Kylmäsuo

Asutus laajenee pohjoisesta

Esihistoriallisen ajan elämään liittyen on Kylmäsuolta Pitkänmäen länsipuolelta Koirasuon pohjoispuoliselta alueelta, läheltä Pukkilan rajaa löydetty 1990-luvulla metsätraktoriuran itäpuolelta kivikautinen tasataltta (KM 31567 Tasataltta).  7300 vuotta sitten kivikaudella oli merenpinta 70 metriä nykyistä korkeammalla ja Myrskylä oli ulkosaaristoa. Tasatalttaa ei ole ajoitettu historialliselle kaudelle.
Myrskylän Kylmäsuolla on ollut 1500-luvulla rajaerimielisyyksiä Orimattilan Pakaan ja siitä itään sijainneen Raikkolan eli Niinikosken kanssa sekä myös Pukkilan Kanteleen kanssa. Raikkolan rajasta on vedottu Ruotsin kuninkaaseen myrskyläläisille myönteisin tuloksin.
Kylmäsuo on saanut asukkaita Pakaalta 1800-luvun lopulla ja siellä sijainneen askolalaisen Porvoossa vaikuttaneen kauppiaan ja kauppaneuvoksen Carl-Johan Askolinin omistaman Kylmäsuon kartanon, (Vähä-Hannulan kartanon) vuoksi myös pika-asutuslain perusteella myös Uukuniemeltä, josta noin puolet luovutettiin Moskovan välirauhan perusteella Neuvostoliitolle 1944. Kartanon 1900-luvun alussa rakennettu sementtitiilinen navetta on edelleen olemassa, mutta uudistetussa muodossa.

Pakaan vaikutus

Historiallisesti Kylmäsuo on ollut Pakaalle suuntautunut, koska siellä on ollut runsaasti taloudellista toimintaa sahasta, rautatieasemaan, postiin ja kolmeen kyläkauppaan sekä työväenyhdistykseen ja kansakoulun ensimmäisiin luokkiin. Ruotsinkieliset ja pakaalaisia myöhemmin tulleet ovat osuuspankin ja metsästysseuran vaikutuksesta suuntautuneet toiminnallisesti pääasiassa etelään, Myrskylään. Myrskylän eteläosa on Porvooseen suuntautunut ja ruotsinkielinen. Siksi ei Kylmäsuolle ole muodostunut omaa erityistä kyläidentiteettiä esimerkiksi kyläkoulun ja sen säilyttämisen ympärille.
Pakaan tapaan on Kylmäsuo aikaisemmin ollut merkittävä Orimattilan ja Koskenkylän kautta kulkevan Lahti–Loviisa-kantatien varrella, ja Pakaan vuoksi siihen on vaikuttanut myös erityisesti vuosisadan alussa merkittävänä ollut Lahti–Loviisa -rautatie.

Rakennemuutos

Kylässä ollaan luovuttu 1980-luvulla suurelta osin maitotaloudesta, ja se on siirtynyt pääasiassa viljanviljelyyn. Entisen kartanon eteläpuolella lehtomaisessa metsässä on vapaa-ajanasuntoja. Kylmäsuon viimeinen maidontuottajamaatila lopetti maidontuotannon ja lehmienpidon syksyllä 2011.

Niemelä

Orimattilan rajan eteläpuolella alkaa oikealla lännessä Niemeläntie. 1920 tarkastetun vuoden 1914 Suomen talouskartan mukaan tie kulki Pakaan rajaa pitkin Orimattilan puolella ja liittyi Kylmänsuon tiehen kolmen kilometrin päässä nykyiseltä seututie 167:ltä.
Niemelä oli vanha kantatila noin puolen kilometrin päässä Orimattila-Myrskylä-tiestä eikä ole enää alkuperäisessä omistuksessa. Niemelän paikka täsmentyi Kylmäsuolle 1911, kun isojako vietiin loppuun. Niemelän aikaisempi pääpaikka oli kirkonkylässä. Aikaisemman sukuomistuksen aikana tila sai myös pitkästä yhtäjaksoisesta sukuomistuksesta kertovan tilaviirin. Pellot ovat siirtyneet sittemmin pakaalaisomistukseen, ja päärakennus talousrakennuksineen kuuluu nykyään asukkailleen.

Koskela

Niemelän jälkeen entisen soranottamon läheisyydessä oleva mäki, ja sitä ympäröivä alue on Koskela, joka on saanut nimensä vuokratilaansa lunastamattoman maanvuokraajan mukaan.

Eetunpolku

Kylmänsuon ja Niemeläntien risteyksessä on Eetunkujaksi ehdotettu Eetunpolku.

Pyylä

Pyylä on vanha maatila, joka on jo varhaisissa kartoissa.

Luonnonsuojelu

Kylmäsuolla sijaitsee Tuhkauuninmäen metsätien varrella Karsojalla Paavolan (ensimmäinen) luonnonsuojelualue, YSA206827, 20.2.2012, joka kuuluu Metsoon (Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma 2014-2025).

Tapahtumia

Orimattilan Urheiluautoilijat yhdessä Autoliiton Myrskylän osaston kanssa Orimattila-rallin Kirkonkylästä Paavolan ja Kylmänsuon kautta takaisin ovat järjestäneet rallin talvella. Nykyään ajetaan kesällä vuosittain Tångin soran ralli Muttilassa.