google/wiki40b huggingface dataset:
ליאור רפאלוב

קריירה

בשנת 1998 החל רפאלוב לשחק במחלקות הנוער של מכבי חיפה. בעונת 2002/2003 עלה מקבוצת נערים א' לקבוצת הנוער, שם כבש שער כבר במשחקו הראשון מול קבוצת נווה יוסף. בעונת 2003/2004 כבש 7 שערים בקבוצת הנוער של המועדון, הוביל אותה לאליפות ואף זכה בתואר הכדורגלן המצטיין של העונה בליגת העל לנוער.
בהמשך השתלב רפאלוב בסגל הקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה, ואת שערו הראשון בקריירה כבש בעונת 2005/2006 בפנדל בניצחון 6–0 על הפועל נצרת עילית. את עונת 2006/2007 החל רפאלוב כשחקן מחליף ותחילה לא נכלל בסגל הקבוצה במספר משחקים, עד פציעתו של הקשר האחורי חאבייר דירסאו שהעלתה אותו להרכב. רפאלוב שיחק בתיקו 1–1 מול ליבורנו במסגרת גביע אופ"א, משחק שזיכה אותו בציון 7.5 בעיתוני איטליה, ואת שערו היחיד בליגה בעונה זו כבש בניצחון 4–0 על הפועל תל אביב. בעונת 2007/2008 כבש שלושה שערי ליגה. בעונת 2008/2009 כבש תשעה שערים, כולל שער בבעיטת יעף מול הכח עמידר רמת גן. כמו כן כבש את השער האחרון של מכבי חיפה לעונה זו, מול בית"ר ירושלים, ובתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות.
בעונת 2009/2010 כבש רפאלוב שבעה שערים, אך הקבוצה סיימה את העונה במקום השני אחרי הפועל תל אביב. בעונת 2010/2011, בה זכתה מכבי חיפה באליפות, הצטיין רפאלוב וכבש 11 שערים, ואף נבחר לכדורגלן העונה בישראל מטעם עיתון מעריב.
בקיץ 2011 חתם רפאלוב בקלאב ברוז' הבלגית, ששילמה תמורתו 2.5 מיליון אירו. כבר במשחקו הראשון בליגה הבלגית בישל שער, ובמשחק שאחריו כבש צמד שערים. בסך הכל כבש 6 שערי ליגה בעונתו הראשונה בבלגיה, והוסיף 5 בישולים. בעונת 2012/2013 כבש 10 שערי ליגה והוסיף 6 בישולים. בעונת 2013/2014 כבש ארבעה שערי ליגה והוסיף 14 בישולים.
ב-6 בנובמבר 2014 כבש רפאלוב שלושער במשחק נגד פ.צ. קופנהגן במסגרת הליגה האירופית. ב-22 במרץ 2015, בגמר הגביע הבלגי, כבש רפאלוב את שער הניצחון בתוספת הזמן, בנוסף לשער שבישל, וסייע לקבוצתו לזכות בגביע. בסך הכל כבש בעונה זו 18 שערים בכל המסגרות, מתוכם עשרה שערי ליגה, ונבחר לכדורגלן השנה במשאל שערך אתר ספורט בלגי.
בעונת 2015/2016 סבל מפציעות ושותף רק ב-15 משחקי ליגה, בהם הבקיע שישה שערים, ובסופה זכה עם קלאב ברוז' באליפות. ב-23 ביולי 2016 זכה עם קבוצתו קלאב ברוז' בסופר קאפ הבלגי, ובליגה כבש שני שערים בעונת 2016/2017. בתום העונה האריך את חוזהו בקבוצה עד 2019, ובעונת 2017/2018 כבש שני שערים וזכה עם הקבוצה באליפות נוספת. בסך הכל שיחק רפאלוב שבע שנים בקלאב ברוז', ובמדיה כבש 40 שערים בליגה הבלגית.
ב-30 באוגוסט 2018 חתם רפאלוב בקבוצת רויאל אנטוורפן. כעבור שלושה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול אנדרלכט. במשחקו השני בקבוצה פתח בהרכב ובדקה השביעית כבש את השער הראשון בניצחון 5–1 על זולטה ורכם. בסך הכל ערך 34 הופעות ליגה בעונתו הראשונה במועדון, בהן כבש עשרה שערים.

נבחרת ישראל

רפאלוב שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל, ובמדי הנבחרת הצעירה ערך 17 הופעות וכבש ארבעה שערים. ב-22 באוגוסט 2007 ערך רפאלוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת בלארוס. ב-27 במאי 2010 כבש את שערו הראשון במדי הנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת אורוגוואי. רפאלוב היה שחקן סגל קבוע במשחקי מוקדמות יורו 2012, מוקדמות מונדיאל 2014, מוקדמות יורו 2016 ומוקדמות מונדיאל 2018.

חיים אישיים

רפאלוב נולד באור עקיבא למשפחה ממוצא קווקזי. הוריו עלו לישראל מהעיר דרבנט שבדאגסטן זמן קצר לפני שהוא נולד. אחד מחברי ילדותו הוא הכדורגלן ערן לוי שגדל איתו באור עקיבא ובמחלקת הנוער של מכבי חיפה.
בשנת 2012 נישא לגל אביב.
טלה בר

טלה בר (נולדה ב-1934) היא חוקרת, סופרת, משוררת ומתרגמת ישראלית.

