google/wiki40b huggingface dataset:
Idänniittyperhonen

Levinneisyys

Idänniittyperhosen levinneisyysalue ulottuu Pyreneiden niemimaan pohjoisosista Keski-Eurooppaan, Suomeen ja Venäjän kautta Siperiaan. Laji puuttuu muun muassa Euroopan eteläisimmistä osista, Britteinsaarilta ja Skandinaviasta.
Idänniittyperhosesta on kuvattu alalaji Coenonympha glycerion iphioides (Espanjan niittyperhonen), joka esiintyy Pohjois-Espanjassa. Alalajia on pidetty myös itsenäisenä lajina Coenonympha iphioides.
Suomessa idänniittyperhonen esiintyy maan etelä- ja keskiosissa ja satunnaisesti pohjoisempana, pohjoisin havainto on Torniosta. Lajia ei ole havaittu Manner-Ahvenanmaalla. Kanta on painottunut Kaakkois-Suomeen. Idänniittyperhonen on suhteellisen uusi tulokas Suomessa. Laji on levinnyt maahan kaakosta, jossa ensimmäiset vakituiset kannat olivat 1800–1900-luvun vaihteessa.

Koko ja ulkonäkö

Idänniittyperhosen etusiiven pituus on nimialalajilla yleensä 15–18 mm. Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 25–33,5 mm. Naaraat ovat keskimäärin koiraita kookkaampia. Siipien yläpinta on koirailla kastanjanruskea. Yläpinnalla ei ole koirailla yleensä silmätäpliä, mutta takasiivessä voi olla harvoin 1–2 pientä silmätäplää. Naaraalla etusiiven yläpuolen pohjaväri on kellanruskea ja sen ulkoreuna on tummempi. Takasiiven pohjaväri on tummanharmaa ja siinä saattaa olla 2–3 pientä silmätäplää.
Alalaji Coenonympha glycerion iphioides on nimialalajia kookkaampi, etusiiven pituus on 17–20 mm.

Elinympäristö

Idänniittyperhosen elinympäristöä ovat niityt, pientareet ja metsänreunat. Nimialalaji esiintyy alangoilta noin 1 700 metrin korkeuteen saakka. Espanjassa esiintyvä alalaji esiintyy ruohoisilla ja kivisillä ylänkömailla noin 1 800 metrin korkeuteen saakka.

Lentoaika ja elintavat

Lentoaika on yleensä kesä–heinäkuussa yhtenä sukupolvena. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana.

Ravintokasvi

Toukan ravintokasveja ovat nurmilauha (Deschampsia cespitosa), koiranheinä (Dactylis glomerata), helmikät (Melica), lehtolusteet (Brachypodium) ja sukapäät (Cynosurus).
G. H. Hardy

Godfrey Harold Hardy (7. helmikuuta 1877 Cranleigh, Surrey – 1. joulukuuta 1947 Cambridge) oli englantilainen matemaatikko, joka kehitti lukuteoriaa ja matemaattista analyysiä. Hänet muistetaan myös matematiikan olemusta käsittelevän esseen Matemaatikon apologia (1940) kirjoittajana. Teos käsittelee myös luovuutta ja sen menettämisen tuskaa. Hardy valittiin Royal Societyn jäseneksi (FRS) vuonna 1910.

