google/wiki40b huggingface dataset:
Sovinnollisuus

Sovinnollisuus on yksi viidestä suuresta persoonallisuuspiirteestä yhdessä ekstroversion, neuroottisuuden, avoimuuden uusille kokemuksille ja tunnollisuuden kanssa. MBTI:ssä se korreloi vahvasti kirjaimen F kanssa. 
Sovinnollisuuden piirre kuvaa ihmisen suhdetta muihin ihmisiin. Sovinnollisilla ihmisillä on korkeampi affektiivinen eli emotionaalinen empatia, he haluavat auttaa enemmän muita ihmisiä, luottavat enemmän muiden ihmisten hyväntahtoisuuteen, olivatpa he sitten ennestään tunnettuja tai tuntemattomia ja karttavat konfliktia sosiaalissa tilanteissa. Sympatia näkyy esimerkiksi myönteisempänä suhtautumisena sen tyyppisiin ihmisryhmiin kuin ylipainoiset. 
Epäsovinnollisilla ihmisillä on puolestaan äärimmillään nk. synkkiä persoonallisuuden piirteitä (dark personality traits): psykopatiaa, narsismia, sadistisuutta ja machiavellismia psykologisessa mielessä. Jos he etsivät uhreja, on uhrien persoonallisuuden piirteet peilikuva: uhreilla on tyypillisesti keskimääräistä korkeampi sovinnollisuus. 
Hexaco-persoonallisuusmallissa synkät persoonallisuuden piirteet muodostavat oman persoonallisuuden piirteensä Honesty–Humility (rehellisyys–nöyryys) ja sovinnollisuuden persoonallisuuden piirteeseen kuuluu pintapuolisempia ominaisuuksia. Siihen on myös siirretty viha, joka on haastava ominaisuus järjestelmien kannalta koska se ei kuulu tiettyyn lokeroon, vaan vihaa pursuavilla ihmisillä on alhainen sovinnollisuus ja korkea neuroottisuus (epävakaa tunne-elämä).
Naisten sovinnollisuus on merkittävästi korkeampi kuin miesten. Tämä selittää samalla pääasiassa sen, miksi miehissä on merkittävästi enemmän rikollisia kuin naisia, sillä rikollisilla on tyypillisesti erittäin alhainen sovinnollisuus, ja vaikka miesten ja naisten sovinnollisuuksien normaalijakaumat menevät päällekkäin, erittäin kylmäkiskoiset henkilöt ovat pääasiassa miehiä. Erittäin lämpimät ihmset ovat puolestaan pääasiassa naisia, mikä selittää naisten yliedustusta monissa sosiaali- ja terveysalan ammateissa ja lastentarhan- ja luokanopettajina. Sovinnolliset miehet saavat pienempää palkkaa, mutta eivät sovinnolliset naiset.
Sovinnollisuuden olemassolo yhtenä viidestä persoonallisuuden piirteestä on todistettu leksikaalisin tutkimuksin. Niissä on havaittu sovinnollisuuden lisäksi neljä muuta eri persoonallisuuden piirrettä, jotka eivät korreloi keskenään eri persoonallisuuden piirteitä kuvaavien adjektiivien korreloidessa samaan aikaan yleensä jonkin viidestä piirteestä kanssa. Leksikaalisissa tutkimuksissa kuvausten kuten friendly, cooperative, trustful, nurturing ja considerate välillä on selvä korrelaatio. Myös lauseet kuten Am not interested in other people's problems ja Sympathize with others' feelings korreloivat leksikologisten tutkimusten sanojen kanssa.
Virkavala

Virkavala

"Minä N.N. lupaan ja vannon kaikkivaltiaan ja kaikkitietävän Jumalan edessä (vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta), että minä virassani noudatan perustuslakeja ja muita lakeja sekä toimin oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti kansalaisten ja yhteiskunnan parhaaksi."