ביוגרפיה

טלה בר נולדה בקיבוץ עין חרוד.
למדה בלשנות הודו-אירופית באוניברסיטה העברית בירושלים, וכן למדה לשון וספרות עברית לתואר ראשון ושני באוניברסיטת לונדון, ולשון וספרות אנגלית בקולג' וסלי באוניברסיטת אוקספורד.
טלה בר תרגמה כ-20 ספרים מהספרות האנגלית הקלאסית לעברית, ובהם אהבה וגאווה, שהוא תרגום לרומן Pride and Prejudice מאת הסופרת הבריטית ג'יין אוסטן. עוד תרגמה מכתביהם של ד.ה. לורנס, ג'ון גולסוורתי, הנרי ג'יימס, אדגר אלן פו, אוסקר ויילד, והאחיות שרלוט ואמילי ברונטה.
הוציאה ספרי פרוזה בעברית וכן כתבה מאמרים בכתבי העת "קשת" ו"דבר לילדים", במגזין האינטרנט "האייל הקורא", ב"במעריב ברשת" ובאתר "ויקה-ישראל". כותבת גם סיפורים ומאמרים באנגלית, שפורסמו בכתבי-עת שונים, באינטרנט ובדפוס.
כתבה מאמרים, שרוכזו לאחר מכן בספר "אלתו של עגנון - מוטיבים פגאניים ביצירתו", וכן ערכה מחקר ספרותי ומיתולוגי על טריסטן ואיזולדה אשר התפרסם כספר. עוד פורסמו באינטרנט ספריה האלקטרוניים "גאיה" וארץ-גן", וכן ספר אגדות לילדים בשם "הנסיכה לכלוכית".
בין ספריה בעברית - 'מיכל - בת המלך' (בהוצאת גוונים- חלונות), וכן 'אלה' ו'ונוס - אגדות למבוגרים' (שניהם בהוצאת אסטרולוג).
ספר שירים בשם "עונות" יצא בהוצאת "סער", ושירים וסיפורים נוספים מפרי עטה מתפרסמים באתר האינטרנט "במה חדשה".
אבי מסיקה

ביוגרפיה

אבי מסיקה נולד וגדל בשכונת יד אליהו בתל אביב.

תחילת דרכו

אבי מסיקה נחשף להיפ הופ רק בגיל 20, כשהתגורר משך תקופה בלונדון. הוא הלך למסיבות היפ הופ והתרשם מהאמ. סיז ומהאווירה ששררה, והחליט להתמקד בתחום כששב לארץ. הוא לימד עצמו הפקה מוזיקלית, מהתבוננות בטכנאי אולפן, ופנה לעבוד עם הרכבי היפ הופ שונים, ביניהם סאבלימינל (בפרויקט הזהירות בדרכים "לי זה לא יקרה"), כלא 6 ואחרים. בשנת 2004 שיחרר את סינגל הבכורה שלו "תני לי אהבה" שהפך למגה להיט ומיד החל להופיע באירועים ועל במות מכובדות ברחבי המדינה. באותה השנה כתב והלחין ביחד עם מאיה בוסקילה את להיטה "זה רק בינינו", שזכה להצלחה ארצית ונכלל באלבום בכורתה סיפור מכור. בשנים 2005-2006 כתב את הלהיטים "מציאות מדומה", "זה רק בינינו", "פינוקיו", "סימן שאת אוהבת", "רכבת הרים" ו"כלב זקן" "תרקדי את הלילה" מאהבת" ועוד המון להיטים שהפכו את אבי מסיקה לאחד האומנים המובילים בתחום בארץ. כמו כן יש לו שיתופי פעולה עם לא מעט ראפרים למשל איתמר אליאסי מכלא 6, שי 360 ודני דין (ראפר מצליח שקנה את פרסומו בזכות שיתופי הפעולה עם מסיקה).
בסינגל החדש "משחקת באש" אבי מסיקה משלב את מוזיקת המועדונים האוס והיפ הופ ביחד, ובכך יישר קו עם ההתרחקות של ההיפ הופ העולמי והארצי משורשיו לכיוון הפופ. בשנת 2016, שיתף פעולה עם נסרין קדרי בשיר "בינת אל סולטן" (בת הסולטן), שנכלל באלבומה השני בנאדיק.
שלמה מנדלקרן