Elämäkerta

Hardy syntyi koulutettuun, mutta taloudellisesti vaatimattomaan perheeseen. Hänen isänsä oli tuohon aikaan pienen Cranleigh-yksityiskoulun kuvaamataidon opettaja ja taloudenhoitaja, äiti puolestaan Lincolnissa toimineen opettajanvalmistuslaitoksen vanhempi opettaja. Sekä isä ja äiti olivat lahjakkaita matematiikassa ja Hardy peri heidän taitonsa, osoittaen lahjakkuutensa jo lapsena. Hardyn kerrotaan muun muassa jakaneen ajankulukseen virsien numeroita tekijöiksi ja kirjoittaneen kaksivuotiaana miljoonien suuruisia lukuja.
Koulussa Hardy oli ujo, mutta menestyi siitä huolimatta hyvin ja hänestä tuli luokkansa priimus. Hardyn vahvuutena oli tuolloin erityisesti matematiikka, jonka avulla hän pyrki olemaan jossain selvästi muita luokkatovereitaan parempi. 12-vuotiaana Hardy sai stipendin Winchesterin yksityiskouluun, jota pidettiin Englannin arvostetuimpana matemaattisena kouluna. Matematiikan opetusta hän sai luokkansa ainoana oppilaana ja pärjäsi hyvin myös klassisissa aineissa. Hardy ei itse pitänyt koulustaan, vaikka nauttikin saamastaan opetuksesta. Valmistumisensa jälkeen Hardy ei enää koskaan vieraillut Winchesterissä.
Winchesteristä Hardyn tien ”olisi kuulunut” viedä Oxfordin yliopiston New Collegeen, mutta hän päätyikin sen sijaan Cambridgen yliopiston Trinity Collegeen vuonna 1896. Hän valmistui vuonna 1899 ja valittiin fellow’ksi 1900. Hardy toimi matematiikan luennoitsijana Trinityssä 1906–1919. Trinityssä Hardy ajautui ensi kertaa ongelmiin ateisminsa kanssa kieltäydyttyään periaatesyistä menemästä lainkaan kirkonmenoihin, jotka olivat Trinityssä pakollisia.
Vuonna 1914 Hardystä ja intialaisesta matemaatikosta Srinivasa Ramanujanista tuli läheiset yhteistyökumppanit, kun Hardy huomasi Ramanujanin matemaattiset kyvyt. Kun Paul Erdős kysyi Hardyltä haastattelussa, mikä tämän paras anti matematiikalle oli, Hardy vastasi sen olleen Ramanujanin löytäminen. Lukua 1729 kutsutaan myös Hardyn–Ramanujanin luvuksi heidän mukaansa.

Luonne

Hardya kuvattiin ”anti-narsistiksi”, joka ei suostunut tekemään itsestään isoa numeroa. Hän ei muun muassa sietänyt lainkaan, että hänestä otettiin valokuvia ja joidenkin arvioiden mukaan Hardysta on säilynyt vain viisi valokuvaa. Hardylla ei ollut myöskään kotonaan lainkaan peilejä, joiden edessä hän olisi siistiytynyt ennen työpäivän alkua. ”Anti-narsistisuudestaan” huolimatta Hardy tunnettiin itsepäisenä henkilönä, joka oli valmis puolustamaan aatettaan.
Hardy oli ateisti, mikä ajoi hänet ristiriitoihin uskonnollisen perheensä kanssa.
Viron kirkkojen neuvosto

Viron kirkkojen neuvosto (viroksi Eesti Kirikute Nõukogu) (EKN) on virolaisten kristillisten kirkkojen ja seurakuntien yhteistyöelin. Sillä on 10 jäsenkirkkoa.

Historia

Neuvostoliiton valtakausi Virossa vaikutti siten, että Viron eri kirkoilla syntyi tarve ekumeeniseen yhteistyöhön. Viron kirkkojen neuvosto perustettiin vuonna 1989 Kuremäen luostarissa, kolme vuotta ennen Viron uudelleenitsenäistymistä. Neuvoston perustamiskokouksen pöytäkirjassa motiivi neuvoston tarpeellisuudelle löydettiin Jeesuksen ylimmäispapillisesta rukouksesta Johanneksen evankeliumista. Neuvoston tehtäväksi katsottiin kristillisen moraalin ja etiikan edistäminen, Viron kansakunnan etujen puolustaminen sekä lisäksi yhteistyö evankeliumin julistamisessa ja hyväntekeväisyydessä. Myös ympäristökysymykset yhdistivät neuvoston perustaneita kirkkoja.

