דן חברה לתחבורה ציבורית

היסטוריה

תולדותיו של קואופרטיב "דן" שלובות בתולדותיה של ההתיישבות היהודית בארץ ישראל. יסודות הקואופרטיב שירות הדיליז'אנסים מיפו לפתח תקווה, שהקים החלוץ אפרים הלפרין ב-1909. ב-1928 אוחדו הארגונים "המעביר" ו"גלי אביב" לגוף אחד: "גלי המעביר". צי האוטובוסים גדל, קווים נוספו, תחנות אוטובוסים עם ספסלים הוקמו ברחבי העיר, ובתחילת 1934 הוקם המוסך הראשון של החברה בסגנון באוהאוס ברחוב ארלוזורוב 17 בתל אביב הידוע בכינויו "מוסך דן".
הקואופרטיב נוסד רשמית ב-1 בדצמבר 1945, כתוצאה מאיחוד של שני ארגונים שעסקו בהפעלת תחבורה ציבורית ברחבי גוש דן – "גלי המעביר" ו"איחוד רגב". בין השמות שהוצעו לחברה החדשה היו "שחף", "צור", "הבזק", "אחיד", "המאור", "אחודן", "לשם", "אפרת", "קו-לקו", "קרתא", "המאחד", "צמד", "פורקן", "המחבר", "יהודה", "גפה", "חבור", "המקפל" ו"ירחיב", על כל אלה הועדפה הצעתו של הסופר אהרון בן-אשי שהציע את השם "דן". לאות תודה, שלחה הנהלת "דן" המאוחדת לבן-אשי המחאה על סך 10 לירות ארץ ישראליות, סכום לא-מבוטל בימים ההם. אחרי קום המדינה התרחב הקואופרטיב, חברים חדשים הצטרפו, אוטובוסים חדשים נרכשו, ומפת הקווים נמתחה במקביל להתרחבות היישוב העירוני בגוש-דן.
כלי הרכב הראשונים של החברה היו משאיות של הצבא הבריטי, שהוסבו לאוטובוסים. בהמשך נרכשו אוטובוסים מתוצרת ארצות הברית, צרפת ובריטניה. החל בשנת 1934 היה מוסך דן ברחוב ארלוזורוב בתל אביב בקטע שבין רחוב דיזנגוף לרחוב בן יהודה. מאוחר יותר הוקם מוסך בשיכון דן ושמו של הקואופרטיב העניק לשכונה את שמה.
במהלך שנות ה-60 צבר הקואופרטיב גירעונות גדולים שהגיעו בסוף 1966 למעל 35 מיליון לירות. ועדה לבחינת הסיבות לגרעון, שכללה את דוד גולומב ואפרים בן ארצי, הגיעה למסקנה שהגרעון נבע כולו מתוספות שכר מוגזמות שנתנו לעובדי הקואופרטיב מעל ומעבר לשכר שהיו מקבלים אילו היו שכירים, וגם שכר זה היה גבוה מהמקובל בישראל. הרוב בוועדה המליץ על הורדת שכר עובדי הקואופרטיב, העלאת מחירי הנסיעה ומתן הלוואה ממשלתית לקואופרטיב. המיעוט דרש גם להסב את הקואופרטיב לחברה.
החברה פעלה בתחילת ימיה בתל אביב, רמת גן, בני ברק, גבעתיים, פתח תקווה, קריית אונו ואור יהודה. לאחר מכן פעלה גם בראש העין וביהוד, והחל משנות ה-80 החלה לפעול גם באריאל ובמערב השומרון, בבת ים, בחולון ובראשון לציון, והחלה בהפעלת שני קווי אוטובוס לירושלים. כיום החברה משרתת יישובים רבים בגוש דן ובדרום השרון. משך שנים רבות פעלה החברה כמונופול בתחום תחבורת האוטובוסים בגוש דן, אך בשנות האלפיים, במסגרת מדיניות ביזור מפעילי קווי האוטובוסים, הועברו רוב קווי פתח תקווה, ראש העין וקווי בקעת אונו לחברת קווים, ובהמשך, בשנת 2009, הועברו בהדרגה קווי אריאל והשומרון כולם לתפעול חברת "אפיקים" שהוקמה שנה קודם לכן. בחודש מאי 2002 הפכה דן לחברה בע"מ, במסגרת תהליך התייעלות, והחלה למתג את עצמה בעזרת סיסמאות כמו "סימן שאתה בעיר" או "הדלתות נפתחות לקראתך". במקביל להתפתחות תודעת השיווק בישראל, שלוותה בכניסתן של חברות רב לאומיות לשוק, נוצרו גם ב"דן" דפוסי חשיבה חדשים.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, עקב האיסור על החברה להתמודד על הפעלת תחבורה ציבורית בבאר שבע, חברת דן הקימה חברה בת בשם "נהור נתיבי תחבורה", במטרה להתמודד על קווי השירות בעיר. "מטרודן" הוקמה כשותפות בין "נהור" (45% מהבעלות) לבין חברת "מטרופולין תחבורה ציבורית בע"מ" (55% מהבעלות ולפיכך בעלת השליטה) שמפעילה חלק מקווי האוטובוסים הבין-עירוניים מבאר שבע. באוקטובר 2003 זכתה חברת "מטרודן" במכרז להפעלת קווי התחבורה הפנימיים בבאר שבע.