ביוגרפיה

מנדלקרן נולד בעיירה מלינוב (Mlynov), סמוך לדובנא שבפלך ווהלין, בתחום המושב של האימפריה הרוסית. היה נכדו של הרה"ח שלמה דובנא. למד תורה בחדר, ולאחר מות אביו שמחה דוב בשנת 1862, בהיותו בן 16, עבר לדובנא, שם המשיך את לימודיו התורניים. היה בקיא בחמשת חומשי התורה וזכר דפי גמרא בעל פה.
בדובנא התקרב לחסידים ולבן רבם רבי מנחם מנדל מקוצק ולמד תורה מפי הגאון ר' צבי ראפופורט הכהן ("עזרת כהנים", "תוספת העזרא" על ה"ספרא") ואצל יצחק אליהו לנדא. אז הרבה מנדלקרן הצעיר ללמוד את התלמוד ומפרשיו בחברתו של למדן חריף אחד, ר' יהושע כהנא - אבל הוא לא הסתפק בתלמוד בלבד; הוא למד את ה"זוהר", את ה"תניא" ושאר ספרי קבלה. כבן 18 נשא אישה, ולאחר שנה נולד להם בן. ואולם, נפשו חשקה בתורה והוא ברח מאשתו האדוקה ומבנו התינוק לבית המדרש לרבנים בז'יטומיר. שם לא החזיק מעמד, ופנה אל וילנה ללמוד בבית המדרש לרבנים.
בהמשך למד מנדלקרן שפות מזרחיות באוניברסיטת סנקט פטרבורג. על עבודתו בנושא "קטעים מקבילים בתנ"ך", העוסקת בשינוי הנוסח של ספרי מלכים ודברי הימים, קיבל מדליית זהב. בשנת 1873 עקר לאודסה, שם שימש עוזר לרב ולמד תורת המשפטים. קיבל תואר דוקטור למשפטים על חיבורו בנושא תורת הירושה בתורת משה ובתלמוד.
בשנת 1880 התיישב בלייפציג, ועסק בהוראה. למד פילוסופיה בינה וקיבל תואר דוקטור לפילוסופיה.
ב-1900 ביקר בארצות הברית, ולאחר שנה שב אל לייפציג. בעת ביקורו בווינה בשנת 1902 חלה, ונפטר בבית החולים היהודי בעיר. נקבר בלייפציג בקבר אשר קנה לו בחייו. בלווייתו הייתה נוכחות דלה מאוד, והשתתפו בה אשתו והרב ד"ר משה גידמן. שום חכם עברי לא הספידו בפניו, וגם העיתונים האשכנזיים המקומיים שדיווחו על דבר מותו כתבו על כך בקיצור ובשולי גיליונותיהם. הניח טיוטה לקונקורדנציה של המדרש והתלמוד.

עבודתו

מנדלקרן היה סופר פורה בכמה שפות, ובייחוד בעברית. עבודתו הראשונה הייתה "תרועת מלך רב", שיר תהילה לצאר הרוסי אלכסנדר השני.
יצירות אחרות פרי עטו: "בת שבע" (פואמה), "עזרא הסופר" (רומן), "שיר שפת עבר" ועוד. בעבור הספר "דברי ימיה רוסיא" בשלושה כרכים קיבל מתנה מהקיסר אלכסנדר השלישי: טבעת שוהם יקרה.
כבר בצעירותו, והוא אז בן 30, החל לרקום רעיון: חיבור קונקורדנציה עברית שלמה ומקיפה. אחרי פרעות שנות ה-80 ברוסיה ("הסופות בנגב") עבר לגרמניה והשתקע בליפסיאה (לייפציג), ושם ניגש להגשמת חלום חייו.

גלריית ספרים

מספריו (לחצו על התמונה לדפדוף בספר):
סורינאם

היסטוריה

מאז שנת 1667 הייתה סורינאם מושבה הולנדית שנקראה "גיאנה ההולנדית". למרות שסוחרים הולנדים הקימו מספר מושבות באזור גיאנה לפני 1600, הולנד לא קיבלה את הריבונות על סורינאם עד סיום מלחמת הולנד-אנגליה השנייה וחתימת הסכם ברדה (Breda) ב-1667.
ב-1954 קיבלה סורינאם אוטונומיה במסגרת ממלכת ארצות השפלה, וב-1975 זכתה בעצמאות מלאה. משנת 1980 ועד לשנת 1987 שלט במדינה משטר צבאי תחת דסי באוטרזה. בשנת 1987 התקיימו בחירות דמוקרטיות למדינה ונקבעה חוקה. בשנים שלאחר מכן הלך ופחת כוחו של באוטרסה, עד שעלה לשלטון שוב בבחירות ב-19 בינואר 2010.

דגל סורינאם

דגל סורינאם מורכב משני פסים ירוקים מלמעלה ומלמטה ושני פסים לבנים דקים המפרידים בין הפסים הירוקים לפס אדום רחב במרכז הדגל. במרכז הפס האדום נמצא כוכב זהוב אשר מסמל את "העתיד הזהוב" למדינה הצעירה. הפס האדום מסמל אהבה, הפסים הירוקים מסמלים תקווה ופוריות ואילו הפסים הלבנים מסמלים שלום וצדק.

פוליטיקה

על פי חוקת 1987, סורינאם היא מדינה דמוקרטית. בסיס השלטון הוא אספה לאומית המורכבת מ-51 חברים הנבחרים מדי 5 שנים. האספה הלאומית בוחרת בנשיא ברוב של שני שלישים. אם אף אחד מהמועמדים לא משיג רוב כזה, הבחירה עוברת לאספת העם, גוף המורכב מ-340 חברים, הכוללים את חברי האספה הלאומית ונציגים אזוריים.

כלכלה

כלכלתה של סורינאם נשענת על תעשיית הבוקסיט, האחראית על למעלה מ-15% מהתמ"ג ו-70% מהכנסות הייצוא.
מוצרי ייצוא מרכזיים נוספים כוללים אורז, בננות וחסילונים. סורינאם החלה לנצל באחרונה את עתודות הנפט שברשותה.
כרבע מהאוכלוסייה עובדת במגזר החקלאי.
כלכלת סורינאם מאוד תלויה במסחר. שותפותיה העיקריות הן הולנד, ארצות הברית, קנדה ומדינות מהאיים הקריביים.

