Negridinen rotu

Negridinen rotu on ulkoisiin fyysisiin ominaisuuksiin perustuva historiallinen käsite, jolla viitataan tummaihoisiin yleensä Afrikasta lähtöisin oleviin ihmisiin. Australian ja Uuden-Guinean alkuperäiskansoja saatetaan myös luokitella tähän rotuun ihon tumman värin vuoksi, vaikka etninen ja maantieteellinen tausta ovat erilaiset kuin afrikkalaisilla.

Vanhentunut käsite

Vaikka ihonvärityksen monimuotoisuus on laajinta juuri Afrikassa, eikä biologista pohjaa käsitykselle ole, orvaskeden ja hiusten korkeasta melaniinipitoisuudesta seuraavan tumman olemuksen omaavien ihmisten mielletään usein kuuluvan samaan rotuun. 
Unesco on vuonna 1950 suositellut termistä ”rotu” luopumista ihmispopulaatioista puhuttaessa. Myöhemmin muun muassa American Anthropological Associationin ja Yhdysvaltain tiedeakatemian the Institute of Medicinen mukaan mongolidin tai negridin kaltaisilla rotujaotteluilla ei ole minkäänlaista biologista pohjaa. Geenitutkimus on osoittanut geneettisen diversiteetin olevan Afrikassa suurimmillaan. Näin ollen afrikkalaisella väestöllä ei ole rodun edellytyksenä olevaa yhteistä geneettistä pohjaa.

Carl von Linné ja ”tieteellinen rasismi”

Carl von Linné loi 1700-luvulla pohjan niin kutsutulle ”tieteelliselle rasismille” teoksessaan Systema naturae jaotellessaan ihmiset neljään rotuun, joista Homo sapiens afer oli ”musta, passiivinen ja laiska”. Von Linnén rotujaottelusta tuli pitkään vallinneen rotukäsityksen pohja. Tämän käsityksen kyseenalaisti brittiläinen luonnontieteilijä Charles Darwin vallitsevien käsitysten vastaisesti vuonna 1872 kirjassaan Tunteiden ilmeneminen ihmisissä ja eläimissä.

Historiallinen jaottelu

Negridinen rotu jaettiin 1800-luvun lopulla afrikkalaiseen, afroamerikkalaiseen, intialaiseen tai melanesialaiseen rotuun. 
Afrikassa vanhastaan asuneista kansoista negridiseen rotuun luetaan yleensä muut paitsi Pohjois-Afrikan arabit,  berberit ja eräät muut kansat, alun perin Aasiasta tulleet madagaskarilaiset sekä omiksi ryhmikseen luettavat pygmit ja khoisanit.
Filosofi Michael Levinin mukaan negridiksi kutsuttiin tavallisesti ihmisiä, joiden esi-isät asuivat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 15–5000 sukupolvea sitten ja erilaisia hybridipopulaatioita kuten afroamerikkalaiset, joilla suurin osa esi-isistä on tuolta alueelta. 
Älykkyyseroja tutkinut kiistelty psykologi J. Philippe Rushton kuvailee negridiä ”yhdeksi ihmiskunnan rotuluokittelun pääryhmäksi, joka on lähtöisin ja asuttaa pääasiassa Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Negridien ihon pigmentaatio on paksu, hiukset villamaiset, nenä leveä, kasvot lyhyet, huulet paksut ja korvat nelikulmaiset. Pituus vaihtelee runsaasti pygmeistä hyvin pitkiin. Poikkeavin alaryhmä on eteläisen Afrikan khoisanit.”

Historialliset nimitykset

Ennen rotuteorioiden hylkäämistä käytettiin kuvitellun rodun määreenä sanaa negridi, jossain luokitteluissa myös kongoidi Useiden tietosanakirjojen mukaan nykyisin käsitettä negridi pidetään useimmiten vanhentuneisiin rotukäsityksiin perustuvana ja mahdollisesti ainakin englannin kielessä halventavana.

Nimitykset

Suomen kielessä sanalla ”musta” kutsutaan Kielitoimiston sanakirjan mukaan Afrikan mustaihoiseen alkuperäisväestöön ja sen jälkeläisiin kuuluvat ihmiset.
Yhdysvalloissa ”musta” (engl. black) tarkoittaa ihmistä, jolla on Saharan eteläpuolisen väestön perimää edes vähän, vaikka hänen ihonvärinsä olisi hyvinkin vaalea. Yhdysvaltain väestönlaskennassa on kategoria ”musta”, johon henkilö voi halutessaan  vapaasti määritellä itsensä. Britanniassa ”mustalla” tarkoitetaan ketä tahansa, jolla on Saharan eteläpuolista perimää ja jonka iho on tumma. Brasiliassa ”musta” (port. negro) viittaa vain ihmisiin, joiden koko perimä on afrikkalaista. Australiassa paikallisia alkuperäisasukkaita kutsutaan joskus ”mustiksi”.
The Oxford English Dictionary sisältää todisteita siitä, että afrikkalaisiin ihmisiin ollaan viitattu termillä black eli musta jo 1400-luvulla, mutta laajempaa käyttöön se nousi 1960-luvulla Yhdysvalloissa korvaten aikaisemmin käytössä olleen negro-termin. Nykyisin Yhdysvaltain mustaa väestöä tarkoitettaessa käytetään usein termiä afroamerikkalainen. Hieman laajemmassa merkityksessä käytetään myös sanaa värillinen. 
Aikaisemmin Suomessa samassa merkityksessä käytettiin myös sanaa neekeri, mutta sitä pidetään nykyisin usein halventavana.
 Suomen kielen sana neekeri on johdettu portugalin kielen sanasta ”negro”, joka taas on johdettu latinan kielen sanasta ”niger”, joka tarkoittaa suomennettuna sanaa ”musta”.