מע'אר

היסטוריה

מע'אר הוא יישוב עתיק. הרומאים קראו לו "זאר". ייתכן כי זהו הכפר שנקרא בתקופה הרומאית ובתקופה הביזנטית "מעריה" - מקום מגוריה של משפחת הכוהנים בילגה. יש האומרים כי השם "מע'אר" מקורו במילה "מערה", בשל המערות הרבות שביישוב.
בשכונת מנסורה נמצאו עתיקות.
בשנת 1852 היוו הדרוזים שני שלישים מהתושבים והשליש הנותר היו נוצרים ומוסלמים. התושבים במע'אר התפרנסו לכל אורך ההיסטוריה ממטעי הזיתים ומענפי חקלאות אחרים. לאורך ההיסטוריה נודע השמן של מע'אר כשמן משובח ביותר. מערות ישנות וחפירות בסלעים שימשו לייצור יין ושמן.
לפי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל שערכו רשויות המנדט נאמדה אוכלוסיית הכפר ב-2,140 נפשות ושטחו השתרע על פני 55,583 דונמים (מתוכם 9,992 דונמים של שטחים ציבוריים). האומדן כלל גם את האוכלוסייה והשטח של הכפר הסמוך אל-מנסורה.
בשנת 1956 הוכרזה מע'אר כמועצה מקומית וראשי המועצה המקומית בעיירה מאז ועד היום היו מבני העדה הדרוזית, עדת הרוב. בעת הקמת המועצה הועמד בראשה הדרוזי נימר עראיידה. בבחירות שהתקיימו לאחר מכן זכה עראיידה, והוא כיהן עד סוף 1965. הבחירות לראש המועצה המקומית מונעות בעיקר על פי השתייכות חמולתית. הפיצול ביישוב בלט בבחירות בנובמבר 1965, התמודדו 19 רשימות ואף אחת מהן לא עברה את אחוז החסימה.
חיי היום־יום בין בני העדות השונות ביישוב מתנהלים לרוב על מי מנוחות, אך לפעמים ניצתות מריבות ומהומות בין בני הנוער על רקע עדתי. ברוב המקרים מתערבים המכובדים ביישוב למניעת מקרים אלה. במרץ 2005 התלקחו ביישוב מהומות קשות שבהן השחיתו צעירים דרוזים רכוש של נוצרים. חלק גדול מהצעירים הדרוזים מפנה אצבע מאשימה במצבם הכלכלי הקשה אל המדינה, וחלק אחר מאשים את ההנהגה המקומית וראשי המועצות על שלא פעלו עד היום לקידום עניין הצעירים ביישוב].
במלחמת לבנון השנייה ספג היישוב מספר פגיעות של רקטות חזבאללה. בהתקפות אלה נהרגו שתי נשים.

אוכלוסייה

בשנת 1965 מנתה אוכלוסיית היישוב כ-4,500 תושבים, שני שלישים דרוזים ושליש נוצרים ומוסלמים. אחוז הדרוזים ביישוב לעומת הנוצרים והמוסלמים נמצא בירידה מתמדת.
רבים מבני מע'אר הדרוזים משרתים בשירות חובה בצה"ל, ומתגוררים בה קצינים בכירים בצה"ל ובכוחות המשטרה בעבר ובהווה.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2018, מתגוררים במע'אר 22,609 תושבים (מקום 94 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎1.6%‏.   לפי נתוני הלמ"ס נכון לסוף 2017, למע'אר דירוג של 2 מתוך 10, במדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2015. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשע"ז (2016-‏2017) היה 75.1%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת סוף 2016 היה 5,963 ש"ח (ממוצע ארצי: 8,913 ש"ח).
נכון ל-2016, במע'אר מתגוררות כיום שלוש קבוצות אתניות דוברות-ערבית: דרוזים (כ-50% מהאוכלוסייה), ערבים-נוצרים (כ-25% מהאוכלוסייה) וערבים-מוסלמים (כ-25% מהאוכלוסייה).

מוסדות

יש במע'אר 6 בתי ספר יסודיים, שתי חטיבות ביניים ושני תיכונים. בבתי הספר לומדים יחד בני כל הדתות, בנים ובנות יחד, קיים מפתן אחד ובית ספר לחינוך מיוחד, מתנ"ס עם שלוחה בבית הספר היסודי א ובנוסף לאשכול פיס.
בשטח המועצה המקומית מע'אר קיימים שני מגרשי כדורגל, אחד בשכונה הצפונית ואחד בשכונה המערבית, וכן אולם ספורט שנמצא בשכונת אלמנסורה.
יש כנסייה אחת לנוצרים, 3 מסגדים למוסלמיים ו-2 בתי תפילה לדרוזים.

אקלים

מע'אר שוכן בגובה 37 עד 400 מטר מעל פני הים. אקלימו של היישוב מושפע מקרבתו לשבר הסורי-אפריקני ונחשב לאקלים חם יחסית בצפון הארץ]. בקיץ חם מאוד, עם אחוזי לחות גבוהים המושפעים מהכנרת, ובחורף יחסית נעים ולא קר מדי. ממוצע הטמפרטורות נע בין 33–35 בשעות היום 25–27 בשעות הלילה. ובחורף נע בין 16–19 בשעות היום 12–14 בשעות הלילה .