אקלים

סורינאם ממוקמת בין קווי הרוחב השני לחמישי ביחס לקו המשווה ולכן מתאפיינת במזג אוויר טרופי חם מאוד. הטמפרטורות כמעט ולא משתנות במהלך השנה. במהלך השנה יש שתי תקופות גשומות בין החודשים אפריל ואוגוסט ובין החודשים נובמבר ופברואר. התקופות היבשות הן בין החודשים אוגוסט ונובמבר ובין החודשים פברואר ואפריל.

שמורות טבע

שמורת הטבע מרכז סורינאם היא אחד מאתרי אונסק"ו הודות ליערות הגשם שבה, המאוכלסים במגוון צורות חיים. קיימים פארקים לאומיים רבים במדינה. 12% משטח המדינה מהווים פארקים לאומיים ואגמים.

ציוני דרך

גשר ז'ול ויידנבוס  הוא גשר מעל נהר סורינאם המקשר בין פרמריבו ומירזורק במחוז קומוויינה. בנייתו של הגשר הסתיימה בשנת 2000, גובהו 52 מטרים ואורכו 1504 מטרים. הגשר מקשר בין פרמריבו לקומוויינה, קישור שבעבר ניתן היה לקיים רק באמצעות מעבורת. מטרת הגשר הייתה לסייע בפיתוחו של החלק המזרחי של סורינאם. הגשר כולל שני מסלולים ואינו נגיש להולכי רגל.
קתדרלת סנט פטר וסנט פאול  היא מבנה העץ הגדול ביותר בחלקו המערבי של כדור הארץ. היא נבנתה תחילה כתיאטרון יהודי בשנת 1809 שנשרף בשנת 1820. ב-13 בינואר 1883 הוחל בבניית הקתדרלה, והיא נחנכה בשנת 1885, אולם בניית המגדלים לא נסתיימה עד לשנת 1901.

דמוגרפיה

אוכלוסיית סורינאם מנתה ב-2006 קרוב לחצי מיליון נפש, על-פי הערכת האו"ם. כ-90 אחוז מן התושבים חיים בבירה ובאזור החוף. מעל 300 אלף יוצאי סורינאם חיים בהולנד.

שפה

השפה הרשמית היא הולנדית. סורינאמית, או סרנן טונגו (Sranan Tongo), נפוצה בקרב הקריאולים. זו שפה קריאולית המבוססת על אנגלית, עם השפעות חזקות של הולנדית ושל שפות נוספות, אירופיות ואפריקאיות. כן דוברים בסורינאם בג'אוונזית, בניבים סיניים, בדיאלקט הודי מקומי, ובשפות ילידיות שונות, בהן שפת קאריב וארוואק.
סניף (דמות)

סְנִיף (בשוודית: Sniff, בפינית: Nipsu) הוא דמות ספרותית ואחת מהדמויות המרכזיות בסדרת ספרי "המומינים" מאת המאיירת והסופרת השוודית-פינית טובה ינסן.
סניף מצטרף לראשונה למומינים ולהרפתקאותיהם בספר המומינים הראשון, "משפחת המומינים והשיטפון הגדול" (1945) ונמצא ברוב ספרי המומינים.
בספר הראשון לא צוין שמו והוא תואר רק בתור יצור קטן. הוא כונה לראשונה סניף בספר "כוכב השביט מגיע לעמק המומינים (1946). סניף מתגורר בבית המומינים כאורח, בדומה למאי הקטנה. סניף חומרני ופחדן, אך נעשה נועז יותר במידה ועולה הסיכוי שהוא יתעשר או יהפוך ומפורסם.
בגרסה העברית של סדרת האנימציה "המומינים", אשר זכתה לפופולריות רבה בישראל, אסף כחולי דיבב את קולו של סניף.

אישיות

סניף צעיר משאר הדמויות המרכזיות בסדרה, והדבר בולט במיוחד בספרים המוקדמים בסדרה. רבים מן המאפיינים השליליים שלו דומים לאלה של ילד חסר התחשבות - הוא אנוכי, קמצן ובקלות יתרה תולה את האשם באחרים, אך איננו מרושע. כמו כן, סניף נוטה לפחד ביתר קלות ולעיתים רחוקות נוהג לקחת סיכונים. סניף אוהב לחקור דברים חדשים, אך מתעייף במהרה והוא תמיד הראשון בקבוצה לעזוב. הוא אגואיסט, עצלן, משתעמם בקלות ולא טורח להתמיד בדברים לאורך זמן.
סניף הוא אחת הדמויות היחידות בספרי המומינים שמתעניינות בכסף. הוא אוהב דברים יקרי ערך, ומתלהב כאשר נתקל בכאלה. חפצים נוצצים ומבריקים מלהיבים אותו במיוחד. סניף עסוק לעיתים קרובות בתכנון דרכים להתעשרות מהירה, אך בדרך כלל לא מצליח. מאוד חשובה לו בעלות על דברים – בניגוד גמור לסנופקין. הוא מאוד אנין טעם ואוהב לאכול.
אף על פי שהוא נלהב להצטרף לכל דבר שהמומינים עושים, חששו התמידי מונע ממנו לעשות כל דבר מסוכן. הוא בעל אופי נוח ולעיתים קצת פחדן.
בניגוד לרוב התושבים של עמק המומינים, סניף אינו יודע לשחות ומבועת רק מהמחשבה על מים. בשל כך נוהג להתנגד לעלות על סירתם של המומינים.

