פייסבוק ישראל

חטיבת אונבו מובייל

אונבו מובייל בע"מ נוסדה בשנת 2010 בישראל על ידי גיא רוזן ורואי טיגר במטרה לעזור למשתמשי אנדרואיד ו-iOS לחסוך בצריכת התעבורה הסלולרית (תעבורת נתונים) שלהם באמצעות מערכת מחשוב מבוססת ענן שפיתחו. הרעיון להקמת החברה ופיתוח המוצר נולד לאחר שאחיו של גיא חזר מביקור בחו"ל וקיבל חשבון מופקע עבור הגלישה הסלולרית שלו בלבד. עם התפתחותה של החברה היא החלה לעסוק בין היתר באיסוף מידע על שימוש באפליקציות מובייל למטרות שיווק.
באפריל 2011 השיקה אונבו את אפליקציית onavo extend שניטרה אפליקציות שהשתמשו בצריכת נתונים מסיבית וביצעה להן דחיסת נתונים, מה שהביא לירידה של עד 80% בעלויות הגלישה.
באוקטובר 2012 השיקה אונבו את אפליקציית onavo count שמיועדת לעזור למשתמשיה לעקוב אחר תצרוכת הנתונים של האפליקציות השונות המותקנות על גבי הסמרטפון שלהם.
בשנת 2013 הקימה סניף בפאלו אלטו. בפברואר 2013 חשפה אונבו את onavo insights, שירות לדירוג פופולריות ודפוסי שימוש ביישומי סמארטפון.
במאי 2013 השיקה אונבו את אפליקציית onavo protect שמסייעת בהגנה מפני אתרים הנגועים בווירוסים, חסימת אתרי פישינג ושמירה על הנתונים של משתמשיה במובייל.
באוגוסט 2013 חשפה אונבו את acquisition insights, שירות אשר מרחיב את onavo insights. באמצעות שירות זה חברות המשווקות אפליקציות יכולות לקבל מידע שימושי אודות אופן הפרסום של מתחרותיהן בשוק, כגון אפשרות לצפות בחברות הפרסום השונות איתן הן עובדות ומי מהן מצליחה לייצר את כמות ההקלקות הגבוהה ביותר. 
במאי 2011 גייסה אונבו מקרנות ההון סיכון הישראליות, סקויה קפיטל ומאגמה, כ-3 מיליון דולר.
בינואר 2012 השלימה אונבו סבב גיוס שני בסך 10 מיליון דולרים בהובלתן של זרוע ההשקעות הפרטית של לי קה שינג Horizons Ventures, לצד Motorola Mobility Ventures. בסך הכל הושקעו בחברה כ-13 מיליון דולרים עד שנרכשה על ידי פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, דבר המייצג רווח של עד פי 11.5 למשקיעיה.

הרשת החברתית

בינואר 2010 חברת פייסבוק החלה בשיתוף פעולה עם קבוצת MASA - נענע10 שבראשה עמד גיא אליאב, ובמסגרתו נוהלה פעילות הפרסום של פייסבוק בישראל על ידי שילת לנדנברג. במאי 2011 בוני סולומון מונה להחליף את לנדנברג. במרץ 2012 הסתיים הסכם שיתוף פעולה זה, והמחלקה הישראלית שבפייסבוק אירלנד החלה לנהל בעצמה את פעילות הפרסום של פייסבוק בישראל. בשנת 2014 פייסבוק השיבה פעילות זו למשרדיה בישראל יחד עם עובדיה הישראלים.
במרץ 2014 עדי סופר תאני מונתה למנכ"לית החברה.
במהלך גל הטרור שאירע באוקטובר 2015, וכלל הסתה של פלסטינים למעשי טרור ברשת החברתית פייסבוק, סירבה פייסבוק ישראל להתייחס לפניות עיתונאים בנושא זה.
בספטמבר 2015 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לקבוע מי יהיה איש הקשר אשר ינהל את הפרופיל הפייסבוק של משתמשיה במקרה והמשתמש מת. עם זאת איש הקשר אינו מקבל אפשרויות שליטה מלאות על הפרופיל, אלא מוגבלות מאוד המוגדרות לעמודי הנצחה בלבד. ביוני 2016 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לדיווח על תכנים אובדניים הנכתבים באתר. במסגרת אפשרות זו יכול המדווח לפנות אל העמותות ער"ן וסה"ר המשתפות פעולה עם פייסבוק, על מנת שאלו יוכלו לפנות אל מעלה הפוסט האובדני. עם זאת, פייסבוק עדיין נמנעת מלטפל במקרים אובדניים המתחרשים באתר ואין מי שייקח אחריות.
ביולי 2016 פייסבוק ישראל קיימה את כנס העסקים הקטנים הראשון שלה "Boost Your Business" בהנחייתה של המנכ"לית עדי סופר תאני. באוקטובר 2016 פייסבוק ישראל פרסמה כתובות מייל אשר מיועדת לקבלת תלונות משפטיות וכתבי תביעה ממשתמשיה הישראלים. בפברואר 2017 הושקה אפליקציית פייסבוק לייט בישראל.
פייסבוק ישראל איננה מספקת שירות לקוחות למשתמשי פייסבוק ולשם כך מפנה את הגולשים לדפי העזרה של פייסבוק. כמו כן היא אינה עוסקת בהסרת תכנים פוגעניים מאתר פייסבוק, ובשביל כך מפנה את נפגעי הבריונות ברשת לכפתור ה"דווח" שעובד לעיתים נדירות. כאשר מתעוררת מחלוקת משפטית נגד חברת פייסבוק היא מציינת כי על פי התקנון ותנאי הסכם השימוש שלה עליהם חתומים משתמשי פייסבוק, לא ניתן לתבוע אותה בישראל, והיא מפנה את התובע הישראלי לבית משפט הנמצא במחוז סאן מטאו שבקליפורניה וטוענת להגנתה "שבארצות הברית קיים החוק Communications Decency Act שמכיל בתוכו את סעיף מספר 230 שבמסגרתו מעניק חסינות לאתרי אינטרנט מפני הטלת אחריות עליהם מפני פרסומים שבוצעו על ידי גולשיהם". בדיון בתובענה ייצוגית נגד פייסבוק שהוגשה לבית המשפט המחוזי מרכז נדחתה טענה זו. בבקשת רשות ערעור של פייסבוק הערעור התקבל חלקית.
פייסבוק, כמו גוגל, ששרתיה ממוקמים בארצות הברית באירלנד, אינה משלמת מסים בישראל על הכנסותיה מפרסום. על כך נמתחת ביקורת בעיתונות הכלכלית בישראל. על תיק היח"צ של החברה בישראל אחראי משרד יחסי הציבור "שלום תל אביב" שבבעלות זמיר דחב"ש.
ב-2016 מונתה ג'ורדנה קטלר, לשעבר מנהלת לשכת השגריר רון דרמר, למנהלת קשרי ממשל ותקשורת של פייסבוק ישראל.

