המכללה האקדמית בית ברל

היסטוריה


בשנת 1949 הקימה קרן ברל כצנלסון את בית ברל כמוסד רעיוני חינוכי של מפא"י, שנועד להגשים ולהנציח את מורשתו האידאולוגית של ברל כצנלסון. מאז עלייתו לארץ ישראל עסק ברל כצנלסון בשאלות חינוך של היישוב בכללותו ושל תנועת העבודה הציונית בפרט. בוועידה הרביעית של מפא"י שהתקיימה בתרצ"ח הציג כצנלסון בפומבי את חזונו על אודות בית מדרש של תנועת העבודה. שבועות ספורים לאחר מותו, בספטמבר 1944, הוחלט על הקמת בית מדרש למדריכי נוער ופעילי תנועה על שמו. המוסד הוקם על שטחי חוות קלמניה הסמוכה למושב צופית. טקס הנחת אבן הפינה למוסד התקיים ביום השנה השני לפטירתו של ברל כצנלסון, 21 באוגוסט 1946. ב-1949 החל לפעול בבית ברל בית מדרש תנועתי, שבמסגרתו הוקם גם סמינר למורים ולגננות. בשנות השישים התפתח הסמינר והתחזקה בו המגמה לכיוון לימודי אקדמי.
בקיץ 1968, ביוזמתו של מנכ"ל קרן ברל כצנסלון דאז נחום שמיר, פורסם מנשר שבישר על הקמת המכון האוניברסיטאי לחקר ולהשכלה ע"ש ברל כצנלסון, ובאוקטובר 1970 הכירה המועצה להשכלה גבוהה בסמינר כמכללה אקדמית לחינוך.

הפקולטה לחינוך

הפקולטה לחינוך מאגדת תחת קורת גג אחת מסגרות לימודים לתואר ראשון בוגר בהוראה, לימודים לתואר שני למורים בפועל בייעוץ חינוכי, תכנון לימודים והערכה, ליקויי
למידה: הערכה והתערבות חינוכית, ניהול וארגון מערכות חינוך, קידום נוער בסיכון ובמצוקה, הוראה ולמידה: שפות וחינוך ומורשת ערבית. לאקדמאים מוצעות תוכניות הכשרה להוראה מגוונות ותוכנית מוסמך בהוראה בבית הספר העל-יסודי. 
בפקולטה מוצעים לימודי חינוך חדשניים ופועלות בה יחידות רוחב המספקות תמיכה ומשאבים לתהליכי ההכשרה להוראה כמו גם לתהליכי הכניסה למקצוע.
המכון האקדמי הערבי לחינוך – המכון, הפועל במסגרת הפקולטה לחינוך, נוסד בשנת 1971 ומאז שנת 1981 פועל בתוך המכללה האקדמית בית ברל ומציע מגוון מסלולים וחוגים לקראת תואר ראשון "בוגר בהוראה" B.Ed. במקצועות הוראה שונים הנלמדים בבתי ספר ערביים בארץ בחינוך המיוחד, בגיל הרך, בבית הספר היסודי, בבית הספר העל-יסודי ובחינוך הבלתי פורמלי.

היסטוריה

בשנת 1946 נוסד בית הספר לאמנות "המדרשה" כמדרשה למורים לציור ולמלאכה של זרם העובדים על ידי אליהו בילס. המדרשה פעלה באותם ימים כסמינר ערב במבנה של בית ספר יסודי בתל אביב. כעבור זמן הופרדה הוראת המלאכה מהוראת הציור. שם המוסד הוסב ל"מדרשה למורים לציור" והוא הועמד בפיקוח מחלקת החינוך של הכנסת. בין חברי הנהלת המוסד היו, בנוסף לבילס, אריה אלואיל, נחום גוטמן, משה אביגל ואהרן אבני. בשנת 1964 המדרשה עברה לבעלות משרד החינוך והתרבות ושנתיים לאחר מכן עברה למתכונת לימודי יום. באותה השנה התמנה לתפקיד מנהל המדרשה רן שחורי שכיהן בתפקיד עד שנת 1980. תחת כהונתו של שחורי עברה המדרשה בשנת 1972 למבנים בהרצליה, שהועמדו לרשות משרד החינוך והתרבות על ידי העירייה. ב-1977 עברה המדרשה שוב, הפעם לרמת השרון. באותה שנה הוקם בה המכון להכשרת מדריכים לאמנויות.
לאחר סיום כהונתו של שחורי, בשנת 1980, התמנה לתפקיד מנהל המדרשה הצייר שלמה ויתקין, שכיהן בתפקיד עד 1997. במהלך כהונתו, בשנת 1987, התאחדה המדרשה עם המכללה האקדמית בית ברל. בשנת 1989 הוקמה מסגרת הלימודים לאמנות "המדרשה הפתוחה", הקרואה היום "תוכנית לימודים אישית באמנות".    באותה שנה הוקמה גם המחלקה לטיפול באמנות.
בשנת 1995 עברה המדרשה לקמפוס ייעודי במתחם "קלמניה" שבמכללת בית ברל. באותה שנה הוקמה בה המחלקה ללימודי קולנוע. בשנת 1997 החליף האמן יאיר גרבוז את ויתקין בראש הנהלת המדרשה. לתפקיד מנהל בית הספר לאמנות התמנה אורי חכם. בשנת 1999 הפכה המדרשה למוסד אקדמי וקבלה הסמכה מהמועצה להשכלה גבוהה להעניק תואר ראשון B.Ed.F.A באמנות. בשנת 2008 קיבלה המדרשה אישור נוסף מהמועצה להשכלה גבוהה, לפתיחת תוכנית לימודים לתואר שני M.Ed בחינוך לאמנות.
ב-2009 התמנה האמן דורון רבינא לתפקיד ראש בית הספר ונפתחה תוכנית לימודים לתואר ראשון B.Ed.F.A בקולנוע. בשנת 2010 נפתחה תוכנית ללימודי המשך באמנות, בראשה עמד האמן רועי רוזן וראש הלימודים העיוניים בה היה האוצר יהושע סיימון. בשנת 2011 נפתחה המכינה ללימודי אמנות במגזר הערבי. ב-2013 קיבלה התוכנית לתואר שני בחינוך לאמנות הסמכה סופית למתן תואר. בשנה"ל תשע"ד עברה מכללת בית ברל למבנה פקולטטי, ושמה הרשמי של המדרשה הפך להיות ״הפקולטה לאמנויות –המדרשה״. דורון רבינא מונה לדקאן הפקולטה. באותה שנה קיבלה המדרשה הסמכה להעניק תואר ראשון B.Ed בתוכנית דו-חוגית המשלבת תואר ראשון באמנות-עיונית ובחוג נוסף. ב-2013 החליפה האמנית מירי סגל את רועי רוזן בראשות תוכנית לימודי ההמשך במדרשה, והאוצר אבי לובין מונה לראש הלימודים העיוניים בתוכנית. בשנת ב-2014 נפתחה גלריית המדרשה - הירקון 19, בתל אביב. ב-2015 מונה האמן גבי קלזמר לדקאן הפקולטה.