מראה

ניתן לזהות את סניף על פי אוזניו הגדולות והמחודדות, חוטמו המוארך וזנבו הארוך. הוא מזכיר עכברוש חום, קנגורו קטן או אופוסום.
שלימזל

שְלִימַזֶל הוא כינוי ביידיש לאדם חסר מזל. מקבילו הארמי הוא הביטוי "ביש-גדא", (ארמית: רע-מזל).

שימוש רב לשוני

המילה "שלימזל" היא דוגמה מובהקת לשאילת מילים מיידיש: היא נמצאת בשימוש אצל דוברי שפות שונות, וגם בקרב לא יהודים – בתצורה Shlimazl או Shlimazel באנגלית (שבה היא נחשבת כמילה ביינגליש); Slemázli בהונגרית; Schlamassel בגרמנית ועוד. 
הטיימס של לונדון הכתיר בשנת 2004 את הביטוי כשני מבין עשר המילים הנבחרות (שאינן מקור אנגלי) הקשות ביותר לתרגום ("Top ten non-English words voted hardest to translate") זאת בעקבות סקר בעל אופי מחקרי שנערך על ידי המכון הבריטי "Today Translations" (תרגומי היום), בקרב אלף בלשנים ומתורגמנים.
דוגמה מעניינת לקושי בתרגום המילה ניתן למצוא בספרו של חתן פרס נובל הסופר יצחק בשביס זינגר, "דער מזל און דער שלימזל" (יידיש: "המזל והשלימזל"), אשר תורגם בשנת 1967 לאנגלית תחת השם "Mazel and Shlimazel". בגרסה העברית, תורגם השם באמצעות שימוש במקבילה הארמית של הביטוי: "גדא וביש-גדא".

הביטוי בשימוש בספרות ובשפה

גם בספרות התורנית מצא הביטוי מקום. ר' נחמן מברסלב מביא בספרו ליקוטי מוהר"ן את המשפט הבא: "מי שהוא איש חיל ואינו ההפך (שקורין: רע-מזל, שלימזל)". הביטוי מופיע גם בספרים נוספים של ר' נחמן.
בדיחה עממית ממחישה את משמעות המונח:
מה ההבדל בין "שלומיאל" ו"שלימזל"?
– השלומיאל הוא המלצר שצלחת המרק הרותח נפלה מידו, והשלימזל הוא זה שהמרק נשפך עליו.

או בגרסה מעט שונה: 
– השלימזל הוא זה אשר עובר למטה ברחוב כשהשלומיאל מפיל עציץ מהחלון.
בנוסף נמצא הביטוי ביש-גדא בשירו של נתן אלתרמן - אליפלט, "כאשר עוד היה הוא רק ילד, כבר היה הוא ביש גדא גדול". לפי ההקשר גם שם התכוון אלתרמן לשלימזל.
ולדה אקשיברובה

ביוגרפיה

אקשיברובה, בת לאמא יהודיה, נולדה בטשקנט. בגיל 7 החלה לשחק טניס בעצת אביה, שהחל לשמש כמאמנה.
בשנת 2004 החלה את קריירת הטניס המקצועית שלה שבמהלכה זכתה בשמונה תוארי יחידים בטורנירי ITF, וב-12 תוארי זוגות.
ביולי 2008 הגיעה לדירוג השיא שלה 352 בעולם. באותה תקופה הפסיקה להתאמן תחת הדרכתו של אביה, ושיחקה במשך כ-7–8 שנים בסבב ללא מאמן אישי.
ביוני 2016 עלתה לישראל, החלה להתאמן עם קוסטה מילר, וזכתה בטורניר עכו.
באוגוסט 2017 זכתה בטורניר הפיוצ'ר באיסטנבול לאחר שניצחה במשחק הגמר 2:6, 1:6 את דנה קרמר מגרמניה.
בדצמבר 2017 זכתה באליפות ישראל בטניס כשניצחה בגמר בתוצאה 7:6, 5:4, את דניז חזניוק שפרשה כאשר לאקשיברובה הייתה נקודת משחק. היא גם זכתה באליפות ישראל בזוגות יחד עם מאיה טחן לאחר ניצחון בגמר על שון לוצקי וניקול נדל 3:6, 3:6.
בדצמבר 2018 היא הפסידה לחזניוק (שלבסוף זכתה באליפות) בחצי גמר אליפות ישראל בטניס בשלוש מערכות.
אקשיברובה שיחקה בנבחרת אוזבקיסטן  בגביע הפדרציה, ובנובמבר 2017 אושרה בקשתה לייצג את ישראל במסגרת נבחרת גביע הפדרציה של ישראל.
גאבור הולמאי