Toiminta ja kannanotot

Viron kirkkojen neuvoston kautta kanavoituu Viron kristillisten kirkkojen yhteistö Viron tasavallan hallituksen kanssa. EKN:n edustajia on esimerkiksi mukana valtiollisissa lautakunnissa ja työryhmissä. Useat EKN:n jäsenkirkot ovat olleet valtion kutsumina mukana sotapakolaisten vastaanoton suunnittelussa ja seurakunnat ovat luvanneet käytössään olevia asuntoja pakolaisten käyttöön. Lisäksi EKN korostaa toiminnassaan kristillisten arvojen merkitystä sekä esittänyt näkemyksiään eri yhteiskunnallisista kysymyksistä.
Virossa on kaksi itsenäistä ortodoksista kirkkoa, joitten väliset suhteet ovat olleet haastavia. EKN:llä onkin tärkeä rooli näiden välisen yhteyden ylläpitämisessä, sillä ne ovat molemmat EKN:n jäseniä.
Vuonna 2017 EKN päätti esittää Viron Riigikogulle, että Viron perustuslakiin lisättäisiin säädös, joka määrittelisi avioliiton miehen ja naisen väliseksi.
Heinen–Borelin lause

Kompakti joukko on suljettu

Olkoon S kompakti joukko joka ei ole suljettu. Tällöin on olemassa kasautumispiste a, joka ei kuulu joukkoon  S. Valitaan peite , missä jokainen Bₓ on pisteen x ympäristö, joka on erillinen jostakin pisteen a ympäristöstä. Olkoon C₁ jokin tämän peitteen äärellinen osapeite. Kuitenkin nyt löytyy jokaista  kohti pisteen a ympäristö , joka ei leikkaa joukkoa Bₓ. Näiden ympäristöjen leikkaus  sisältää pisteen , mutta . Siis  ei ole joukon S peite. Tämä on ristiriita ja täten väite on tosi.

Kompaktin joukon suljettu osajoukko on kompakti

Olkoon S kompaktin joukon T suljettu osajoukko, jonka kompelementti U on avoin ja C joukon S avoin peite.  Tällöin peite  on joukon T avoin peite. Kompaktiuden nojalla löytyy joukon T peite C², joka on peitteen C² osapeite. Peite  on peitteen C avoin, äärellinen osapeite.
Mollijärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy.
Ylä-Myllyjärvi

Ylä-Myllyjärvi on Roninmäen ylärinteellä oleva asuinalue Jyväskylän Keltinmäessä. Ylä-Myllyjärvi on omakotivoittoinen alue, joka on rakennettu enimmäkseen 1990-luvun lopulla. Huhtalammentiellä on kuitenkin myös 2000-luvun alussa rakennettuja kerrostaloja.
Prohairesis

Prohairesis tai proairesis (muinaiskreikaksi προαίρεσις; harkitseva valinta, harkittu halu, tahto) on stoalaisen filosofian keskeisiä käsitteitä. Se tarkoittaa rationaalista kykyä hyväksyä tai hylätä ulkoisia vaikutelmia. Käsitteellä on keskeinen merkitys stoalaisen etiikan kannalta: olemme moraalisesti vastuussa ainoastaan niistä asioista, jotka ovat meidän vallassamme, ja stoalaisuuden mukaan ainoa asia, joka on meidän vallassamme, on oma prohairesiksemme.
Filosofisena terminä prohairesis on peräisin Aristoteleen teoksesta Nikomakhoksen etiikka. Hänellä se tarkoitti valintaa, joka on ”vallassamme oleviin asioihin kohdistuva harkittu halu”. Stoalaisuuteen termin toi Epiktetos. Hänelle se oli niin keskeinen, että termit prohairesis, prohaireettinen ja aprohaireettinen esiintyvät hänen teoksissaan Keskusteluja ja Käsikirja lähes 170 kertaa.

