שפע ימים

רקע להקמת החברה

בשנת ה'תשמ"ח 1988. ביקר ראש עיריית חיפה, אריה גוראל, במעמד חלוקת דולרים אצל הרבי מנחם מנדל שניאורסון, במהלכו אמר לו הרבי: "בחיפה יש ים, ואין להתרשם מדבר שהוא עמוק. זהו מהעניינים של חיפה שיש לו ים, ושם יש עמק, ובעמק נמצאים אבנים טובות ומרגליות. הקב"ה עשה דבר פלא – הוא הטמין אותם בעומק הארץ, ועל כל פנים, בעומק המענה" (חדירת המחרשה). באותה עת לא זכו דבריו לתשומת לב של ממש.
בסוף שנות ה-90, ביוזמת אשת חסיד חב"ד תושבת לוד שהכירה את דברי הרבי אל גוראל, פנו קבוצה של חסידי חב"ד לאיש העסקים וחסיד חב"ד אברהם טאוב במטרה לבחון באופן מעשי את דברי הרבי, שנפטר מספר שנים קודם. טאוב נולד בישראל בשנת 1951 כבן למשפחת יהלומנים נתנייתית. לאחר שירותו הצבאי השתלב בעסקי המשפחה והקים את קבוצת החברות "NDC" שעסקו בייצור ושיווק תכשיטים משובצים ביהלומים במרכזי מכירה לתיירים וישראלים. כמו כן שימש טאוב בשליחות מטעם חב"ד ברוסיה בתקופת מסך הברזל. על פי דברי טאוב, הם רואים בדברי האדמו"ר נבואה שעתידה להתגשם ולפיכך בנוסף להיבט העסקי, עבודתם היא שליחות הן להגשמת דברי רבם והן למען הבאת ברכה לעם ישראל.
בקונטרס תורני שנכתב על ידי חסידי חב"ד ויצא לאור בשנת 2010 – הנקרא "אבנים טובות ומרגליות באדמת ארץ ישראל" – מובאים מקורות תורניים שונים המצביעים על קשר בין האזורים אליהם התייחס הרבי, לבין היתכנות הימצאותם של אבנים טובות ומרגליות בהם ע"פ מקורות חז"ל, ובמיוחד בקשר שבין נחלת שבט זבולון המקראי ליהלומים. התפרסמה גם ביקורת שהציטוט האמור מדברי הרבי אינו מדויק כלל, ובעצם הרבי בדבריו כלל לא דיבר על מרגליות שבאזור נחל הקישון והעמקים.

עבודות האקספלורציה

החיפושים בהם פועלת החברה הם בהתאם לסטנדרטים עולמיים ומורכבים ממספר שלבים. תהליך החיפוש והחקירה של אבנים יקרות הוא מטבעו תהליך "מתגלגל", שתוכנו, היקפו ועיתויו מסתמכים על מידע מצטבר הנאסף בד בבד עם התקדמותו.
פעילות האקספלורציה השוטפת של החברה מתרכזת בשני מישורים עיקריים: האחד – הגדרת המיקום של המרבץ המשני (Secondary Deposit) האלוביאלי בתוך השכבות בעמקי זבולון ויזרעאל לאורך אפיק נחל הקישון; והשני – חיפוש ובדיקות של המרבץ הראשוני (Primery Deposit) בגופים המגמטיים בהר הכרמל ובאזור רמות מנשה. פעילות האקספלורציה כוללת, בין היתר, עבודת שטח, מיפוי, ביצוע סקרים גאופיזיים, גאוכימיים וגאולוגים, איסוף דגימות על פני השטח, ביצוע קידוחי סקר בקוטר קטן, קידוחים בקוטר רחב, וכן איסוף דוגמאות גדולות (Bulk Sampling), ביצוע בדיקות ויזואליות ומינרולוגיות של הממצאים.
החומר שנאסף במסגרת האקספלורציה מובל למתחם התפעולי ולמעבדות החברה בעכו, ועובר תחילה טיפול בשלבים הכולל בין היתר שטיפה, סינון, ניפוי והפרדה באמצעות מכשור טכנולוגי ייעודי שנרכש בחו"ל. בשלב השני מתבצעים מיון והפרדה מינרולוגית על ידי צוות מקצועי שהוכשר במיוחד לצורך כך. החברה מבצעת מעת לעת בדיקות גאוכימיות באמצעות מיקרוסקופ אלקטרוני סורק במעבדות חיצוניות בישראל ובחו"ל לצורך בדיקת ההרכב הכימי של מינרלים אינדקטורים לקימברליט (Kimberlitic Indicator Minerals – KIM) שנמצאו על ידה.

