פרשת מותו של סלומון טקה

מותו של טקה

ביום ראשון, 30 ביוני 2019, סמוך לאחר השעה 20:00, פגע קליע או נתז מקליע באבי העורקים של טקה, שנורה מאקדחו של קצין משטרה בלבוש אזרחי, בחורשה הסמוכה למועדון נוער של עמותת "נירים" בקריית חיים. הקצין לא הגיש עזרה לטקה הגוסס וכוחות ההצלה שהגיעו למקום נאלצו לקבוע את מותו.

נסיבות הירי

המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים הטילה צו איסור פרסום האוסר על פרסום כל פרט מחומרי החקירה, ולכן קיימת בשלב זה אי-בהירות לגבי נסיבות הירי. הצו הופר על ידי גורמים שונים במשטרה ובמשרד הבריאות, שהפיצו גרסאות סותרות אודות מהלך האירועים. על פי כל הגרסאות שהודלפו מהעדויות שהגיעו למח"ש - בין היתר של מדריך נוער במועדון "נירים" הסמוך לזירה, שהיה עד ראייה לאירוע, לצד נערים נוספים שהיו עדים לירי - הגיע קצין המשטרה לגינת משחקים עם אשתו וילדיו, בעת שלא היה בתפקיד. מסיבות שטרם הובררו פנה הקצין לעבר חבורת נערים כהי-עור ששהו בחורשה סמוכה ודרש מהם לרוקן את כיסיהם. לאחר חילופי גידופים בין הקצין לבין הנערים, שלף הלה את אקדחו כדי להוכיח כי הוא שוטר ורדף אחרי שני נערים, בהם טקה. לטענת עדי הראייה למקרה ירה הקצין פעמיים, תחילה לעבר נער שהספיק לתפוס מחסה ולאחר מכן לעבר מרכז גופו של טקה, שנפגע ונפל.
לאחר התקרית, חברו של טקה, שהיה עמו, טען שלא היה כל איום ממשי כלפי הקצין. מדריך הנוער שהיה גם הוא עד למקרה טען כי הקצין נכנס לעמדת ירי אף שלא היה באינטראקציה אלימה עם הנערים ברגעים שלפני הירי, וירה לעבר טקה ממרחק של כ-30 מטרים. עוד טען המדריך, כי האבן נזרקה בתגובה לשליפת האקדח.
מנגד הדליפו גורמים עלומים מהמשטרה או מהמחלקה לחקירות שוטרים כי לטענת קצין המשטרה הוא ירה פעם אחת לקרקע הסמוכה לרגלי הנערים, "על מנת להפחידם", אך הקליע ניתז לחזהו של טקה.

חקירת ההדלפות

על פי משרד המשפטים, הורשע טקה בסיוע למעשה גניבה ושני תיקי חקירה נוספים שנפתחו נגדו עמדו בדיונים בעת מותו. נתונים חסויים אלה מהמרשם הפלילי של טקה נחשפו כתגובה לפרסומים של העיתונאי אבי אשכנזי והרשתות החברתיות, לפיהם היו לטקה 14 תיקי חקירה פתוחים, וכי בעת מותו היה אמור לשהות במעצר בית על הפעלת מעבדת סמים. המחלקה לחקירות שוטרים פרסמה הודעה ולפיה פורסמו דיווחים שגויים לגבי עברו הפלילי של טקה וכי תקיים בדיקה בנוגע להפצתם. בהמשך דיווחה כתבת המשטרה ליה ספילקין כי לטקה לא יוחסו עבירות אלימות ולא הוטל עליו מעצר בית. לפי סליפקין, הוא הורשע בעבירה אחת - סיוע לגניבת בקבוק יין בעת היותו קטין - והוגשו נגדו שתי תלונות בגין איומים: האחת לאחר שהשליך בקבוק מים במסגרת ויכוח עם אחותו (תלונה ממנה חזרה בה אחותו) והאחרת לאחר ויכוח עם אחות רפואית. בעקבות ההדלפות ביקש ראש היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות במשרד המשפטים מן היועץ המשפטי לממשלה לפתוח בחקירה פלילית כנגד מי שהפיץ את המידע אודות הרישום הפלילי של טקה "במזיד על מנת לצייר את המנוח כמי שאינו קורבן תמים". ב-18 ביולי 2019 פרסם היועץ המשפטי לממשלה הודעה חריגה, ולפיה מעשה הדלפת חומרי החקירה "לא נעשה על דעת גורמי אכיפת החוק" והועברה לבירור של המשנה ליועץ לעניינים פליליים וכן לבירור מול משרד הבריאות, האחראי על המרכז הלאומי לרפואה משפטית. ב-6 באוקטובר 2019, פורסם בעיתון הארץ כי מח"ש צפויה להאשים את השוטר שיריה במוות ברשלנות.

