יחסי ישראל–קפריסין

רקע

עוד במהלכה של מלחמת העולם השנייה, וכן בין השנים 1946-1949, קפריסין שימשה כנקודת מעבר עיקרית עבור ניצולי השואה שביקשו להגיע לארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי. קפריסין הייתה בתקופה זו אף היא תחת שלטון בריטי, וזאת כמושבת כתר. מסיבה זו, רבים מאותם העולים, בשעה שנתפסו על ידי הבריטים, הושמו במחנות מעצר זמניים על אדמת קפריסין. בסופו של דבר, בין השנים 1949-1946, מספרם של העולים היהודים לארץ ישראל אשר נעצרו והושמו במחנות מעצר בקפריסין, נאמד על כ-53,000. עם הקמתה של מדינת ישראל במאי 1948, ובמסגרת הפינוי הבריטי מארץ ישראל, שוחררו בהדרגה המעפילים, ורובם המוחלט המשיך בדרכו לארץ ישראל.

היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין שתי המדינות החלו במהלך שנת 1960, שנת עצמאותה של הרפובליקה הקפריסאית, כאשר זמן קצר לאחר קבלת העצמאות מבריטניה, קפריסין כוננה קשרים דיפלומטיים עם ישראל. בשנת 1961 ישראל פתחה שגרירות רשמית בניקוסיה (השגרירות הקפריסאית בתל אביב נפתחה רק בשנת 1994). עם זאת, היחסים בין שתי המדינות הושפעו עוד מראשיתם מהמאמץ הניכר של ישראל לאורך השנים לכונן יחסים דיפלומטיים קרובים עם טורקיה, יריבתה הגדולה של קפריסין, אשר ניהלה כנגדה מלחמה עקובה מדם בשנת 1974, ובמהלכה כבשה את חלקו הצפוני של האי, כיבוש אשר ממשיך ומתקיים נכון לשנת 2018. לאורך השנים, קפריסין הביעה מספר פעמים את חששה מהיחסים הקרובים בין טורקיה וישראל, ובעיקר במהלך שנות ה-80 וה-90, בהן היחסים בין טורקיה וישראל הגיעו לשיא פריחתם. במהלך אותם השנים, קפריסין הכירה בפועל בפלסטין כמדינה, וכמו כן תמכה באופן גלוי בפלסטינים במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני. 
היחסים בין שתי המדינות החלו להתחמם בשנת 1993, על רקע ההתחממות המשמעותית ביחסי ישראל-העולם הערבי, ובעקבות המגעים בין ישראל והפלסטינים, אשר הובילו לחתימתם של הסכמי אוסלו באותה השנה. במהלך התקופה, נחתמו מספר הסכמים כלכליים בין ישראל וקפריסין, וכן התקיים בפעם הראשונה מאז כינון היחסים ביקור ממלכתי של נשיא מדינת ישראל בקפריסין, ובעקבותיו ביקור גומלין בישראל של נשיא קפריסין. היחסים בין שתי המדינות התחממו במידה ניכרת החל משנת 2010, וזאת על רקע התדרדרות היחסים בין טורקיה וישראל, בעקבות אירועי המשט לעזה, אשר הביאו לעוינות ניכרת בין שתי המדינות. בין היתר, קפריסין הרוויחה מהירידה התלולה במספר התיירים הישראלים אשר נסעו לטורקיה, כאשר רבים מהם בחרו לנסוע לקפריסין. עם זאת, בעקבות התנצלותה של ישראל למול טורקיה, והניסיונות לשיקום היחסים בין שתי המדינות בתחילת שנת 2013, עלה החשש כי שיתוף הפעולה המחודש בין ישראל וטורקיה עשוי להוביל לבידודה של קפריסין, ולסופו של שיתוף הפעולה הישראלי עימה בסוגיות המחצבים הטבעיים בסביבתה.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, חברי הסניף הקפריסאי של הכנסייה היוונית-אורתודוקסית, הואשמו על ידי פעילים פלסטינים במכירת קרקעות בבעלות הכנסייה בשטח הגדה המערבית ליזמים ואנשי עסקים ישראלים.
במהלך השריפה בכרמל בשנת 2010, קפריסין הייתה אחת מהמדינות אשר שלחה סיוע לישראל. סיוע זה כלל מטוס ומסוק כיבוי, אשר היוו חלק ניכר מכוח כיבוי האש הלאומי של מדינת האי הקטנה. 
החל משנת 2010, ובעקבות המגעים למול ישראל בסוגיית ניצול מחצבי הנפט והגז הטבעי שהתגלו בשטח הימי המשותף לשתי המדינות, קפריסין הציעה לשמש כמתווכת רשמית בין לבנון וישראל, בניסיון ליישב את סכסוך הגבולות הימי בין שתי המדינות, אשר מעכב את איתורם וניצולם של מרבצי גז טבעי ונפט בשטח שבין שתי המדינות. המנהל הכללי של משרד אנרגיה הקפריסאי, סולונה קסיני, הודיע ​​באותה השנה על מאמציו לחזק את שיתוף הפעולה הכלכלי בין שלוש המדינות, לא רק בנושא החלוקה של מרבצי המחצבים לחופי המדינות, אלא גם בנושאים צבאיים ואסטרטגיים.
במהלך פברואר 2011, קיים ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ביקור רשמי ראשון של ראש ממשלה ישראלי בניקוסיה, וזאת יחד עם קבוצה של 20 בכירים בממשל הישראלי, לרבות שר התשתיות הלאומיות עוזי לנדאו. במסגרת הביקור, חתמו ישראל וקפריסין על הסכם המחייב שיתוף פעולה בין שתי המדינות במסגרת המאמצים לאיתורם של מרבצים נוספים של נפט וגז טבעי בשטח הימי המשותף. ההסכם נחתם על ידי ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ונשיא קפריסין, דימיטריס כריסטופיאס. ההסכם גם מאפשר לישראל להשתמש בשטח המרחב האווירי והמים הטריטוריאליים של קפריסין לשם קיום תרגילי הצלה של חיל הים הישראלי.
במהלך נובמבר 2011, נשיא מדינת ישראל, שמעון פרס, קיים ביקור ממלכתי רשמי בקפריסין, במסגרתו נפגש עם נשיא קפריסין, דמיטריס כריסטופיאס. במסגרת הפגישה, השניים דנו בהרחבת והעמקת הקשרים האסטרטגיים של ישראל עם קפריסין בתחומים המדיניים, הביטחוניים והכלכליים.
במהלך מאי 2013, ובמסגרת ביקור נוסף של הנשיא פרס בקפריסין, הציע נשיא קפריסין כי עתודות הגז של ישראל יועברו דרך קפריסין, במסגרת שיתוף הפעולה הכלכלי ההדוק שבין שתי המדינות. עוד הדגיש נשיא קפריסין, כי "קפריסין זקוקה לישראל. אנו רואים בכם לא רק שכנים קרובים אלא אחים ושותפים - ישראל יכולה לסמוך על קפריסין".