קריירה

הולמאי החל את הקריירה בקבוצת וידאוטון, מעיר הולדתו סקשפהרוואר, ובשנת 1991 עבר לבודפשט הונבד. לאחר שנתיים בהונבד, בהם זכה עם הקבוצה באליפות ונחשב לאחד הקשרים הטובים בליגת העל ההונגרית, עבר לבירסחוט הבלגית. בשנת 1996 חזר להונגריה ושיחק ארבע שנים במ.ט.ק. בודפשט, עמה זכה בשתי אליפויות ובשלושה גביעים.
לאחר זכייתה של הפועל תל אביב באליפות בשנת 2000, הוחתם הולמאי בקבוצה על ידי המאמן דרור קשטן, לקראת השתתפותה במוקדמות ליגת האלופות. כבר במחזור הפתיחה של הליגה כבש הולמאי את שער הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, בניצחון 0-4 על מועדון ספורט אשדוד. בעונת 2001/2002 היה שותף להישג השיא של המועדון בגביע אופ"א, כשהקבוצה נעצרה רק ברבע הגמר. באותה עונה הנהיג את קישור הקבוצה לצידם של יוסי אבוקסיס ודניס אונישנקו, וזכה עם הקבוצה בגביע הטוטו. הולמאי שיחק שלוש שנים בהפועל תל אביב, ובמדיה ערך 89 הופעות בליגה, בהן כבש 10 שערים.
לאחר התקופה בהפועל תל אביב חזר לשחק במ.ט.ק. בודפשט, עד שפרש בשנת 2005.
הולמאי ערך את הופעת הבכורה בנבחרת הונגריה בשנת 1993, וצבר 57 הופעות במדים הלאומיים, בהן כבש 4 שערים.
זיהוי קשתית

זיהוי קשתית היא שיטה אוטומטית לזיהוי ביומטרי המשתמשת בתבנית זיהוי על בסיס צילומי וידאו של קשתית אחת או שתיהן של אדם מסוים, אשר צורתה המורכבת ייחודית, יציבה ויכולה להראות ממרחק.
סריקת רשתית היא שיטת זיהוי ביומטרי שונה המתבססת על המבנה הייחודי של כלי הדם ברשתית העין ולרוב מבלבלים בינה לבין זיהוי קשתית. בזיהוי קשתית נעשה שימוש במצלמת וידאו עם תאורת תת-אדום קרוב המספקת תמונה בפירוט עשיר של מבנים מורכבים בקשתית שנראים כלפי חוץ. תבניות דיגיטליות מקודדות ממבנים מורכבים אלה בעזרת אלגוריתמים מתמטיים וסטטיסטיים ומאפשרים לזהות האם מדובר באותו אדם או במתחזה. בסיס הנתונים של התבניות נסרק בעזרת מנוע חיפוש המחפש התאמה במהירות של מיליוני תבניות לשנייה, ועם תדירות נמוכה מאוד של תוצאות חיפושים כושלים.
כמה מאות מיליוני בני אדם בכמה מדינות ברחבי העולם כבר רשומים במערכות זיהוי קשתית למטרות נוחות כגון מעברי גבול אוטומטיים וכחלק מתוכניות זהות לאומיות. יתרון מרכזי בזיהוי קשתית, בנוסף למהירות החיפוש והתאמות כושלות הוא יציבות הקשתית כאיבר פנימי ומוגן, אך עדיין איבר חיצוני גלוי של העין.

היסטוריה

ג'ון דאגמן שעבד באוניברסיטת קיימברידג' באנגליה, פיתח ורשם פטנט ב-1991 על האלגוריתם הראשון לזיהוי קשתית. הוא פרסם את מאמריו הראשונים בנושא וביצע הדגמה חיה. לרעיון מאחורי ההמצאה יש היסטוריה ארוכה והיום יש מדענים רבים התורמים בתחום זה.

צילום באור הנראה (VW) מול צילום בתת-אדום קרוב (NIR)

כל מערכות זיהוי הקשתית הפרוסות דורשות תמונות של הקשתית כאשר היא מוארת באור תת-אדום קרוב (700–900 ננומטר) של הספקטרום האלקטרומגנטי. לרוב בני האדם בעולם יש "עיניים חומות כהות", הגן הדומיננטי של אוכלוסיית האדם. הטקסטורה שלו פחות גלויה באור הנראה אך מופיעה בפירוט עשיר בצילום בתת-אדום קרוב. שימוש בטווח תת-אדום קרוב מאפשר גם לחסום השתקפויות של אור המוחזר מהקרנית. כך רק אורכי הגל התת-אדום הקרוב חוזרים מהקשתית למצלמה. 
צבע העיניים נקבע בעיקר על ידי כמות המלנין "אומלנין" שנוצרת בקשתית על ידי המלנוציטים. שני סוגי מלנין עיקריים מיוצרים אומלנין (eumelanin), שצבעו שחור-חום, ופאומלנין (pheomelanin), שצבעו צהוב-אדום, האחרון סופג את אורכי הגל בתחום התת-אדום הקרוב. יחד עם זאת בגלים קצרים יותר בתחום הנראה לעין הם יכולים להניב דפוסים עשירים ומדויקים.