ביקורת על התנהלות המשטרה

יומיים לאחר הירי, שנחקר על ידי מח"ש, זומן אחד העדים לירי למתן עדות בתחנת משטרת זבולון, אליה השתייך הקצין היורה. לטענת העד ואביו, השוטרים האשימו אותו בהתפרעות קודמת ורמזו לו כי יש לו מה להפסיד מעדותו כנגד הקצין היורה. לטענת הסנגורית הציבורית המחוזית במחוז חיפה, עו"ד ענת מיסד-כנען, שוטרי תחנת זבולון נהגו לערוך חיפושים בלתי חוקיים על נערים כהי עור, ללא חשד סביר וללא הסכמתם, ופתחו להם תיקי חקירה פליליים משהביעו התנגדות לכך.
בעקבות הירי הקטלני והמחאה שהצית, בחנה המשטרה כיצד התמודדו ארגוני משטרה במדינות אחרות עם תופעות שיטור יתר, והחליטו להחליף את יחידת יועצת המפכ"ל לענייני נשים ביחידה "לשוויון מגדרי ולמגוון תרבותי". לדברי המשטרה, היחידה "תהיה אמונה על קידום ופיתוח הכשירות התרבותית במשטרה, ועל מתן כלים לשוטרים בכדי לשפר את הממשק עם אוכלוסיות מיוחדות בחברה הישראלית, כל אחת על פי תרבותה הייחודית". בנוסף החליטה המשטרה לשלוח קציני משטרה לסיורים באתיופיה, על מנת "ללמוד על חיי הקהילה וחיי התרבות שלה". על מהלכים אלה נמתחה ביקורת, בטענה כי בעיית שיטור היתר נובעת מיחס מפלה של שוטרים כלפי צעירים כהי עור, שמרביתם נולדו ממילא בישראל, בעוד שתכניות "כשירות תרבותית" תולות את האשמה בהבדלי התרבות בין ישראל לבין אתיופיה.
שלושה שבועות לאחר הירי הודתה המשטרה כי הקצין היורה הוא בן-דודה של ראשת אגף משאבי אנוש במשטרה, ניצב עינת גיל צובארי. לטענת המשטרה הופקד הטיפול במקרה בידי סגנה של ניצב צובארי, אולם לטענת עורך הדין איציק דסה המייצג את משפחת טקה, קיים ניגוד עניינים מובהק בהפקדת התיק בידי פקודה הישיר של ניצב צובארי. עו"ד דסה הוסיף וטען כי היחס המועדף לבן-דודה של ניצב צובארי בא לידי ביטוי בשחרורו המהיר למעצר בית, בניגוד למקובל במקרים דומים, בשיכונו בבית מלון ובהכפשות השקריות שהפיצה דוברות המשטרה.

השלכות פוליטיות

גל המחאה נגד שר המשפטים ונגד השר לבטחון פנים, חברי מפלגת הליכוד, מונף למטרות פוליטיות במסגרת מסע הבחירות לכנסת העשרים ושתיים. רשימת כחול לבן הקימה מטה ייעודי שתכליתו להסיט קולות בוחרים מסיעות הימין לסיעת כחול לבן, תוך הדגשת העובדה כי ברשימת כחול לבן שובצו שני חברי כנסת מקהילת יוצאי אתיופיה (פנינה תמנו-שטה וגדי יברקן), בעוד שברשימת הליכוד נדחק חבר הכנסת אברהם נגוסה למקום ה-51. בנוסף הקים הפעיל החברתי אבי ילאו את מפלגת צדק, המאגדת קבוצות מחאה שונות בחברה הישראלית, לרבות ישראלים יוצאי אתיופיה. בפועל נרשמו דפוסי הצבעה דומים לפני ואחרי מותו של טקה, לטובת רשימות הליכוד וש"ס, אף כי היקף ההצבעה לרשימת כחול לבן גבר קמעה לאחר מותו של טקה. מפלגת צדק קבלה כשלושת אלפים קולות, ולא עברה את אחוז החסימה.