יחסים ביטחוניים

בעקבות התחממות היחסים בין שתי המדינות במהלך העשור הראשון של המאה ה-21, ועל רקע המשבר ביחסים הביטחוניים בין ישראל וטורקיה, שתי המדינות החלו להדק את התיאום הביטחוני ביניהן, בתחומים שונים. בין היתר, העיתון הטורקי "מילייט" דיווח במהלך חודש נובמבר 2011, כי הסכם שיתוף פעולה חשאי נחתם בין המוסד הישראלי לשירות המודיעין הקפריסאי, וזאת במהלך ביקור נשיא מדינת ישראל שמעון פרס בקפריסין במהלך החודש. עוד דיווח העיתון, כי שתי המדינות חתמו בנוסף על הסכם לשיתוף פעולה צבאי, המסדיר את קיומם של תמרונים צבאיים משותפים לשתי המדינות.
במהלך חודש פברואר 2012, ובמסגרת ביקור רשמי של ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, בקפריסין, דווח כי ישראל הגישה בקשה רשמית לממשלת קפריסין להקים תחנה צבאית עבור מטוסי הקרב של חיל האוויר הישראלי, בשטחו של בסיס צבאי על אדמת קפריסין. הדבר נועד לשם הגברת תדירות הסיורים האוויריים של חיל האוויר הישראלי במזרח התיכון, במטרה לשמור על אסדות הגז וכלי השיט של ישראל. כמו כן, שתי המדינות חתמו על הסכם משותף בתחום החילוץ וההצלה במקרה של אסון. על פי ההסכם, במקרה של אסון תתאפשר כניסה של כוחות אוויר וים מישראל לקפריסין, ולהפך.

יחסים כלכליים

נכון לשנת 2013, ישראל וקפריסין מקיימות קשרים כלכליים הדוקים, במגוון תחומים, כאשר ישראל מהווה את היצואנית החמישית בגודלה לקפריסין. במהלך שנת 2011, היקף היצוא מישראל לקפריסין נאמד על סך של כ-845 מיליון דולר, בעוד שהיקף היבוא מקפריסין לישראל נאמד על סך של כ-252 מיליון דולר.

אנרגיה וגז טבעי

ב-17 בדצמבר 2010, ובעקבות גילויים בדבר מחצבים בכמות מסחרית של גז טבעי ונפט בשטח האזור הכלכלי הבלעדי המשותף לשתי המדינות, חתמו ישראל וקפריסין על הסכם תיחום בין שתי המדינות, אשר במסגרתו הובטחו זכויותיה של ישראל במחצבים. ההסכם נחתם בניקוסיה על ידי שר תשתיות הישראלי, עוזי לנדאו, ושר החוץ הקפריסאי, מרקוס קיפריאנו. שתי המדינות הסכימו לשתף פעולה בפיתוחם של כל המשאבים אשר התגלו בשטח המשותף לשתי המדינות, ולנהל משא ומתן להסכם על חלוקת המשאבים המשותפים.
במהלך אוקטובר 2013, ועל רקע המשבר הכלכלי לו נקלעה קפריסין, הודיע שר האנרגיה של קפריסין כי ממשלת קפריסין שוקלת לקנות מישראל גז טבעי כדי להוזיל עלויות אנרגיה, וזאת עד שהמדינה תצליח לצאת מהמשבר הכלכלי שאליו נקלעה.
על פי נתונים שפרסמה לשכת המסחר של קפריסין, עובר הסחר בין המדינות את רף החצי מיליארד דולר. ב-2014 ייצאה ישראל לקפריסין סחורות ב-487 מיליון דולר. ענף הייצוא העיקרי היה תזקיקי נפט שקפריסין רכשה מבזן.
ישראל וקפריסין בונות יחדיו  כבל חשמל תת-ימי בשם מגשר אירו-אסיה המיועד לחבר בין רשתות החשמל של יוון, ישראל וקפריסין.