ממצאי החברה

במסגרת האקספלורציה של החברה נמצאו עשרות אלפים של מינרלים אינדיקטורים (KIM) להימצאות יהלומים, בהם גארנט, אילמניט, ספינל וקלינופירוקסן. ממצאי החברה כוללים גם יהלומים (42 יהלומי מיקרו ו-34 יהלומי מאקרו), יהלום (מיקרו) אחד שנמצא כאמור על ידי דה-בירס, וכן אבני חן אחרות – ספיר, אודם וכ-2500 קריסטלים מהמינרל הנדיר מואסניט.
במסגרת פעולות האקספלורציה האמורות נמצאו גם מספר גרגרי זהב וכסף, אך עיקר מאמציה של החברה מושקעים בחיפוש אחר מרבצי היהלומים ואבני החן.
החברה דיווחה החל משנת 2001, כי במסגרת פעילותה מצאה גבישי מואסניט - באותה עת היה הגדול שבהם בגודל של 3.5 מ"מ.
בעקבות ממצא זה פרסמה החברה בשנת 2009 פוסטר במסגרת כנס החברה הגאולוגית בשם Moissanite Discovery ומאז המשיכה לעסוק בחיפושי מחקר במטרה לאתר את סלע המקור של המואסניט בשטחי פעילותה.
בבדיקה מינרולוגית שנערכה במעבדות "שפע ימים" לגבי מדגמים שנאספו בתוך שטחי המחקר, נמצאו גרגרים נוספים של מואסניט בגדלים שמתקרבים לגודל של 3 מ"מ. הייחודיות של הגרגרים הללו היא בעובדה שהם מכוסים ב"קליפה" בצבע לבן או אדום. החברה החליטה לשלוח מספר גרגרים לבדיקה בז'נבה על ידי ד"ר אדווין גנוס (Dr. Edwin Gnos) הנחשב למומחה בתחום זה.
בחודש אפריל 2012 התקבל מד"ר גנוס דו"ח בו צוין כי הוא מאמין שהגרגרים הם חלק מתוך מקור קימברליטי - "primary Kimberlite" כהגדרתו. עוד צוין במסקנות הדו"ח שגרגרי המואסניט לא הובלו מרחק רב מהמקור שלהם וכי גרגרים גדולים אלו הם ממקור טבעי. בנוסף המליץ ד"ר גנוס להמשיך ולחקור את האזור בו נמצאו גרגרים אלו.
בחודש אוגוסט 2012 דיווחה החברה על מציאת גביש בגודל 4.1 מ"מ. בחודש דצמבר 2015 דיווחה החברה כי מצאה גביש נוסף של מויאסנייט בגודל 4.14 מ"מ.
ב 13 באוגוסט 2012 דיווחה החברה כי מצאה בשטחי החיפוש אבן יקרה ונדירה מסוג מואסניט בגודל של 4.1 מ"מ, לדברי החברה מדובר באבן הגדולה ביותר מסוג זה שהתגלתה עד היום בעולם.
ב-24 בינואר 2013 דיווחה החברה כי מצאה אבן חן יקרה מסוג ספיר בגודל של 5.72 קרט.
באוגוסט 2014 פרסם המכון הגמולוגי האמריקאי GIA מאמר המבוסס על מחקרם של הפרופסור לפיזיקה עמנואל פריש (Emmanuel Frisch), מנהלת פרויקט שפע ימים ורד טולדו, והמחברת ומומחית אבני החן אנטואנט מאטלינס (Antoinette Matlins) בו נבחנו גבישים של מואסניט אשר נמצאו על ידי חברת שפע ימים, בהם בגדלים שטרם נמצאו בעולם. הם ציינו כי 30 הגבישים שנבחנו היו בעלי שש צלעות, דו-פירמידיים עד שטוחים, עם נוכחות רבה של פינקואיד (pinacoid), וכי הם היו שקופים עם צבעים הנעים בין כחול עמוק לירוק בהיר. לדברי השלושה, בהתבסס על מציאת שפע גבישים שבורים ניתן להניח שאפשר למצוא גבישים במידות גדולות יותר.
ב-7 באוגוסט 2014 העניק רשם הפטנטים וסימני המסחר, לשפע ימים, תעודות רישום ובעלות על סימני מסחר (בעברית ובאנגלית) כדלהלן: "מויסאנייט טבעי על ידי שפע ימים" "NATURAL MOISSANITE BY SHEFA YAMIM"
בינואר 2016 דיווחה החברה כי מצאה מספר מינרלים שאינם מוכרים למדע, כשהמהותי שבהם הוא המינרל טיסטאריט (Tistarite-Ti₂O₃) שעד אז אותר רק במטאוריט בודד שהגיע מהחלל החיצון. לטענת החברה זהו גילוי הראשון בטבע של מינרל מסוג זה שמקורו בכדור הארץ.
ב- 7 בינואר 2019 דיווחה החברה כי בעקבות תוצאות מחקרים מדעיים שנערכו על ידי מעבדות באוסטרליה ובאיטליה, נתקבל אישור רשמי מהמדענים של האגודה הבינלאומית למינרלים IMA – International Mineralogical Association  על רישום מינרל חדש בטבע, ייחודי ונדיר ביותר שהתגלה בשטחי הפעילות שלה.
המינרל החדש, המופיע לראשונה בטבע התגלה בתוך אבן החן הייחודית "ספיר כרמל", שנמצאה על ידי חברת הבת במקטע התיכון של הקישון - נקרא על ידי החוקרים בשם הייחודי: "כרמלטזייט" המורכב מצירוף של הר הכרמל – האזור בו נמצא המינרל החדש והאלמנטים שממנו הוא מורכב טיטאניום - זירקון - אלומיניום (TAZ)