החברה כיום

בשנת 2008 מפעיל דן כ-1,200 אוטובוסים ומעסיק 2,430 עובדים, מהם כ-1,700 נהגים, 360 אנשי תחזוקה ו-400 אנשי מנהלה. ל-830 מכלל העובדים מניות בחברה. החברה מסיעה כ-640,000 נוסעים מדי יום או כ-14 מיליון נוסעים בחודש, ורכביה גומעים מרחק של כ-5 מיליון ק"מ בחודש. 
אוטובוסי החברה פועלים ב-130 קווים ועוצרים ב-4,000 תחנות. צי האוטובוסים של החברה כולל עשרה דגמים, רובם מתוצרת חברת מאן, וגילם הממוצע של האוטובוסים הוא שש שנים. על אלה נמנים אוטובוסים רגילים, אוטובוסי מפרק, מיניבוסים ומידיבוסים. החברה נסמכת על מענק שנתי של כ-150 מיליון ש"ח מממשלת ישראל, סכומי הסובסידיה המועברים כיום לחברה, נועדו לכיסוי ההנחות בתעריפי הנסיעה לציבור.
על מסופי התחבורה העיקריים בהם עושה החברה שימוש נמנים התחנה המרכזית החדשה של תל אביב, מסוף רדינג, מסוף 2000, מסוף כרמלית, מסוף תחנת הרכבת תל אביב אוניברסיטה, מסוף אוניברסיטת תל אביב, מסוף בית החולים תל השומר, תחנה מרכזית פתח-תקווה, מסוף בית העלמין בת ים, מסוף אבי האסירים ראשון לציון ומסוף קריית עתידים. 
פרט לכרטיס הרגיל עבור נסיעה בודדת, מציעה החברה מספר כרטיסי מנוי חודשיים המכונים "חופשי חודשי", וכל אחד מאלה מתמקד באחד מאזורי השירות בהם פועלת החברה, או שהוא תקף לרשת הקווים כולה. עוד מציעה החברה כרטיס "חופשי יומי" המאפשר נסיעה אזורית ללא הגבלה החל מהאוטובוס מרגע הרכישה ועד 4 וחצי ביום שלמחרת כולל קווי לילה . שני כרטיסי המנוי ניתנים לשילוב עם נסיעה ברכבת ישראל. בנוסף מציעה החברה כרטיסיות ניקוב לקהלי יעד שונים המקנים הנחות שונות, וכרטיס מנוי סמסטריאלי בשם "סטודן", המיועד עבור כל הסטודנטים הלומדים במוסדות האקדמיים המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה. 
לפי מקורות רשמיים בדן, עד שנות ה-90 היה הקו הרווחי ביותר של החברה קו 66 מתחנה מרכזית פתח תקווה למסוף כרמלית בתל אביב, אך כיום, בשל פעילות מוניות השירות הרבות בקו זה, קו 16 ממסוף הכרמלית בתל אביב למסוף הטייסים בעיר הפך לקו הרווחי של החברה עד קיץ 2011, ולאחר מכן במסגרת הרפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן, הפך מספרו של הקו ל-204, והוא הוארך למסוף רדינג. הדבר נובע בשל תדירותו הגבוהה מאוד לאורך כל שעות היום והביקוש הרב אליו. הקו הוותיק ביותר הוא קו 5 הפועל ברציפות מאז שנות ה-30. עוד מפעילה החברה קו תיירותי באוטובוס פתוח בשיתוף עם עיריית תל אביב, וברשותה בית ספר ללימוד נהיגה באוטובוס. ברשותה של חברת דן מספר חברות בנות ובהן אוויס ישראל, משדן ויונייטד טורס.
"דן" מפעילה 1115 אוטובוסים עירוניים ובינעירוניים במערך התחבורה הציבורית ובנוסף כ-100 אוטובוסים תיירותיים של חברת בת – "יונייטד טורס". דן עושה שימוש בדלק דל-גופרית המצמצם את כמות החלקיקים הנשימים באוויר, מבצעת ניסויים טכנולוגיים מתקדמים לבחינת אמצעים טכנולוגיים להפחתה בפליטת מזהמים, שותפה עם משרד לאיכות הסביבה בתוכנית כוללת להפחתת פליטת מזהמים.
בשנת 2008 החל השימוש בכרטוס חכם בתחבורה הציבורית בישראל באוטובוסים של דן, מערכת הכרטוס החכם שפרה משמעותית את השירות לציבור משתמשי התחבורה הציבורית. המערכת כוללת את מכשיר הכרטוס החכם ואת מחשב הרכב האחראי על נתונים שונים כגון: זיהוי מיקומו הגאוגרפי של האוטובוס ומספר הנוסעים בו. 