עקרון הפעלה

אלגוריתם לזיהוי קשתית יכול זהות עד 200 נקודות זיהוי כולל טבעות, חריצים ונקודות בתוך הקשתית. תחילה יש לכייל את המערכת לזיהי הגבולות הפנימיים והחיצוניים של הקשתית בתמונה של העין. פעולות נוספות כוללות גילוי ואי הכללת עפעפיים, ריסים, והשתקפויות מחזירות אור שיכולים לעיתים קרובות להסתיר חלקים מהקשתית.
צ'אנג-אה 1

המשימה

לפי לוח הזמנים של תוכנית חקר הירח הסינית, תכנון השלב הראשון בתוכנית הושלם בספטמבר 2004. תכנון, פיתוח ובחינת אבטיפוס של הגשושית הושלם לפני סוף 2005. פיתוח, בניית, הרכבת ובחינת הגשושית הושלמו לפני דצמבר 2006.
הגשושית תוכננה לשיגור באפריל 2007 אך השיגור עוכב עד אוקטובר, מפני ש"היה זה זמן טוב יותר לשליחת גשושית למסלול סביב הירח". צ'אנג-אה 1 שוגרה על גבי משגר לונג מארץ' 3A ב-24 באוקטובר 2007 בשעה 10:05 UTC ממרכז שיגורי הלוויינים צ'יטאנג הנמצא במחוז סצ'ואן במערב סין.
לאחר שיגורה ביצעה הגשושית שלוש הקפות סביב כדור הארץ, כאשר בכל פעם שהגיעה לפריגיאה היא הפעילה את מנועיה שגרמו לאפוגיאה להתרחק יותר מכדור הארץ, עד שהפעלת מנוע שבוצעה ב-31 באוקטובר העבירה את הגשושית למסלול מעבר אל עבר הירח. הפעלת מנוע נוספת העבירה את הגשושית למסלול קוטבי סביב הירח והפעלות מנוע נוספות בכל מעבר בפרילון בשלוש ההקפות הראשונות הנמיכו את האפולון עד שהגשושית נכנסה למסלול מעגלי. הכניסה למסלול הושלמה ב-5 בנובמבר 2007. לציון האירוע, שידרה הגשושית 30 שירים קלאסיים וקטעי מוזיקה סיניים.
הגשושית נשלטה מרחוק מתחנות קרקע בצ'ינגדאו ובקאשגאר, כחלק מרשת החלל העמוק של סין (מקבילתה של רשת חלל עמוק המשמשת את נאס"א). תחנת מאסאפאלומאס השייכת לסוכנות החלל האירופאית שישמשה גם היא ליצירת קשר עם הגשושית.
תמונות ראשונות של הירח שודרו מהגשושית ב-26 בנובמבר 2007. הגשושית תוכננה להקיף את הירח במשך שנה אחת אך פעילות הגשושית הורחבה והיא נשארה במסלול סביב הירח עד ל-1 במרץ 2009.

סיום המשימה

ב-1 במרץ 2009, בשעה 08:13:10 UTC, התרסקה צ'אנג-אה 1 על קרקע הירח ובכך סיימה את משימתה. לפי הצהרת סוכנות המדע, הטכנולוגיה ותעשיית הביטחון הלאומי של סין, ההתרסקות הייתה מתוכננת ומבוקרת והיא היוותה "תרגיל יבש" לנחיתה עתידית על הירח. הגשושית התרסקה ב-1°30′S 52°22′E. במהלך משימתה שידרה הגשושית 175 ג'יגה-בייט של מידע.
משה סולובייצ'יק

הרב משה סולובייצ'יק (תרל"ט, 1879 - ג' בשבט תש"א, ינואר 1941) היה ראש ישיבה בישיבת רבינו יצחק אלחנן (ישיבה יוניברסיטי), בנו של הרב חיים סולובייצ'יק ואביו של הרב יוסף דב סולובייצ'יק מבוסטון.

חייו וספריו

נישא לפשקה בתו של רבי אליהו פיינשטיין. בגיל 31, בשנת תר"ע (1910), התמנה כרב העיירה ראסייני שבליטא. בשנת תרע"ג (1913) נעשה לרב העיר חסלוביץ'. בשנת תרפ"א (1921) התמנה לרב של אנטופול. מאוחר יותר מונה על ידי תנועת המזרחי למשרת ראש ישיבה בבית מדרש לרבנים תחכמוני בוורשה. בשנת תרפ"ט (1929), בעקבות הזמנתו של הרב ד"ר דוב רבל, היגר לניו יורק ומונה לראש ישיבה בישיבה יוניברסיטי והחליף במשרה זו את העילוי ממייצ'יט.
חידושיו על הרמב"ם יצאו לאור בספר חידושי הגר"מ הלוי, ירושלים תש"ן, בעריכת נינו הרב יצחק ליכטנשטיין. חידושים נוספים שלו נדפסו עם חידושי בנו הרב יוסף דב, בקובץ חידושי תורה - אסופת מאמרים, מכון ירושלים, תשמ"ד, וכן בחידושי הגר"מ והגרי"ד ריברדייל, ניו יורק, תשנ"ג, שניהם בעריכת הרב יצחק ליכטנשטיין.

משפחתו ותלמידיו

הרב משה היה נכדו של הרב רפאל שפירא והנין של הרב אריה לייב שפירא ושל הנצי"ב מוולוז'ין.
בנו הבכור של הרב משה, יוסף דוב, נשאר באירופה, ושנה לאחר מכן הצטרף לאביו בארצות הברית ונתמנה לרב הקהילה היהודית בבוסטון. כשהרב משה נפטר, בגיל 62, מילא בנו את מקומו בישיבה יוניברסיטי.
ילדיו האחרים של הרב משה הם הרב אהרן סולובייצ'יק, שלימד אף הוא בישיבת רבינו יצחק אלחנן, ד"ר שמואל יעקב סולובייצ'יק, שלימד כימיה בישיבה-קולג', שולמית סולובייצ'יק מייזלמן (1912–2009) ואנה סולובייצ'יק גרבר (1915).
מתלמידיו: הרב דוד לייבוביץ, הרב חיים צימרמן, הרב מרדכי גיפטר, הרב אביגדור מילר והרב חיים פנחס שיינברג.
נזק מוחי

נזק מוחי הוא מצב פתולוגי של התנוונות או הרס של רקמת תאי עצב במוח. נזק מוחי גורם להפרעה במערכת העצבים.