מחקר ופיתוח

במרץ 2011 פייסבוק הקימה בישראל את חברת "פב ישראל אחזקות בע"מ" ורכשה באמצעותה את חברת סנפטו. לאחר הרכישה סנפטו עברה למטה האמריקאי של פייסבוק ונסגרה, ופב ישראל נותרה ללא פעילות.
באוקטובר 2013 חברת אונבו נרכשה על ידי חברת פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, והייתה לרכישה השלישית של פייסבוק בישראל, והגדולה ביותר. במסגרת הסכם הרכישה, אונבו שינתה את שמה לפייסבוק ישראל ופעילותה הפכה לחטיבה נפרדת בחברה שהיא בעצם מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל (ברכישותיה הקודמות של פייסבוק בישראל החברות הנרכשות עברו למנלו פארק). 
לאחר רכישתה, אונבו החלה לעסוק גם בפרויקט internet.org שמטרתו לחבר לאינטרנט אנשים ממדינות העולם השלישי (כשני שלישים מאוכלוסיית העולם איננה מחוברת לאינטרנט).
במרץ 2014 גיא רוזן שפרש מניהול המרכז ומונה למנהל פיתוח מוצר בפייסבוק העולמית. רואי טיגר נשאר בישראל וקיבל את תפקיד מנהל מרכז המחקר והפיתוח המקומי. עם זאת, רוזן וטיגר החלו להוביל במשותף את מיזם Internet.org.
מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל הוא השני שפייסבוק הקימה מחוץ לגבולות ארצות הברית (המרכז הראשון הוקם בלונדון). המרכז בתל אביב עוסק בפיתוח פרויקטים הנחשבים כפרויקטי דגל של חברת פייסבוק העולמית.
באוקטובר 2014 חטיבת הפיתוח של פייסבוק ישראל השיקה את כפתור ה-Safety Check, המאפשר למשתמשי הרשת החברתית הנמצאים באזור מוכה אסון לדווח בזמן אמת על מצבם. בדצמבר 2014 משרדי החברה עברו ממתחם הבורסה ברמת גן למגדל רוטשילד 22 בתל אביב.
ביולי 2015 פייסבוק רכשה את חברת פבלס (Pebbles Interfaces) הישראלית שעוסקת בטכנולוגיית זיהוי מחוות גוף, תמורת 60 מיליון דולר. 
בספטמבר 2015 פייסבוק ישראל קיימה את אירוע ההאקתון הראשון הרשמי שלה במשרדיה בתל אביב. עד אז קיימה 4 תחרויות האקתון פנימיות שיועדו לעובדי החברה בלבד. בינואר 2016 קיימה האקתון נוסף. 
במרץ 2016 מונה ג'ואי שמחון למנהל ההנדסה של המוצר פייסבוק לייט המאפשר לתושבי מדינות מתפתחות להתחבר לפייסבוק באמצעות טלפונים ישנים. ביוני 2016 מונה שמחון למנכ"ל המרכז המחקר והפיתוח של פייסבוק ישראל, והחליף את רואי טיגר בתפקיד אשר קודם לתפקיד בכיר יותר במטה האמריקאי של פייסבוק. ביוני 2019 עבר שמחון למטה החברה בליפורניה. בתקופת כהונתו צמח מרכז המו"פ מ-85 אנשי פיתוח ללמעלה מ-250.
פייסבוק מחזיקה בישראל כ-18 סימני מסחר. לאחר רכישת אונבו החלה להחזיק גם במספר פטנטים הרשומים על שמה.