שיכון "המקשר א" מיועד להריסה כחלק מתוכנית ציפוף בינוי של עיריית ירושלים.
 במסגרת התוכנית ייהרסו 15 מבנים במתחם ובמקום יוקמו בחזית הפונה לשדרות הרצל 2 מגדלים בגובה 25 קומות עם 660 דירות וגינה ציבורית מאחוריהם.

מוסך המקשר

בצידם השני של שדרות הרצל, מול שכונת קריית משה ומתחת לבנייני האומה הקים קואופרטיב המקשר מוסך לתחזוקת האוטובוסים שבבעלותו. מוסך זה שהשתרע על גבי שטח נרחב כלל מספר סככות לשטיפה סיכה ותיקונים לצד עמדת תדלוק אוטובוסים וכן מגרש חניה גדול ממדים המכיל כיום כ-150 אוטובוסים.
מוסך זה הועבר לקואופרטיב אגד משהתמזגו שני הקואופרטיבים אחד בשני בשנת 1967. עם הזמן צומצם שטח המוסך לטובת פרויקטים שונים בתחום הבניין. לאורך שדרות הרצל בין מתחם אגד וכביש בגין הוקמה רצועת מלונות. במסגרת תוכנית הפיתוח של רובע הכניסה לעיר, מיועד לקום במתחם אגד מקבץ של 5 מגדלים בגובה 35 קומות סביב לכיכר ציבורית בשם "כיכר האומה" ולצידם מבנים נמוכים יותר. בתחילת 2017 ביקשה עיריית ירושלים להפקיע את השטח ששטחו כ-18 דונמים לקראת מימוש תוכניות הבנייה וכן להפנות את אגד למספר מגרשי חנייה חלופיים, בהם אחד שנועד לקום לא הרחק משם, בשולי גן סאקר בשטח מגרשי הספורט הגובל בפרויקט המגורים "משכנות האומה" ואחר לצד מסוף אגד המתוכנן לקום סמוך להר חוצבים וכביש גולדה מאיר.

"שדרת המלונות"

בין הרחובות שדרות יצחק רבין ושדרות וולפסון המתחברים לשדרות הרצל ורחוב זאב וילנאי המקביל, הוקמו מספר מלונות: "רמדה ירושלים", "פרימה פארק" ו"גני ירושלים" המכילים מאות חדרים ומהווים חלק ממקבץ המלונות סמוך לכניסה לעיר. בשנים הבאות אמורים להיבנות מלונות נוספים בשדרות הרצל גם מצפון לשדרות רבין ולאורך שדרות שז"ר במסגרת תוכנית הבינוי סביב "כיכר האומה" ו"בנייני האומה" כשהתוספת המתוכננת היא עד 2000 חדרי מלון חדשים ברצועת המלונות המורחבת.

כיכר האפט

בצומת הרחובות: "החלוץ" פינת שדרות הרצל.

בית המדרש למורים

על שדרות הרצל צופה המבנה המפואר של המכללה לחינוך ע"ש דוד ילין, אחת המכללות הראשונות למורים בארץ ישראל. שמה המקורי של המכללה הוא "בית המדרש למורים העברי". המכללה מוכרת גם בשמה "סמינר למורים" והיום שמה המקובל הוא "מכללת דוד ילין".

כיכר מיליקובסקי (מחלף הרב עובדיה יוסף)

באזור כיכר מיליקובסקי מימול בית החולים שערי צדק עתיד להבנות מחלף שיתחבר אל כביש דרך עובדיה יוסף.

בנין יד שרה

ממול למרכז הרפואי שערי צדק עומד בנין ההנהלה ומרכז מבקרים של ארגון יד שרה. הבולט בגרם מדרגות החירום ממתכת שעוצב ביד אומן על ידי יובל רימון.
יד שרה היא אגודת מתנדבים גדולה הפועלת בישראל ומעניקה מגוון שירותים לטיפולי בית לסיפוק צרכים המיוחדים של הפרט המתמודד עם קשיים תפקודיים. האגודה זכתה בפרס ישראל (שנת תשנ"ד – 1994).

קבר הרצל

כניסה נפרדת, הניצבת על מגרש חניה ורחבת כניסה  הנושקות אף הם לשדרות הרצל, מובילה אל אחוזת הקבר של חוזה המדינה בנימין זאב הרצל.
הוועדה שמונתה לבחירת המקום, והייתה משותפת לממשלת ישראל ולהסתדרות הציונית, התלבטה באשר למקום בו ייקבר הרצל. הוועדה, שלא הייתה מעוניינת לקבור את הרצל בבית קברות קיים, אלא ליצור אתר חדש בעל משמעות סמלית לתקומת המדינה אותה חזה, בחרה בירושלים כמקום קבורתו וזאת לא רק עקב היותה הבירה, אלא גם לצורך הדגשת ריבונותה של ישראל על העיר. מבין החלופות נבחרה פסגה חשופה באזור שכונת בית וגן במערב ירושלים, שכונתה עד אותה תקופה בשמה הערבי "אלשראפה" ("הנשקפת").
בכניסה לאתר קברו של הרצל ניצב מוזיאון הרצל, ובו תצוגה על חייו ופועלו, כולל שחזור חדר עבודתו בווינה על רהיטיו המקוריים.