Prohairesis stoalaisessa etiikassa

Epiktetoksen mukaan mitään ei voida pitää hyvänä tai pahana, paitsi niitä asioita, jotka ovat omassa hallinnassamme. Ainoa todella hallinnassamme oleva asia on oma vapaa tahtomme, prohairesis, joka valitsee sen, miten arvioimme vaikutelmiamme.
Jos joku esimerkiksi sanoo jotain arvostelevaa, se ei ole arvostelun kohteelle pahaa. Samoin, jos joku kiittää jotakuta, se ei ole kiitoksen kohteelle hyvää. Tämä johtuu siitä, että tällaiset asiat ovat ulkoisia kohteen kannalta, eivätkä hänen hallintavallassaan. Valinnan vapautta käyttämällä on mahdollista säilyttää mielenmaltti arvostelun ja kiitoksen edessä. Tällainen mielenmaltin säilyttäminen on moraalisesti hyvä asia, eli hyve.
Kun joku puolestaan hermostuu arvostelusta tai haltioituu kiitoksesta, tämä on moraalisesti paha asia eli pahe, koska tällainen henkilö on erehtynyt arvostelmissaan pitämällä hänen hallintavaltansa ulkopuolella olevia asiota, kuten arvostelua ja kiitosta, jonkin arvoisina asioina (eli pahana tai hyvänä). Seurauksena tällainen henkilö antaa oman elämänsä hallinnan muiden käsiin.
Epiktetokselle prohairesiksen merkitys on siinä, että sen avulla ihmisille on mahdollista valita rationaalisesti, kuinka he haluavat suhtautua erilaisiin vaikutelmiin:
»Muista, ettei se sinua loukkaa, joka sinua solvaa tai lyö, vaan käsitys, että hän loukkaa sinua. Kun joku ärsyttää sinua, tiedä siis että sinua ärsyttää oma käsityksesi. Pyri ennen kaikkea siihen, ettet anna mielikuvan harhauttaa itseäsi.»
Paleoklimatologia

Pöly jäässä

Jääkausien aikana on ilmassa runsaasti pölyä jäätikön lössiaroilta, jotka ovat jääkausiaikoina laajoja. Pölyn määrän vaihtelu kertoo myös lämpötilan muutoksista.

Isotooppien ja alkuaineiden jakautuma kivissä

Strontiumin eri painoisten alalajien ⁸⁷Sr/⁸⁶Sr pitoisuudet kertovat meren suolaisuudesta. Aragoniitissa CaCO₃ strontium korvaa kalsiumia riippuen lämpötilasta. Täten, jos meriveden lämpötila on korkea, on paljon strontiumkarbonaattia (SrCO₃) kalsiumkarbonaatin (CaCO₃) seassa. Muita mahdollisia korkealämpötilassa kalsiumin korvaajia ovat kadmium, barium ja mangaani.

Muinainen siitepöly

Siitepölyjen suhteelliset osuudet kertovat paljon alueen lämpötiloista. Siitepölyä voi kulkeutua kauaskin. Jääkaudesta voi kertoa esimerkiksi marunan (Artemisia) ja ruohojen Poacaeae siitepölyjen määrän kasvu, ja puiden, esimerkiksi männyn Pinus siitepölyn määrän väheneminen Keski-Euroopassa.

Kerrostumissa olevien pienten fossiilien lajijakauma

Fossiilisten piilevien sekä hyönteisten lajistojakauma kertoo lämpötilan muutoksista. Lämpötilasta kertovat myös lajien pohjoisrajat pohjoisella pallonpuoliskolla.

Eläin- ja kasvilöydöt

Eläin- ja kasvilöydöt kertovat alueen muinaisesta lämpötilasta ja muistakin olosuhteista, esimerkiksi aroeläinten löydöt ja kovakuoriaislöydöt. Tietyt simpukkalajit viihtyvät kylmässä ja toiset lämpimässä.