Tuomarinvala

Tuomarinvalan kaava on säilynyt muuttamattomana vuodesta 1734.
"Minä N. N. lupaan ja vannon Jumalan ja hänen pyhän evankeliuminsa kautta (vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta), että minä parhaan ymmärrykseni ja omantuntoni mukaan kaikissa tuomioissa tahdon tehdä ja teen oikeutta niin köyhälle kuin rikkaallekin ja tuomitsen Jumalan ja [Ruotsin] lain ja laillisten sääntöjen mukaan: etten koskaan minkään varjolla lakia vääristele enkä vääryyttä edistä sukulaisuuden, lankouden, ystävyyden, kateuden ja vihan tahi pelon tähden taikka lahjan ja antimien tahi muun syyn takia, enkä syytöntä syylliseksi taikka syyllistä syyttömäksi tee. Minä en myöskään ennen tuomion julistamista enkä sen jälestä ilmaise oikeutta käyville enkä muille niitä neuvotteluita, joita Oikeus suljettujen ovien takana pitää. Kaiken tämän tahdon täyttää ja täytän uskollisesti, rehellisenä ja totisena tuomarina, ilman kavaluutta ja juonia, niin totta kuin Jumala minua auttakoon ruumiin ja hengen puolesta."

Tuomarinvalaa vastaava vakuutus

"Minä N.N. lupaan vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä parhaan ymmärrykseni ja omantuntoni mukaan kaikissa lainkäyttötehtävissä toimin oikeudenmukaisesti lakia noudattaen."

Kirjallinen vakuutus

"Minä N.N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä virassani noudatan perustuslakeja ja muita lakeja sekä toimin oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti. Virkavelvollisuuteni täytän tunnollisesti ja parhaan kykyni mukaan. Minä en myöskään ilmaise sivullisille sellaista asiaa, jonka olen virassani saanut tietooni ja joka on pidettävä salassa."
Juoksu

Juoksu on useimpien jalallisten maaeläinten ja ihmisen nopein tapa liikkua ilman apuvälineitä. Juoksu määritellään tavaksi liikkua kävelyä nopeammin pikaisin askelin siten, että kaikki jalat ovat ilmassa ennen kuin seuraavaksi askeltava jalka osuu maahan. Juoksu on myös suosittu tapa kuntoilla ja urheilla. Hölkkä on hidasta juoksua.

Juoksun fysikaaliset vaikutukset

Juoksu vahvistaa sydänlihasta, kehittää hengitys- ja verenkiertoelimistöä sekä alentaa verenpainetta. Juoksun jälkeisen palautumisen aikana aivot erittävät elimistöön endorfiiniä, joka aiheuttaa rentouden tunteen.

Varoitus

Juoksemisen sopivuus terveydelle on syytä tarkistaa ennen säännöllisesti tapahtuvan juoksemisen aloittamista, kun juoksua aloittava henkilö ei ole liikkunut säännöllisesti, ikää on yli 40 vuotta tai henkilöllä on ylipainoa. Ylipaino rasittaa niveliä, joten merkittävästi ylipainoisen kannattaa aloittaa kävelyllä ja laihduttamisella.

Juoksuvammat

Harjoiteltaessa rasitusta kannattaa lisätä hitaasti juoksuvammojen välttämiseksi. Oikeanlaiset juoksukengät ja hyvä juoksutekniikka ehkäisevät vammoja. Venyttelyt, hieronta, lepo ja kylmä vesi ehkäisevät vammoja. Juoksijoille tyypillisiä vammoja ovat akillesjännetulehdus, penikkatauti, juoksijan polvi, jalkapohjan kalvojänteen tulehdus (Fascitis plantaris) ja reiden ulkosyrjän lihaksen (ITB) kipu.

