מבצע מגן צפוני

היערכות צה"ל למבצע

לפעולה קדם מאמץ מודיעיני-טכנולוגי בהובלת אגף המודיעין שנמשך מספר שנים. המאמץ המודיעיני הוביל לגילוי פרויקט המנהור של חזבאללה והעובדה שהוא חופר מנהרות תת-קרקעיות מתחת גבול ישראל-לבנון במטרה להחדיר מחבלים רבים (על פי הערכות בישראל: כ-5,000; או עשרה גדודים) לישראל, לשם כיבוש יישובים בגליל. בעקבות הבשלתה של טכנולוגיה ישראלית לאיתור מנהרות, והצלחתה של המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות של פיקוד הדרום, הוקמה על-פיה מעבדה נוספת וגדולה יותר בעוצבת הגליל - המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות (פיקוד הצפון) - וזו הובילה את המאמצים הטכנולוגיים לגילוי חפירות ואיתור המנהרות בשיתוף פעולה עם יהל"ם והכוחות ההנדסיים בשטח.
קיים מכנה משותף למאבק במנהרות בגזרות השונות, אבל ההבדלים אינם קטנים – בדרום הקרקע חולית ורכה מאוד, בצפון הסלע קשה ביותר. לאורך גבול הצפון בגליל המערבי כמעט אי אפשר לחפור. באזור שבו התגלתה המנהרה שצה"ל עסק בנטרולה בתחילת המבצע, ניצל חזבאללה תוואי שטח ייחודי ותלול למדי. המנהרה נחפרה בעומק 25 מטרים כדי להקשות על גילויה. את ההכנות למבצע, ריכז באופן אישי הרמטכ"ל, גדי איזנקוט, שאף פיקד עליו כשיצא לפועל.

רקע פוליטי והמצב הביטחוני

ב-11 בנובמבר 2018 הסתבכה פעולה של כוח מיוחד של צה"ל בזירה הדרומית באזור חאן יונס, כשהכוח נחשף על ידי כוחות חמאס. בעקבות זאת אירעה הסלמה בדרום, שבמהלכה נורו רקטות ופצמ"רים על יישובים ישראלים. בקבינט הביטחוני הייתה מחלוקת האם להגיע לרגיעה עם חמאס או לצאת למבצע צבאי, ובין היתר כדי להימנע מהסלמה בשתי חזיתות הוחלט להגיע לרגיעה עם חמאס. במסגרת הרגיעה הסכימה ישראל להפסקת אש עם חמאס והתירה העברת כסף קטרי לרצועה. ההסכמה הייתה מנוגדת לדעתו של שר הביטחון אביגדור ליברמן, שלתפיסתו המנהרות בצפון לא דרשו טיפול מיידי והמצב בדרומי דחוף יותר. בעקבות זאת הודיע למחרת ההסכם עם חמאס ב-14 בנובמבר על התפטרות וטען: מבחינתי מה שקרה אתמול, הפסקת האש, בשילוב עם כל תהליך ההסדרה מול חמאס, זה כניעה לטרור. סיעת הבית היהודי הודיעה על אולטימטום לראש הממשלה למינוי בנט לשר ביטחון, כשהשרים איילת שקד ונפתלי בנט איימו להתפטר, אולם לאחר נאום של נתניהו שבו הודיע על "תקופה שתדרוש הקרבה" חזרו בהם מהאולטימטום.