Muinaiset merenrannat

Koralliriuttojen alueella tapahtuu joskus maan kohoamista. Maan kohoamisnopeus voidaan todeta nykyisin. Eräällä riutalla kohoamisnopeus on ollut vakio kauan aikaa. Kohoaminen ja merenpinnan vaihtelut jättävät merenrantoja eri korkeuksille. Merenpinnan ikä voidaan mitata esimerkiksi hiili-14 menetelmällä.

Merenpohjan kerrostumat

Merenpohjan kerrostumista on tehty monenlaiska muinaista ilmastoa koskevia mittauksia. Plioseenin ja pleistoseenin ajalta ovat tutkijat koettaneet rakentaa Milankovicin jaksoihin perustuvan ajoitusjärjestelmän SPECMAP:in. Tätä rakennettaessa on käytetty monia kairausnäytteitä mistä on mitattu lämpötilan kanssa vaihteleva raskaan hapen määrä. Raskaan hapen käyrä on sovitettu laskettuihin milankovicin jaksoihin eli Maan akselin ja radan vaihteluihin, jotka vaikuttavat lämpötilaan. SPECMAP:ia laadittaessa esiintyi kuitenkin "ylisovittamista" (engl. overtuning) eli käytetyt menetelmät toivat merenpohjan kerrostumista mitattuihin käyriin joitain piirteitä joita niissä ei alun perin ollut.

Tietokonesimulaatiot

Jääkauden aikaisia ilmastonmuutoksia ja jäätikön koon vaihtelua on simuloitu jonkin verran tietokoneilla, mutta ilmastomallit eivät liene vielä kovinkaan tarkkoja. Tunnettu malli on esimerkiksi CLIMBER-2. Uusia supertietokoneita ja malleja kehitetään jatkuvasti.
Villanova-kulttuuri

Historia

Kulttuuria edelsi pronssikautinen Terramaren kulttuuri 1700-1150 eaa. Villanovan kulttuurin varhaisvaihe alkoi jo 1100 eaa., mutta kansaa johtanut eliitti syntyi noin 900 eaa. jolloin varsinainen Villanovan kulttuuri syntyi. Villanovan kulttuuri sai polttohautauksen ja raudan Keski-Euroopan uurnakenttäkulttuurista ja Hallstattin kulttuurista. Villanovan uurnat muistuttivat heidän käyttämiään taloja. Myös kauppayhteydet kreikkalaisten kanssa muokkasivat kulttuuria. Kauppaa käytiin myös Pohjois-Saksan ja Puolan alueen kanssa meripihkatietä pitkin. Kreikkalaisten vaikutus lisääntyi ajan mukana.

Ennen etruskeja

Maanviljely lienee saapunut tulevalle etruskien alueelle jo varhain, ehkä noin 5400 eaa. sydänsimpukkakeramiikkaa tehneen laivoilla purjehtivan kansan mukana. Tältä ajalta on tehty löytöjä Pienzasta. Eräs varhainen kiveen hakattu hauta oli Ponte San Pietron hauta, ja varhainen hautausmaa Rinalonen hautausmaa. Kulttuurin nousu täällä pohjautui metalliin. Jo ennen etruskeja Rooman pohjoispuolinen Länsi-Italia oli metallintuotannon keskusaluetta. Etruriasta löytyy vuorilta ja kukkuloilta muun muassa kuparia, tinaa, hopeaa ja rautaa. Kuparin käsittelytaito levisi vuoden 4000 eaa. jälkeen tänne ehkä Pohjois-Balkanilta, toinen vaihtoehto on että meritse kulkevat pelasgit toivat sen. Viimeistään kuparia käytettiin 2500–2000 radiohiilivuotta eaa. Kuparikauden lopulla vallitsi pienellä rannikkokaistaleella Roomasta pohjoiseen (mm. Fosso Coniccinossa) kellopikarikulttuuri. Varhaisia asutuskeskuksia oli Luni. Tämä viittaa siihen, että tämä metallirikkaan vuoriston alue kiinnosti vieraita kansoja jo varhain. Pronssikauden lopulle tultessa asutusten koko kasvoi ja pieniä asutuskeskuksia hävisi. Yksi pronssikauden keskuksista oli Narce. Pronssikaudella alueella kukoisti Terramaren kulttuuri. Noin 1100 eaa. alkaen lähes koko Italiassa vallitsi proto-Villanovan kulttuuri noin 1100–950 eaa. Proto-Villanovan kulttuuri muistutti Tonavan ja Baijarin-Ylä-Itävallan uurnakenttiä ja vastaavia. Luultavammin kulttuuri kuitenkin juontui aiemmasta Terramaren perinteestä. Proto-Villanovan asutukset olivat yleensä pieniä, linoitettuja ja korkealla paikalla.
Jaakko Parkkali