הצטרפות לבורסה

בחודש אפריל 2012 אושרה עסקה שבה חברת השלד הבורסאית "אלוני מיתר" קנתה 75% מחברת "שפע ימים" בתמורה ל-90% מהון המניות של "אלוני מיתר". בהתאם לפרטי העסקה שונה השם של חברת השלד "אלוני מיתר בע"מ" ל"שפע ימים בע"מ", ונסחרה בבורסה תחת שם זה. לאור הפסקת עשיית השוק במניה שלעיל, המניה והאופציה "אלוני מיתר אפ 2" נכנסו לרשימת ניירות הערך דלי הסחירות. ב-26/08/12 החלה המנייה "שפע ימים" להיסחר בבורסה.
נכון ל-2015 החברה פועלת תחת הערת עסק חי לגבי יכולתה להמשיך ולהתקיים.
בתאריך 18 בדצמבר 2017 ,נרשמו מניות החברה למסחר בבורסת LSE בלונדון בסימון SEFA והחל המסחר בהן.

משקיעי החברה ובעלי תפקידים בה

משנת 1999 ועד ליום תחילת המסחר בבורסה גייסה החברה 181 בעלי מניות פרטיים מהארץ ומחו"ל שהשקיעו כ-14 מיליון דולר.
בעלי המניות בה היו חברת אייט גלובל קורפ (42.33%) ומאה ואחד זהב אחזקות (7.2%), שבבעלות משפחת טאוב, הפעילה בתחום היהלומים. בעל עניין נוסף המחזיק במניות החברה הוא שמעון הייבלום, יו"ר החברה.
עד לחודש מרץ 2012 שימש כגאולוג ראשי של החברה אלן רופ (אביו של החזאי דני רופ). אלן רופ היה בעל ניסיון בחיפושי יהלומים במכרות ביבשת אפריקה. בעקבות פטירתו של אלן רופ ב-2012 מונה כגאולוג ראשי הווארד גלן קופרשמיט. קופרשמיט בעל ניסיון של למעלה משלושים וחמש שנים בתחום תעשיית החיפוש והכרייה של אבנים יקרות. באפריל 2013 החליט קופרשמיט לסיים את תפקידו כגאולוג ראשי אך ממשיך לשמש כיועץ חיצוני. ורד טולדו היא מנהלת הפרויקט של שפע ימים.