מהלך המבצע

בערב שלפני תחילת המבצע נערכו בגבול הצפון כוחות גדולים של צה"ל, שכללו כמות רבה של כלי צמ"ה (ציוד מכני הנדסי שכולל דחפורים, שופלים, מחפרים ומקדחי בורות) של חיל ההנדסה הקרבית ויחידות מיוחדות, בהן יהל"ם. את כוחות ההנדסה תגברו כוחות של חיל הרגלים גדוד ברק 12 ושריון, גדוד סופה 53 שאבטחו את הפעילות המבצעית, שנערכה כולה בתוך שטח ישראל. חטיבת עוז (חטיבת הקומנדו) הוצבה בכוננות ואבטחה אף היא את העבודות ההנדסיות.
ביום הראשון למבצע (4 בדצמבר) אותרה מנהרת טרור ראשונה שחצתה את הגבול מדרום כפר כילא אל מטולה. המנהרה נחפרה מתוך בית פרטי, במשך למעלה משנתיים, וכללה רשת חשמל ותקשורת. המנהרה חדרה 40 מטר לתוך שטח ישראל. המנהרה נועדה ככל הנראה ליציאה של כוחות קדמיים מיוחדים שישלטו על הגישה למטולה בכביש 90 ובכך ינתקו אותה מדרום ויבודדו אותה.
ביום השני למבצע (5 בדצמבר) החל צה"ל בחיפוש מנהרת טרור שנייה שיצאה מהכפר ראמיה והגיעה בסמוך למושב זרעית, ובהמשך החלו פעולות לאיתור מנהרת טרור שלישית שיצאה מהכפר מיס אל-ג'בל.
ב-8 בדצמבר בצהריים פתחו כוחות צה"ל באש אל עבר שלושה חשודים שהתקרבו לגדר המערכת. החשודים נמלטו.
מאוחר יותר באותו היום איתרו כוחות צה"ל מנהרת טרור נוספת שחפר חזבאללה, השנייה מאז החל המבצע. המנהרה מולכדה על-מנת למנוע שימוש בה עד שתנוטרל לחלוטין.
ב-9 בדצמבר פנה דובר צה"ל בשפה הערבית, סא"ל אביחי אדרעי, לתושבי הכפרים הלבנוניים כפר כילא וראמיה, הסמוכים לגבול עם ישראל, והזהיר אותם כי הם חיים באזור של "חבית חומר נפץ", כיוון שחזבאללה הקים מתחת לבתיהם רשת של מנהרות טרור. "צה"ל ממליץ לתושבי הכפרים לשקול ולעזוב באופן זמני את בתיהם עד סיום הפעולה". דובר צה"ל תא"ל רונן מנליס הוסיף: "התוואי מולכד על ידי צה"ל וכל מי שייכנס אליו מצדו הלבנוני מסכן את חייו".
ב-11 בדצמבר איתר צה"ל מנהרה שלישית במספר.
ב-16 בדצמבר פרסם צה"ל כי חשף מנהרה רביעית במספר. לפי הודעת דובר צה"ל: "התוואי מולכד, מי שייכנס אליה מסכן את חייו" וב-19 בדצמבר פורסם שהמנהרה הרביעית שנחשפה, נחפרה מכיוון ראמיה לכיוון זרעית וחדרה מטרים ספורים לשטח ישראל.
ב-20 בדצמבר החל צה"ל בהריסת המנהרות שנחשפו. באותו לילה פוצצו כוחות יהל"ם את מנהרת הטרור שנחפרה מראמיה.
ב-26 בדצמבר פרסם דובר צה"ל שכוחות ההנדסה איתרו מנהרה חמישית במספר במהלך השבוע, וניטרלו אותה. המנהרה נחפרה מהכפר עייתא א-שעב לכיוון מושב שתולה.
ב-27 בדצמבר ניטרלו לוחמי ההנדסה הקרבית את המנהרות שנחפרו מכפר כילא. על פי דובר צה"ל נטרול המנהרות ארך מספר ימים ובוצע בשיטה הנדסית, שכללה שימוש באמצעים מגוונים, מפיצוץ ועד להחדרת חומרים הכוללים מים, בנטוניט ומלט.
ביום שבת, ה-12 בינואר 2019, לאחר התיעצות ואישור הרב הצבאי של עוצבת הגליל להמשיך את החפירות לאיתור גם במהלך השבת, נחשפה המנהרה השישית בסדרת המנהרות שנחפרו מלבנון ועברו את הגבול לישראל. מוצא המנהרה בכפר ראמייה שבדרום לבנון. מנהרה זו כללה מסילות לשינוע ציוד ופסולת ועומקה 55 מטר. בכך הושלם חלק איתור המנהרות של מבצע "מגן צפוני". במהלך החודשים שחלפו למד צה"ל את המנהרה של ראמיה - הגדולה, העמוקה והמתוחכמת ביותר שחפר חזבאללה - וב-30 במאי 2019 ניטרל אותה.