Jaakko Juhani Parkkali lempinimeltään Jake tai Rymy (s. 25. tammikuuta 1996) on suomalainen Lahdesta kotoisin oleva tubettaja. Hän aloitti YouTube-aktiivisuutensa vuoden 2015 heinäkuussa ja saavutti suuren suosion melko lyhyessä ajassa. Hän tekee lifestyle-aiheisia videoita.
Parkkali valittiin Suomen tähtilupaukseksi ja yleisön suosikiksi vuoden 2016 Tubecon Awardseissa. Vuoden 2016 Blog Awards -tapahtumassa hän voitti yleisön suosikki sekä Youtuben vuoden tulokas -palkinnot. Hän osallistui myös Temptation Island Suomi -tosi-tv-sarjan toiseen tuotantokauteen sinkkuna. Hän lähti kuudentena ohjelmasta. Parkkali on mukana Arttu Lindemanin kiertueilla ja muutenkin osana Lindemanin musiikkiuraa. Lisäksi hän on yksi Splay Suomen tubettajista.
Parkkali valmistui vuonna 2016 merkonomiksi Kiipulan ammattiopistosta.

Youtube

Jaakko Parkkali liittyi youtubeen 26.6.2015. Vuonna 2019 hänellä on yli 178 000 tilaajaa.
Valittaa täytyy totta

Valittaa täytyy totta on ruotsalaisen piispa Haqvin Spegelin 1680-luvulla kirjoittama virsi. Sen suomensi ensimmäisenä Elias Lönnrot vuonna 1864. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjaan se otettiin mukaan vuonna 1886, jolloin se sai numeron 381.
Vuoden 1938 virsikirjauudistuksen yhteydessä virsi suomennettiin uudestaan. Sen alkusanat kuuluivat nyt: "Jo vääryys vallan saapi", ja se sai numeron 440.
Vuoden 1986 virsikirjaan sitä ei enää otettu. Syyksi esitettiin, että virsi oli jo kaikin puolin vanhentunut ja ettei sitä juuri koskaan veisattu kirkoissa. Asiantuntijat kuten Pekka Kivekäs ovat kuitenkin arvelleet, että todellinen syy virren poistamiseen oli, että se oli kirkon mielestä liian radikaali, ja että sen jumalakuva oli kirkon nykyisen käsityksen mukaan liian ankara.
Teksti pohjautuu  psalmiin 58. Sanat ovat hyvin poikkeavat virsien yleisestä linjasta. Siitä tuli 1900-luvun alussa työväenlaulu, ja sitä laulettiin punavankien leireillä ja teloitettavat lauloivat sitä, varsinkin sen toista säkeistöä.
Vuonna 1981 Jerry Sultsina yhtye levytti kappaleen mediakohun saattelemana.
Vuonna 2017 Tero Jartin Kapinaorkesteri, jossa ovat mukana myös Remu Aaltonen, Sami Yaffa ja Mariska, julkaisivat virrestä levytetyn rock-version Kapinavirsi. Single ja musiikkivideo julkaistiin 31.3.2017.

Virren sanat

Lönnrotin suomentamassa muodossa vuodelta 1864 virren sanat kuuluivat seuraavasti:
1. Valittaa täytyy totta

Ja surra suuresti,

Kun vääryys vallan ottaa

Ja pahuus paisuupi.