טיפול

אופן הטיפול באדם עם נזק מוחי משתנה בהתאם לפגיעה, אם כי לא כל המקרים הם הפיכים וברי טיפול. התייחסות מוקדמת למצב החולה, עשויה למזער את חומרת הפגיעה ולכן איבחון מוקדם ונכון של מקור הפגיעה הוא קריטי ועשוי למנוע סיבוכים והחמרה במצב החולה. בפגיעה מוחית טראומתית מירב המאמצים נסוב סביב העשרת חמצן, איזון לחץ דם ובמקרים מסוימים הסרת הגורם הפוגע או ניקוז נוזלים מהאזור הנפגע וכך גם בפגיעות הגורמות לנזק מוחי כגון התפוצצות כלי דם במוח (כתוצאה מלחץ דם גבוה), שבץ וכו'. במקרים של מחלות זיהומיות של מערכת העצבים, הטיפול הוא תרופתי.
פטיש אוויר

פטיש אוויר (מוכר בסלנג עברי גם כ"קונגו" או "קנגו") הוא כלי עבודה פנאומטי (המופעל על ידי לחץ אוויר) נייד, המשמש לחציבה באמצעות תנועות חוזרות ונשנות של הקשה. שימושיו העיקריים של הכלי הם חציבה בסלע ושבירת מדרכות במסגרת עבודות בינוי עירוניות. בשפה האנגלית במדינות צפון אמריקה ובאוסטרליה הוא מכונה Jackhammer.

מנגנון הפעולה

טכניקת הקידוח של הכלי דומה להפעלת פטיש או איזמל, והוא מבצע את מלאכת החציבה תוך נעיצה של הלהב שלו בחומר הנחצב - בניגוד לתנועה הסיבובית של כלים כגון מקדחה. 
טכניקת החציבה של פטיש האוויר מסתמכת על משקלו הרב של הכלי, אשר מקל על חדירת הלהב אל תוך החומר הנחצב. תחת השפעת הכבידה, משקלו של הכלי מכה במשטח פעם אחר פעם, עם כל מחזור של הקשה. יתר על כן, מפעיל הכלי משתמש לעיתים גם במשקל גופו על מנת להפעיל לחץ על המכשיר ולהקל בחדירתו למשטח הנחצב. בשל כך, השימוש בכלי לחציבה בקירות או במשטחים משופעים בתלילות אינו יעיל. 
לחץ האוויר לפטיש האוויר מסופק בדרך כלל על ידי מדחס אוויר (נפוץ בכינויו בישראל "קומפרסור", שמו של המדחס בשפות לועזיות [Kompresor]) נייד. כיום נפוץ השימוש במדחסים המונעים במנוע דיזל או במדחסי גז, אך בעבר היו נפוצים גם מדחסי בוכנה. המדחס ממוקם בדרך כלל על עגלה נגררת, עליה מותקן גם גנרטור חשמלי לטובת הפעלת כלים חשמליים אחרים ואספקת אור.

סכנות לבריאות

הרעש שמפיק פטיש האוויר בהקשותיו, בשילוב עם רעש מדחס האוויר, יכולים להגיע עד לרמה מסוכנת של 100 דציבל במרחק של 2 מטרים מנקודת ההפעלה. רעש זה עלול לגרום לנזקי שמיעה (בעיקר לטיניטוס), ועל כן מפעילי הכלי מחויבים ברוב המקרים בחבישת כיסוי אוזניים. פטישי אוויר חדישים כוללים משתיק קול המורכב בצורה גלילית על הכלי (בדומה לפעולתו של משתיק קול המורכב על כלי ירייה).
סכנה נוספת לבריאות נובעת מחשיפה ממושכת לויברציה שמייצר המכשיר. ויברציה זו עלולה לגרום לכשלים בזרימת הדם באצבעות המפעיל - תופעה המכונה "אצבע לבנה". הוויברציה עלולה אף לגרום לנזק בעצב התווך בשורש כף היד.

פטיש האוויר בתרבות הישראלית

בסרט תעלת בלאומילך של אפרים קישון משנת 1969, הדמות המרכזית היא אדם משוגע אשר מפגין גילויי אהבה לפטיש האוויר שלו - ומשתמש בו על מנת לחצוב תעלה לאורך רחוב אלנבי בתל אביב. עלילת הסרט עוסקת ברעש הרב שמלאכת הקדיחה מייצרת, תוך הפרעה לרווחת התושבים במקום, ובסצנות מסוימות בסרט לא ניתן לשמוע דבר פרט לרעש הקדיחה הבלתי פוסק.
בסלנג הישראלי, הכינוי "פטיש אוויר" משמש כהרחבה לכינוי "פטיש", והוא מהווה כינוי מחמיא לגבר.