Jalkineet

Juoksua voi harrastaa siihen tarkoitetuilla juoksukengillä tai paljain jaloin. Nykyaikaiset tuetut lenkkikengät nousivat suosioon 1970-luvulla. Juoksukengän tarkoituksena on pehmentää iskua jalan osuessa maahan, antaa pitoa, tukea jalkaa ja suojata jalkapohjaa. Viime vuosina jotkut juoksijat ovat pyrkineet vähentämään juoksuvammoja ryhtymällä käyttämään ohutpohjaisia eli minimalistisia juoksukenkiä, tai juoksemaan kokonaan paljain jaloin. Paljasjalkajuoksusta on tehty tutkimusta etenkin Harvardin yliopistossa.

Juoksu-urheilu

Kilpajuoksulajeja ovat pikajuoksut (60 m – 400 m), keskimatkat (800 m – 3 000 m), pitkät eli kestävyysmatkat (3 000 m –maraton eli 42,195 km) ja ultrajuoksut (yli 42,195 km). Pikajuoksu oli antiikin olympiakisoissa yksi lajeista.
Niklas Edin

Ura

Edin saavutti olympiapronssia vuoden 2014 talviolympialaisista Sotšista. Hänen kipparoimaan joukkueeseen kuuluivat myös Sebastian Kraupp, Fredrik Lindberg, Viktor Kjäll ja Oskar Eriksson. Vuoden 2010 talviolympialaisissa Vancouverissa Edinin kipparoima Ruotsi oli neljäs.
MM-kilpailuista Edin on saavuttanut kaksi kultaa vuosilta 2013 ja 2015 sekä kaksi pronssia vuosilta 2011 ja 2012. EM-kilpailuista hänellä on kolme kultaa vuosilta 2009, 2012 ja 2014 sekä yksi hopea vuodelta 2011. Sekajoukkueiden EM-kilpailuista Edin on saavuttanut kaksi hopeaa. Vuonna 2009 Edin kipparoi Ruotsin kultaan talviuniversiadeissa Harbinissa joukkueella, joka oli täysin sama kuin vuoden 2014 talviolympialaisissa.
Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu

Tutkinto-ohjelmat

Xamkilla on yhteensä neljä kampusta Mikkelissä, Savonlinnassa, Kotkassa ja Kouvolassa. Kaksi kolmesta Xamkin päiväopintoja suorittavasta opiskelijasta suorittaa tutkintoaan Mikkelin kampuksella. Vuonna 2019 Xamkissa on 33 eri AMK-tutkintoon johtavaa tutkinto-ohjelmaa, jotka on mahdollista suorittaa päiväopintoina. Lisäksi valtaosan alemman AMK-tutkinnon ohjelmista voi suorittaa monimuoto-opintoina.

Omistajuus

Xamk syntyi alunperin Kymenlaakson ammattikorkeakoulun ja Mikkelin ammattikorkeakoulun yhdistymisestä ja se aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2017. Xamkin ylläpitäjänä toimii Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistavat Mikkelin, Savonlinnan, Kotkan ja Kouvolan kaupungit. 1. elokuuta 2019 alkaen Mikkelin kaupunki on omistanut enemmistöosuuden (52%) Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulu Oy:stä ostettuaan osakkeita Savonlinnan, Kotkan ja Kouvolan kaupungeilta osana Mikkelin kaupungin strategiaa kehittää kaupungin vetovoimaisuutta nuorten keskuudessa.
Jan van Goyen

Jan van Goyen (13. tammikuuta 1596 Leiden, Hollanti – 27. huhtikuuta 1656 Haag) oli hollantilainen taidemaalari. Hänet tunnetaan yhtenä hollantilaisen naturalistisen maisemamaalauksen edelläkävijöistä.
Van Goyen sai nuorena vaikutteita etenkin opettajaltaan Esaias van de Veldeltä, joka oli myös tunnettu naturalistinen maisemamaalari. Van Goyen matkusteli Alankomaissa ja Ranskassa ja maalasi erilaisia maisemia, kuten jokinäkymiä, merinäkymiä, kaupunkinäkymiä ja talvinäkymiä. Vuonna 1632 van Goyen muutti Haagiin, missä hän työskenteli suurimman osan ajastaan sen jälkeen.
Van Goyenilta tunnetaan noin 1200 maalausta sekä etsauksia ja piirroksia. Hänen tyylilleen oli ominaista yksinkertainen sommittelu, matala horisontti, kevyt ote sekä ilmavuus ja valoisuus. Hänen maalauksiensa monokromaattiseen väriskaalaan kuului etenkin vaaleanvihreää ja kellanruskeaa. Myöhemmällä urallaan hän alkoi käyttää myös hiukan kirkkaampia värejä.
Van Goyen toimi myös taulukauppiaana ja keinotteli maalla, taloilla ja tulppaaninsipuleilla, mikä lopulta johti siihen, että hän oli kuollessaan maksukyvytön.
Rilan luostari

