Fabian Klingendahl

Fabian Klingendahl (5. elokuuta 1852 Pori – 16. syyskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen teollisuusmies, joka perusti villalankaa ja villakankaita valmistaneen Klingendahl Oy:n Tampereelle.
Klingendahl oli Porin yläalkeiskoulun venäjän kielen opettajan Fabian Ludvig Martinsonin ja piika Maria Christina Klingendahlin avioton lapsi. Hän syntyi muutamia kuukausia Porin tuhonneen tulipalon jälkeen ja muutti pian äitinsä kanssa Porista Turkuun. Turussa Fabian Klingendahl kävi yläalkeiskoulun ja meni sitten 1868 kauppa-apulaiseksi turkulaisen Gustaf Adolf Lindblomin tukku- ja vähittäisliikkeeseen. Klingendahl oli Lindblomin liikkeen palveluksessa aina vuoteen 1886 toimien prokuristina ja lopuksi liikkeen apulaisjohtajana. Hän teki myös 1875–1876 opintomatkan Englantiin, Ranskaan ja Saksaan tutustuen ulkomaankauppa- ja huolintaliikkeisiin.
Vuonna 1882 Klingendahl osti yhdessä ruotsalaisen kutomateknikko John Algoth Dalbergin (1856–1936) kanssa vuonna 1859 perustetun Åbo Trikotfabriks Ab:n trikootehtaan. He perustivat uuden yhtiön nimeltä John Dalberg & Co, joka käynnisti heti tehtaan uudistamisen. Klingendahl vastasi yhtiön kaupallisista asioista ja Dahlberg puolestaan toimi teknillisenä johtajana. Klingendahl myi osuutensa yhtiössä Dahlbergille vuonna 1885 ja vuotta myöhemmin hän erosi Lindblomin tukku- ja vähittäisliikkeen palveluksesta. Hänellä oli vielä 1885–1887 trikootavarakauppa Helsingissä, mutta hän myi sen ja lähti pari vuotta kestäneelle opintomatkalle Keski-Eurooppaan tutustumaan tekstiiliteollisuuteen.
Palattuaan Suomeen Klingendahl asettui 1890 asumaan Tampereelle, missä hän oli aluksi osakkaana Santalahden panimossa ja toimi myös rakennustarvikekauppiaana. Vuonna 1891 Klingendahl oli jonkin aikaa Suomen Vientiyhdistyksen toimitusjohtajana, mutta hän perusti samana vuonna Tampereen Puuvilla- ja Villatavaratehdas -nimisen kutomatehtaan, jossa valmistettiin kaula- ja hartialiinoja. Tehdas toimi aluksi Pispalassa, mutta 1894 Klingendahl siirsi sen Tampereelle Hallituskatu 25:een. Tampere oli tähän aikaan tullivapauksia nauttiva vapaakaupunki ja Klingendahl halusi hyötyä näistä eduista. Vuonna 1896 Klingendahl osti Tampereen kaupungilta tontin Hämeenpuiston eteläpäästä ja rakennutti tontille villakangaskutomon. Vuonna 1900 Klingendahl muodosti yrityksestä Ab F. Klingendahl & Co Oy -nimisen osakeyhtiön ja vuonna 1904 Hämeenpuiston varrelle valmistui Suomen suurin 10 700 värttinän villakehräämö. 
Klingendahl johti tehdasta aina vuoteen 1922 saakka, jolloin hän muutti Tampereelta Helsinkiin. Hän pysyi edelleen yhtiön toimitusjohtajana, mutta Tampereen tehtaan johto siirtyi tamperelaisen tehtailija Henrik Liljeroosin pojanpojalle Eino Henrik Liljeroosille. Tehdas alkoi 1920-luvulla kärsiä kannattavuusongelmista ja ajoittain myös villaraaka-aineen saannissa oli ongelmia. Vuonna 1933 tehtaalle valmistui oma villakampaamo ja tehdas saattoi nyt ostaa villansa käsittelemättömänä. Yhtiön nimeksi muuttui 1935 Klingendahl Oy ja Fabian Klingendahlin kuollessa 1937 yhtiön palveluksessa oli lähes tuhat henkilöä.
1950-luvulla suomalainen villateollisuus alkoi kärsiä liikakapasiteetista. Klingendahl Oy liitettiin 1960 osaksi Villayhtymä Oy:tä. Villayhtymä teki konkurssin 1968 ja sen toimintaa jatkoi ensin Hyvilla Oy ja vuodesta 1978 valtion omistama Valvilla Oy. Klingendahlin tehdaskiinteistö Tampereella siirtyi 1983 Rakentajien Ahti-osakeyhtiön ja Tampereen Hakan omistukseen. Kiinteistö saneerattiin 1984–1990 liike-, toimisto- ja asuinkäyttöön.
Fabian Klingendahl oli perustamassa myös lähinnä paperiteollisuutta palvellutta Keskuslaboratorio Oy:tä 1918 ja omisti pitkään enemmistön sen osakkeista. Klingendal sai kauppaneuvoksen arvon 1910. Tampereella asuessaan hän oli ruotsinkielisen Konversationsklubbenin ja Kauppaseuran toiminnassa mukana. Kuvanveistäjä Yrjö Liipolan veistämä Fabian Klingendahlin pronssinen muotokuva paljastettiin 1952 Klingendahlin tehtaan pihamaalla. Patsas siirrettiin 1972 Eteläpuistoon vastapäätä Klingendahlin tehtaan eteläistä porttia.
Fabian Klingendahl oli vuodesta 1892 lähtien naimisissa Gärda Josefina Laurénin kanssa. Heillä oli kolme lasta.