בקיץ 2008 חברת דן החלה להפעיל קווי לילה המיועדים לשימושם של בני הנוער היוצאים ממקומות הבילוי. המטרה העומדת מאחורי קווי-הלילה היא שהבליינים, שייתכן וחזרו שיכורים לא ינהגו במצב זה וייסעו בשלום לביתם במחירי נסיעה רגילים. בקיץ 2009 דן הוסיפה להפעיל בלילה קווים לבליינים: קו פנימי לתל אביב (416), וקווים היוצאים ממסוף רדינג לבת ים (418), לרמת גן–גבעתיים (463), ולפתח תקווה (466).
באוגוסט 2013 החלה חברת דן, באמצעות חברת הבת דן בצפון, להפעיל את מערכת המֵטרונית במטרופולין חיפה.
ב"יער דן" הנמצא ביער בן שמן ליד שילת יש אתר הנצחה לחברי "דן" שנפלו במערכות ישראל.
באוגוסט 2013 החלה החברה להפעיל אוטובוס חשמלי בקו 5 ובקו 61 בתל אביב. צבעו של כלי הרכב הוא כתום. בשנת 2016 רכשה החברה 3 אוטובוסים חשמליים מדגם מתקדם יותר (בעלי קבל עילי) והפעילה אותם בקו 4.
באוגוסט 2014 החלה החברה להפעיל אוטובוסים רבי קיבולת, הזהים למטרונית, במסגרת פעילות "הקו המקדים" לקו האדום של הרכבת הקלה בתל אביב שממוספר כקו 1. הקו פועל במסלולם של קווים 42 (החל מדרום בת ים, דרך יפו עד לקניון עזריאלי) ו-51 (דרך ציר ז'בוטינסקי ועד ליעדו הסופי בתחנה המרכזית בפתח תקווה). בניגוד למטרונית בחיפה, הקו לא עובר בנתיבים ייעודיים (פרט לרחוב הברון הירש בפתח תקווה ממערב למזרח, המסלול התחבורה הציבורית בציר ז'בוטינסקי בפתח תקווה ולמסלול התחבורה הציבורית ברחובות בלפור והרצל בבת ים) ואינו זוכה לעדיפות ברמזורים. התשלום נעשה במכונות תיקוף בתוך הרכבים. במקביל, הוצבו ברכבים מכונות לטעינת כרטיסי רב-קו, בהן ניתן לשלם בכרטיסי אשראי. כחודש לאחר הצבת המכונות, ניתנה גם אפשרות לשלם גם בכסף מזומן, אך ללא קבלת עודף. באוגוסט 2015, במסגרת תחילת העבודות על קו האדום, הופעל גם קו 189, העובר בצורה כמעט חופפת בשלוחה הדרומית–מזרחית והצפונית-מזרחית של הקו הירוק באמצעות אוטובוסים אלו.
ביום שבת, 17 באוקטובר 2015, נשרפו כליל 32 אוטובוסים בחניון דן סמוך לקניון איילון. החקירה שללה אפשרות של הצתה, והצביעה על קצר חשמלי כגורם. שווי האוטובוסים שנשרפו מוערך ב-20 מיליון ש"ח.
ב-2015 הקימה חברת דן את חברת "דן בדרום" כדי להתמודד במכרזי משרד התחבורה בדרום הארץ, דן בדרום בדומה לדן בצפון שמפעילה את מערכת המטרונית בחיפה, הוקמה על ידי נהור חברת הבת של דן כדי להתמודד במכרזי הפריפריה, במאי 2015 זכתה חברת דן בדרום במכרז צפון הנגב ובפברואר 2016 החלה החברה להפעיל את האשכול, בינואר 2016 זכתה החברה להפעיל גם את האשכול העירוני בבאר שבע במקום חברת מטרודן. ב-25 בנובמבר החלה חברת דן באר שבע להפעיל את האשכול.
במאי 2016 העבירה החברה את קווי ראש העין שלה (פרט ל-251, שהועבר לאחר חודש) לחברת אפיקים שהחלה לפעול במסגרת זכייתה במכרז פתח תקווה–ראש העין. ב-18 בנובמבר אותה שנה, הועברו שני קווים נוספים (49 ו-127) לחברת אפיקים. 
עם ההודעה על זכייתה של חברת מטרופולין במכרז שרון–חולון בקיץ 2017, נפרדה החברה גם מכמה קווים באשכול עבר הירקון (6, 11 ו-12) במהלך שנת 2018. 
בספטמבר 2017 חתם משרד התחבורה עם החברה על הסכם הפעלה חדש שתוקפו עד שנת 2025 שיכלול את הצערת הצי, התקנת מכונות תיקוף בכל אוטובוסי החברה והרחבת מספר האוטובוסים החשמליים בצי.

צי האוטובוסים

האוטובוסים המפרקיים והבין עירוניים הם של חברת מאן. האוטובוסים העירוניים הם של החברות מאן וסולאריס.