Yhdysvaltain presidentinvaalit 1968

Demokraatit

Demokraattisen puolueen ehdokkuuden ensimmäinen haastaja oli Minnesotan vanhempi senaattori ja tunnettu Vietnamin sodan vastustaja Eugene McCarthy, joka ilmoitti jo marraskuussa 1967 haastavansa presidentti Johnsonin esivaalissa. McCarthy sai New Hampshiren esivaalissa 42 prosenttia äänistä. 16. maaliskuuta 1968 New Yorkin nuorempi senaattori Robert F. Kennedy ilmoitti omasta ehdokkuudestaan, samoin kuin 27. huhtikuuta myös varapresidentti Hubert Humphrey.
28. toukokuuta McCarthy voitti Kennedyn Oregonin esivaalissa, mutta Kennedy sai 4. kesäkuuta suuren voiton Kalifornian esivaalissa. Vain pari minuuttia sen jälkeen kun Kennedy oli ilmoittanut Kalifornian-voitostaan hotellissa Los Angelesissa Sirhan Sirhan ampui tätä. Kennedy kuoli vammoihinsa 6. kesäkuuta.
Demokraattien puoluekokous 1968 järjestettiin Chicagossa International Amphitheatren tiloissa. McCarthy ja muut sodanvastaiset ehdokkaat eivät saaneet yhdistettyä voimiaan, minkä lisäksi yritys saada Robert F. Kennedyn nuorempi veli Edward Kennedy ehdolle epäonnistui. Demokraattien presidenttiehdokkaaksi valittiin ensimmäisellä kierroksella Hubert Humphrey. Varapresidenttiehdokkaaksi tuli Mainen senaattori Edmund Muskie. Tapahtumaa leimasivat myös väkivaltaiset mielenosoitukset puoluekokouksen tilojen ulkopuolella.

Republikaanit

Vuoden 1960 presidentinvaalit hävinnyt Richard Nixon oli hankkinut itselleen kannatusta ja yhteyksiä halki maan kampanjoimalla muiden republikaanien ehdokkaiden puolesta. Tammikuussa 1968 hän ilmoitti virallisesti lähtevänsä mukaan republikaanien esivaalikilpaan ja nousi nopeasti ennakkosuosikiksi. Michiganin kuvernööri George W. Romney yritti kerätä kannatusta puolueen sodanvastaiselta osalta, kun taas liberaalit tukivat Nelson Rockefelleriä ja konservatiivit Ronald Reagania. Eri ryhmittymien erimielisyyksien takia Nixon voitti Miamissa järjestetyssä republikaanien puoluekokouksessa puolueen presidenttiehdokkuuden ensimmäisellä kierroksella. Hän valitsi varapresidenttiehdokkaakseen suhteellisen tuntemattoman Marylandin kuvernöörin Spiro Agnew’n.

Vaalikampanja

McCarthy kieltäytyi aluksi tukemasta Humphreyn presidenttiehdokkuutta, mikä näkyi tämän kannatusluvuissa selvästi pitkän aikaa. Humphrey ilmoitti vasta syyskuun lopussa, että lopettaisi presidenttinä Vietnamin pommittamisen. Lokakuun lopussa McCarthy myöntyi viimein kannattamaan Humphreytä.
Alabaman kuvernööri George C. Wallace oli pyrkinyt demokraattien presidenttiehdokkaaksi vuosina 1964 ja 1968. Vuoden 1968 vaaleissa hän pyrki presidentiksi oman American Independent Partyn ehdokkaana. Hänen varapresidenttiehdokkaanaan oli entinen ilmavoimien kenraali Curtis LeMay.
Vaalikampanjansa aikana Wallace ilmaisi useita kertoja haluavansa kumota vuonna 1965 voimaan tulleen Voting Rights Act of 1965 -lain, joka salli afroamerikkalaisten äänioikeuden kautta maan. Hän kampanjoi useita kertoja myös pohjoisissa teollisuusvaltaisissa osavaltioissa ja niiden suurkaupungeissa, kuten Detroitissa, joissa teollisuuden hiipuminen ja mustien ja valkoisten segregaatio tarjosivat hyvän kasvupohjan hänen populistiselle kampanjalleen. Wallace ei koskaan suoranaisesti ilmaissut mitä tekisi jos voittaisi presidentinvaalit, ja hänen tavoitteenaan onkin pidetty sitä, että hänen saamansa valitsijamiehet estäisivät kahta muuta ehdokasta saavuttamasta vaadittua 270 valitsijamiehen rajaa, jolloin hän voisi pyrkiä saamaan jommalta kummalta myönnytyksiä kansalaisoikeusasiassa.
Sekä Nixon että Humphrey reagoivat Wallacen kampanjaan. Nixonin mukaan Wallacea äänestämällä olisi lopputuloksena Humphreyn voitto. Nixon myös jäljitteli joitakin Wallacen kampanjan elementtejä, kuten koululaisten linja-autokuljetusten vastustamista. Humphrey taas vetosi Wallacen kotiosavaltion Alabaman köyhyyteen ja kysyi äänestäjiltä retorisesti, miltä ”Alabaman Yhdysvallat” näyttäisi. Humphrey nautti myös ammattiliittojen suosiota, ja ammattijärjestö AFL-CIO hyökkäsi voimakkaasti Wallacea vastaan talousasioissa.
Wallacen kampanjaa haittasi hänen varapresidenttiehdokkaansa LeMayn 4. lokakuuta suorassa televisiolähetyksessä antamansa lausunto, jossa hän sanoi maata vaivaavan "fobian" ydinaseiden käytön osalta. Wallacen varakampanjamanagerin Tom Turnipseedin mukaan puolue pyrki parhaansa mukaan pitämään LeMayn sivussa kampanjasta.