RCA 1802

Kehitys

Joseph Weisbecker kehitti vuosina 1970–1971 uuden mikroprosessorin arkkitehtuurin ja RCA julkaisi siihen perustuen kaksi sirua, COSMAC 1801R ja 1801U. Jerry Herzogin johtama ryhmä yhdisti 1801:n sirut yhdelle piirille, jolloin syntyi 1802.
RCA julkaisi myös RCA 1802:n arkkitehtuuriin perustuvan mikrokontrollerin CDP1804. Tässä oli samalla piirillä 64 tavua muistia, 2 KB ROM, kellopiiri ja 8-bittinen kellolaskuri. Käskykantaan oli lisätty 32 käskyä mm. aliohjelmien kutsua ja niistä paluuta varten. RCA 1805 ja  1806 olivat samankaltaisia, mutta niissä ei ollut ROM-muistia.

Tekniikka

RCA 1802:ssa ei ole sen staattisen rakenteen vuoksi lainkaan minimikellotaajuutta, joten sitä voi ajaa erittäin hitaasti ja vähällä virralla. Useimmissa mikrotietokoneissa suoritinta on ajettu 3,58 MHz:n taajuudella, koska tämä synkronoituu näyttönä käytettyyn kuvaputkitelevisioon. Suoritin pystyi 5 MHz taajuuksiin ja ylikin valmistustekniikan kehittyessä ja käyttöjännitettä nostamalla. Tietokoneissa piirin kanssa käytettiin usein videopiirinä CDP1861 (NTSC) tai CDP1864 (PAL) -piiriä.
Piirillä on kuusitoista 16-bittistä rekisteriä R0–R15. Piiri ei kuitenkaan ole 16-bittinen, vaan rekisterien sisältöjä voi siirtää toisiin vain 8-bittisen akun (D-rekisteri) kautta, jossa suoritetaan myös aritmeettiset ja loogiset operaatiot. Samoin lataus muistista tapahtuu 8-bittiä kerrallaan akun kautta. Rekistereille on vain 16-bittiset "lisää yksi" ja "vähennä yksi" -käskyt. Ohjelmalaskuri (PC) ja indeksirekisteri voivat sijaita missä tahansa rekisterissä ja niitä voi vaihtaa käskyillä SEP ja SEX.
Suorittimessa ei ole lainkaan pinoa toteuttavia käskyjä, joka tarkoittaa että käsittely on tehtävä ohjelmallisesti aliohjelmien tukemiseksi. Käytännössä yhden tason aliohjelman kutsu tapahtuu lataamalla sen osoite rekisteriin ja vaihtamalla ohjelmalaskuri osoittamaan tätä rekisteriä. Paluu aliohjelmasta tapahtuu vaihtamalla ohjelmalaskuri takaisin alkuperäiseen rekisteriin.
Suorittimessa ei myöskään ole ehdollisia hyppyjä, vain käsky joka jättää huomiotta seuraavan käskyn ehdon mukaan.
Käskykanta muodostaa erittäin säännöllisen matriisin, jossa ensimmäiset neljä bittiä kertovat tehtävän operaation ja toiset neljä käytettävän rekisterin.
Tämä mahdollistaa helpon käskyjen syötön kytkimillä suoraan muistiin, kuten varhaisissa tietokoneissa oli tapana.
Dataväylä on 8-bittinen mutta multipleksoitu, joten piiri voi osoittaa 64 kiB muistia. Suorittimessa on sisäänrakennettu DMA-ohjain, joka voi siirtää tavuja I/O-väylästä muistiin ohjelmista riippumatta.
Suorittimen toteutus on melko hidas; käskyt vievät kaksi tai kolme konesykliä, ja jokainen konesykli 8 kellosykliä. Vertailun vuoksi MOS 6502:ssa käskyt vievät 2–7 kellosykliä ja Intel 8080:ssa 4–18 kellosykliä.
Yksi pinni on ohjelmoitava tulostusportti ja neljä pinniä ovat sisääntuloja, jotka vaikuttavat suoraan suorittimen hyppykäskyjen lippuihin.

Käyttö

Lisäksi suoritinta on käytetty myös muutamissa varhaisissa harrastelijoiden mikrotietokoneissa, kuten COSMAC ELF -koneessa, jonka rakennusohjeet julkaistiin Popular Electronics -lehdessä 1976–1977, ja suomalaisissa Telmac 1800:ssa, Telmac TMC 600:ssa sekä Oscom NANOssa, jugoslavialaisessa Pecom 32/64:ssa ja RCA Studio II -pelikonsolissa.
RCA 1802 on ollut erityisen suosittu avaruusteknologiassa hyvin säteilyä kestävien malliensa ansiosta. Sitä on käytetty muun muassa Galileo-avaruusluotaimessa sekä useissa satelliiteissa.