תיאומים צבאיים

ב-5 בדצמבר התקיים מפגש משולש בין נציג צה"ל, יוניפי"ל וצבא לבנון, בנוגע למנהרות הטרור של חזבאללה. מאוחר יותר לקח צה"ל את מפקד יוניפי"ל לסיור אל מרחב המנהרה שנחשפה ודרש מהארגון לנטרל את המנהרות מצידן הלבנוני.
בבוקר 11 בדצמבר אישר יוניפי"ל את קיומה של מנהרה שנייה שחדרה לישראל משטח לבנון.
ב-11 בדצמבר יצאה למוסקבה משלחת קצינים בכירים של צה"ל, בראשות ראש אגף מבצעים אלוף אהרון חליוה. במסגרת הביקור, שארך כיממה, נפגשו חברי המשלחת עם מקביליהם בצבא רוסיה לעדכון בנושא מבצע "מגן צפוני" ובנושאים מבצעיים נוספים. בעקבות כך שלחה רוסיה מכתב אזהרה לממשלת לבנון שלא יפרו את החלטה 1701 ודרשה שיטפלו במנהרות חזבאללה.

תגובת בנימין נתניהו

ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, עדכן בפגישה בבריסל את מזכיר המדינה של ארצות הברית, מייק פומפאו, על מבצע "מגן צפוני" בפגישתם זמן קצר לפני תחילת המבצע. למחרת הודיעה ארצות הברית על תמיכה מלאה בפעולות ישראל ובמבצע נגד המנהרות. ראש הממשלה הוסיף שהמנהרות החודרות שבנה חזבאללה הן הפרה בוטה של הריבונות הישראלית ושל החלטת מועצת הביטחון של האו"ם, החלטה 1701, והנחה את שגריר ישראל באו"ם להגיש תלונה רשמית נגד לבנון ויוניפי"ל באו"ם ולדרוש כינוס של מועצת הביטחון של האומות המאוחדות בעניין חזבאללה.
ב-6 בדצמבר קיים נתניהו מפגש עם שגרירים זרים באזור המנהרה שנחשפה, הציג להם את פרטי המבצע וביקש מהם לגנות את הפרת הריבונות הישראלית.
ב-8 בדצמבר שוחח נתניהו על המבצע עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.

תגובות במערכת הפוליטית

בעקבות המצב הביטחוני השרים נפתלי בנט ואיילת שקד חזרו בהם מאולטימטום לנתניהו למנות את בנט לשר ביטחון.
יואל חסון, יו"ר סיעת המחנה הציוני, תקף את ראש הממשלה על עיתוי המבצע בטענה שייתכן שעיתוי המבצע היא "״עיתוי שקוף״ שמזיז את הפוקוס מתיק 4000 בשביל לחזק את תדמית מר ביטחון?".

תגובות בצד הלבנוני

ראש הפרלמנט הלבנוני, נביה ברי, הטיל ספק בטענות ישראל בדבר קיום מנהרה שאותרה בכפר כילא שבלבנון, והוסיף, שאם הפעילות תתרחב אל שטחה של לבנון, תידרש תגובה לכך.
ב-26 בינואר 2019 לאחר שלא הגיב במשך המבצע, התראיין מנהיג חזבאללה חסן נסראללה לרשת הטלוויזיה אל-מיאדין וטען כי המבצע מורה על כשל מודיעיני של צה"ל. לדבריו לא הופתע מגילוי המנהרות אלא מאיחור הגילוי והטיפול בהן. לטענתו, אחת המנהרות נחפרה כ-14 שנים קודם לכן, וכן ישנן מנהרות נוספות שצה"ל לא גילה אף על פי שהכריז על סיום המבצע.

תגובות באו"ם ומדינות אחרות

ב-19 בדצמבר נערכה ישיבה של מועצת הביטחון של האו"ם בנושא המנהרות ההתקפיות של חזבאללה כלפי ישראל, הפרת ריבונות ישראל והפרת החלטה 1701 של מועצת הביטחון. בישיבה זו, שגריר ישראל באו"ם, דני דנון, הציג תצלומים ומפות של מנהרות חזבאללה המראות את הפרת ריבונות ישראל והפרת החלטה 1701 מהצד הלבנוני.