Maula

Varhaismetallikausi

Maulasta on löydetty ainakin kaksi varhaismetallikautista asuinpaikkaa. Keronmäen asuinpaikka sijaitsee Kemijoen itärannalla Maihkilanvaaran lounaisreunassa. Sieltä on löydetty liesikiveyksiä, pronssikirveen valinmuotti, suksi ja kvartsia. Oletus on, että tällä Alapaakkolan valimella on tehty itäisen tyypin Mälar-kirveitä ja ajoitus olisi aivan pronssikauden loppu. Toinen oletettu varhaismetallikautinen asuinpaikka on Kemijoen itärannalla Ruonavaaran koillisreunassa Maulan koulusta noin 740 metriä itään muinaisella rantatörmällä.

1800-luku

Elinkeino on koostunut niin Maulassa kuin muissakin Kemijokivarren kylissä maanviljelystä, karjataloudesta, kalastuksesta ja metsästyksestä sekä metsänhoidosta. Näin on voitu varmistaa toimeentulo eikä olla oltu pelkästään yhden elinkeinon varassa. Maulassa toimi 1800-luvun lopulla muutamia kestikievareita (esimerkiksi Snikkarila ja Rantamaula). 
Alapaakkolan väestönkasvu oli 1800-luvun loppupuolella muun kunnan keskitason yläpuolella. Kehitys ei tosin ollut yksistään muuttovoittoista, sillä kylältä lähti jonkin verran nuoria Amerikkaan.

Taivalkosken nuorisoseura

Maulassa toimii Taivalkosken nuorisoseura. Seura sai alkunsa Ala-Kemin nuorisoseuran ”haaraosastosta”, joka perustettiin 1897 Alapaakkolan lukuyhdistykseksi. Yksi syy perustamiselle oli tarve saada nuorisolle vapaa-ajanviettomuotoja. Näitä tarjosi ennen nuorisoseuran toimintaa eläkkeelle jäänyt merikapteeni Sarell, joka piti pahamaineisia nurkkatansseja ja kökkiäisiä pirtissään Taivalkosken rannalla. Opettaja Koskisen innostamana ja kokoonkutsumana pidettiin 13. tammikuuta 1901 Taivalkosken nuorisoseuran perustava kokous. Jäseniä oli toista sataa heti ensimmäisenä vuonna ja iltamia pidettiin paljon. Nuorisoseuran talo rakennettiin talkootyönä ja sen avajaisia juhlittiin 27. lokakuuta 1907. Taivalkosken nuorisoseuralla 1930-luku oli ahkeraa ja toimeliasta aikaa. Esimerkiksi vuonna 1934 pidettiin syys-, itsenäisyys-, joulu-, kalevala-, äitienpäivä- ja kesäjuhlat. Näiden lisäksi järjestettiin 35 iltamat. Nuorisoseuraan kuului 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla reilut sata jäsentä. Nuorisoseuralla oli ”Revontulet”-lehtikin, joka parhaimpina aikoina ilmestyi lähes kerran kuussa. Nykyisin seuran taloa käytetään erilaisiin tilaisuuksiin.

Terveystalo

Kunnan maalle Maulan koulun läheisyyteen rakennettiin terveystalo vuonna 1949. Tähän saatiin valtion tuen lisäksi varoja Keminmaan ruotsalaiselta kummikunnalta ja Suomen Huoltojärjestöltä.Kunta myi terveystalon pois vuonna 2000. 
Hanna Sutinen toimi vuosina 1937–1950 kätilönä Maulassa ja tuli vuosien aikana kylän äideille varsin tutuksi. Hannan kerrotaan olleen hyvä keräämään jäseniä kunnan SPR-toimintaan; ennen synnytystä hänellä kuuluu olleen tapana kysyä "että onkos ne jäsenasiat kunnossa".
Maulassa toimi 1900-luvun tienoolla tunnettuja hierojia ja jäsenkorjaajia. Heistä yksi oli Erkki Rantamaula, joka opetti taitonsa Matti Kaupille. Matti oli taitava jäsen- ja nivelvaurioiden korjaaja ja hän puolestaan opetti taitonsa pojalleen Heimolle.

Koulut

Maulassa ”ylhäisempi sekakansakoulu” aloitti toimintansa vuonna 1900. Tämä oli tulosta edellisen vuoden lopulla sinnikkäiden alapaakkolalaisten tulosta, jotka saivat kuntakokouksen myöntymään hankkeeseen. Uutta koulua ei alettu rakentamaan, vaan ostettiin Mäkimaulan tila, johon koulu sijoitettiin. Yksi Maulan koulun pitkäaikaisimmista opettajista oli Betty Lackström, joka osallistui innokkaasti myös nuorisoseuratoimintaan. Vanha kansakoulu koettiin epäkäytännölliseksi ja uusi koulu rakennettiin vuonna 1964. Sen toiminta puolestaan päättyi vuonna 2007 ja kunta myi koulukiinteistön huutokaupalla pois vuonna 2015. Maulassa toimiva piirikirjasto lopetettiin vuonna 1971.

Maulan Baari

Maulan tunnetuin paikka lienee ollut Maulan Baari. Se oli toiminnassa 45 vuotta, vuosina 1963–2008.

Muuta

Puhelinkeskus tuli Maulan kylälle 1920-luvulla. Kylällä oli aikoinaan oma posti ja postipankki sekä ainakin kaksi kauppaa. Näitä olivat ”Puupää” eli Alapaakkolan Kemin Osuuskauppa (avattiin 1906) ja ”Sattuma”. 1950-luvulla E. Maunu siirsi kauppansa Törmästä Maulaan. Kylässä oli myös Keskimaulan K-kauppa lähellä Itäkosken rajaa vuoteen 1991 saakka. Posti ja postipankki suljettiin vuonna 1990 ja kaupat lopettivat toimintansa myöhemmin. 
Maulassa on seurakuntatalo, joka on valmistunut vuonna 1981. Sen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Pirkko ja Risto Jämsä.

Harrastustoiminta

Vuonna 1968 Maulaan avattiin kuntorata/hiihtolatu, joka sai valaistuksen 1980-luvun alussa. Maulassa on myös urheilukenttä, joka talvisin jäädytetään luistelua varten. Maula on metsästysseura Piilukkojen kotipaikka. Maulassa on kyläläisten yhteisesti kunnostama iso soutuvene ja onpa kylällä oma "VPK":kin.