Mykäkskö tuli kerran

Jo kaikki maailma,

Kun oikeutta Herran

Ei kenkään julista?

2. Nyt petos, vilppi täällä

On noussut kunniaan,

On valhe vallan päällä

Ja vääryys voimassaan;

Ei köyhän, kurjan ääntä

Viattomuudessaan

Kuunnella, rikas vääntää

Lain myöten tahtoaan.

3.  Kas lähimmäistään syövät 

Nuo jumalattomat,

Viekkaudella vievät

Sen elot ainoat; 

Kuin käärme kiukussansa

He korvat lummessa, 

Ahdistelevat kansaa, 

Sortavat vaivaista.

4. Mut kerran Herra kostaa

Työt jumalattomat,

Rankaisee ansiosta

Ryöstäjät viekkahat,

Ne, jotka täällä veivät

Orvolta oikeuden

Ja leskein leivän söivät,

Vaivaisen osuuden.

5.  Vaan siviät ne kerran 

Ilolla näkevät 

Vanhurskauden Herran, 

Työt Herran väkevät: 

Hän kuinka voimassansa 

Omansa vapahtaa, 

Suuressa kunniassansa 

Pahasta pelastaa.
Niilo Korhonen

Niilo Juhani Korhonen (15. joulukuuta Nilsiä 1915 – 26. syyskuuta 1943 Ontajoki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 107. Jalkaväkirykmentti 10:ssä komppanian päällikkönä toiminut Korhonen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 8. helmikuuta 1943. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä luutnantti. Korhonen on haudattu Kuopion sankarihautaan.
Dethleffs

Dethleffs on saksalainen matkailuautojen ja matkailuvaunujen valmistaja. Yritys sijaitsee eteläsaksalaisessa Isnyn kaupungissa. Dethleffs-merkin lisäksi valikoimaan kuuluvat Sunlight-matkailuautot ja -vaunut sekä Globecar-retkeilyautot. Suomessa Dethleffs-matkailuajoneuvoja on myyty vuodesta 1986, maahantuojana Tapani Uoti & Co. Vuonna 2015 Dethleffs oli Adrian jälkeen Suomen toiseksi eniten myyty matkailuautomerkki, kolmantena saman konsernin Sunlight. Matkailuvaunuissa Dethleffs-merkki oli neljänneksi eniten myyty, edellään Hobby, Kabe ja Adria.

Yrityksen historia

Dethleffs KG perustettiin vuonna 1832, jolloin sen toimiala oli härkäpiiskojen valmistus ja myynti. Vuonna 1931 yhtiön omistaja Arist Dethleffs rakensi ensimmäisen Wohnautoksi kutsumansa matkailuvaunun, jotta voisi ottaa perheensä mukaan myyntimatkoilleen. Kiinnostus matkailuvaunuja kohtaan heräsi ja yritys alkoi valmistaa niitä myös myyntiin. Vuonna 1956 härkäpiiskojen valmistuksesta luovuttiin lopullisesti ja samalla matkailuvaunujen valmistuksessa siirryttiin sarjatuotantoon. Ensimmäinen matkailuauto tuotiin markkinoille 1983.
Hymer, Eriba, Dethleffs ja T.E.C (nykyinen LMC) yhdistyivät vuonna 1980. Hymer ja Dethleffs perustivat Capron Ltd:n, joka valmistaa Carado- ja Sunlight-merkkisiä matkailuautoja.
Nikolai Ježov