כיום

בפקולטה לאמנויות – המדרשה מלמדים טובי האמנים ואנשי הקולנוע בארץ שמקיימים שיח פורה וערני עם עולם האמנות העכשווית. תוכניות הלימודים בפקולטה פועלות לאפשר לסטודנט לפתח יכולת חשיבה וביקורת עצמאית ולבסס לעצמו את דרכו האמנותית הייחודית. הפקולטה כוללת את המחלקה לאמנות, המחלקה לקולנוע והמחלקה לטיפול באמנות.
המחלקה לאמנות היא המוסד היחיד בארץ המשלב לימודי אמנות גבוהים עם הכשרת אמנים-מורים לקראת תואר ראשון, בוגר בהוראה באמנויות, וכן את התוכנית הדו-חוגית להוראת אמנות עיונית ותחום נוסף מהפקולטה לחברה ולתרבות לפי בחירת הסטודנט. המחלקה לאמנות כוללת גם את תוכנית התואר השני בחינוך לאמנות, את תוכנית התואר השני טיפול באמצעות אמנויות - אמנות חזותית, את תוכנית לימודי ההמשך לאמנים צעירים בעלי תואר ראשון ולימודי תעודה באמנות. המחלקה לקולנוע כוללת תוכנית ללימודי תואר ראשון בקולנוע והוראת הקולנוע וכן לימודי תעודה בקולנוע.

מורים ובוגרים בולטים בעבר וכיום

מורי עבר בולטים: רפי לביא, גדעון גכטמן, נורית דוד, ציבי גבע, אורי קצנשטיין
מורים בולטים כיום שהם גם בוגרי בית הספר: כלת פרס ישראל מיכל נאמן, מיכל היימן, יהודית לוין, אורית אדר בכר, גיא בן-נר, הלל רומן, קרן גלר
מורים בולטים כיום שאינם בוגרי בית הספר: דגנית ברסט, עדו בר-אל, שמחה שירמן, רועי רוזן, מירי סגל, רותי סלע, בועז ארד, אורי ניר, משה אלחנתי, דני מוג'ה, יואב אפרתי
בוגרים בולטים שאינם מלמדים בבית הספר: פיליפ רנצר, אניסה אשקר

הפקולטה לחברה ולתרבות

הפקולטה לחברה ולתרבות מציעה חוגים ותוכניות לימוד במגוון תחומים ממדעי החברה, התרבות והרוח. בפקולטה נלמדים חוגים במקצועות מדעי החברה ואזרחות, ספרות, מקרא, תרבות ישראל, ערבית, לשון, היסטוריה, ולימודי ארץ ישראל וגאוגרפיה לצורכי הכשרה להוראה. כמו כן מתקיימים בפקולטה לימודים במגמות קרימינולוגיה ואכיפת החוק, ניהול ארגוני חברתי, ביטחון והגנת העורף, ולימודי מגדר.
סגל ההוראה בפקולטה כולל מרצים ומרצות מומחים בתחומם ובכירים מעולם העשייה, בעלי ניסיון רחב בשטח.
הסטודנטיות והסטודנטים נהנים מרכישת השכלה בכל גיל, לצד העצמה אישית, פיתוח מקצועי וכלים מעשיים להתמודדות עם אתגריה של החברה המודרנית במאה ה - 21.