Nikolai Ivanovitš Ježov (ven. Никола́й Ива́нович Ежо́в, 1. toukokuuta 1895 – 4. helmikuuta 1940) oli Neuvostoliiton salaisen poliisin, NKVD:n johtaja suuren puhdistuksen aikana 1936–1938.
Virallisten asiakirjojen mukaan Ježov oli syntyisin Pietarista. Joidenkin asiakirjojen mukaan hän oli kotoisin Marijampolėsta. Kirjeessään "Letter of an Old Bolshevik" (1936) Boris Nicolaevsky kuvailee Ježovia tavalla, jonka perusteella Ježovilla on todennäköisesti ollut luonnevika. Stephen F. Cohenin mukaan Ježov oli pienikokoinen, biseksuaali ja  huumeriippuvainen fanaatikko.
Hän ei käynyt kouluja, vaan toimi tehdastyöläisenä ennen joutumistaan keisarilliseen armeijaan 1915–1917. Hän liittyi bolševikkeihin Vitebskissa 5. toukokuuta 1917, vain muutaman kuukauden ennen lokakuun vallankumousta. Sisällissodan aikana hän oli Puna-armeijassa poliittisena komissaarina.
Helmikuusta 1922 hän toimi puolueen tehtävissä erilaisissa komiteoissa. Marraskuussa hänet nimitettiin puolueen erikoisasioiden, henkilöstön ja teollisuuden päälliköksi. Vuodet 1929–1930 hän vastasi maataloudesta ja marraskuusta 1930 teollisuudesta. Vuonna 1934 hänet nimitettiin keskuskomiteaan, ja seuraavana vuonna sen sihteeriksi. Hän oli syyskuusta 1936 myös presidiumin jäsen.
Ježov oli lojaali Josif Stalinin seuraaja. Vuonna 1935 hän esitti idean, että poliittinen oppositio johtaa väistämättä väkivaltaan ja terrorismiin ja oli siksi kukistettava. Tästä tuli Stalinin puhdistusten ideologinen perusta. Ježov nimitettiin sisäasiain kansankomissaariksi NKVD:n johtoon 1936. Tässä ominaisuudessa hän johti terrorikampanjaa. Ježovin aikana noin puolet Neuvostoliiton poliittisista ja sotilasjohtajista vangittiin tai teloitettiin, lisäksi sadat tuhannet muut, joita epäiltiin epälojaaliudesta tai taloudellisesta sabotaasista.
Ježov nimitettiin vielä vesikuljetusten kansankomissaariksi huhtikuussa 1938, mutta 22. elokuuta hänen varamiehensä Lavrenti Berija nimitettiin NKVD:n johtoon. Stalin ja Molotov arvostelivat NKVD:n toimintaa ja metodeja marraskuussa 1938 ja Ježov erosi omasta pyynnöstään 25. marraskuuta 1938. Ježov erotettiin 3. maaliskuuta 1939 myös viroistaan keskuskomiteassa. 10. huhtikuuta hänet pidätettiin syytettynä vakoilusta ja Stalinin murhan suunnittelemisesta. Ježov tuomittiin ja teloitettiin 4. helmikuuta 1940.
RN Authion (1847)

Valmistus

Sardinian laivasto tilasi aluksen Lontoosta Blackwallista. Sen köli laskettiin 1846 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin. Alus liitettiin Regia Marinaan 1861.

Palvelus

Alus luokiteltiin 1863 2. luokan avisoksi ja edelleen 1877 3. luokan apualukseksi. Vuodesta 1875 alkaen aluksen aseistuksena oli kaksi 75 millimetrin tykkiä. Alus poistettiin palveluksesta 1882.
Hotaru

Hotaru on fiktiivinen hahmo Mortal Kombat -pelisarjassa. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran Mortal Kombat: Deception -pelissä. Hotaru on esiintynyt myös Mortal Kombat: Unchained ja Mortal Kombat: Armageddon -peleissä.

Taustaa

Hotaru on Orderrealmilainen mies ja kenraali. Hän kilpailee usein Havikia vastaan. Hotaru edustaa lakia ja järjestystä mihin hintaan tahansa.
Oliivilakkikukastaja

Levinneisyys

Oliivilakkikukastajaa tavataan Filippiineillä. Lajin kannankehitys on vakaa, eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.