Rilan luostari (bulg. Рилски манастир, Rilski manastir) on suuri ortodoksinen luostari Bulgariassa. Luostari sijaitsee lounaisilla Rila-vuorilla 117 kilometriä Sofiasta etelään Rilska-joen laaksossa 1 147 metrin korkeudessa
Rilan luostari on perustettu 900-luvulla. Se on Bulgarian merkittävimpiä kulttuurihistoriallisia monumentteja ja se kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.
Luostarikompleksi käsittää yhteensä 8 800 m²:n alueen. Rakennukset ovat suorakaiteen muotoisen sisäpihan (3 200 m²) reunoilla. Pääkirkko ja keskiaikainen torni sijaitsevat pihalla. Viisikupolinen pääkirkko valmistui vuonna 1837. Kirkon arvokkain esine on kullattu ikonostaasi, joka on kuuluisa puuleikkauksistaan ja jonka tekemiseen meni viisi vuotta neljältä käsityöläiseltä.

Historia

Perinteisesti on uskottu, että luostarin perusti erakko Ivan Rilski, joka asui läheisessä luolassa. Luostarikompleksin perustivat kuitenkin erakon oppilaat, jotka olivat tulleet vuoristoon kuulemaan tämän opetuksia.
Perustamisestaan lähtien Rilan luostari on ollut Bulgarian hallitsijoiden suosiossa. Melkein jokainen tsaari antoi suuria lahjoituksia luostarille aina osmanimiehitykseen saakka, mikä teki siitä Bulgarian kansallisen tietoisuuden kulttuurisen ja hengellisen keskuksen.
Paikallinen feodaaliherra Hrelju Dragovola pystytti Rilan luostarin uudelleen nykyiselle paikalleen 1300-luvulla. Kompleksin vanhimmat rakennukset Hreljova kula -torni (1334–1335) ja pieni kirkko tornin vieressä (1343) ovat tuolta ajalta samoin kuin piispan valtaistuin ja luostarin portit. Osmanien saapuminen 1300-luvun lopussa ja useat ryöstöretket johtivat luostarin tuhoutumiseen 1400-luvun puolivälissä.
Moskovan ja koko Venäjän patriarkaatin ja etenkin Athoksella sijaitsevan Rossikonin luostarin antamien lahjoitusten avulla Rilan luostari rakennettiin uudelleen 1400-luvun lopussa. Rakennustöitä johtivat Kjustendilin seudulta tulleet kolme veljestä, jotka myös toivat Ivan Rilskin pyhäinjäännökset rakennusryhmään.
Luostari toimi bulgarian kielen ja kulttuurin säilyttäjänä maan ollessa vieraan vallan alaisuudessa. Bulgarian kansallisen heräämisen aikana (1700–1800-luku) luostari tuhoutui tulipalossa 1833 ja se rakennettiin uudelleen seuraavan 30 vuoden aikana rikkaiden bulgarialaisten tuella. Asuinrakennusten rakentaminen aloitettiin 1816 ja kellotorni lisättiin vanhaan torniin 1844. 
Luostarikompleksi julistettiin kansalliseksi monumentiksi 1976 ja se listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon 1983.
Fred Jaakkola

Fred Jaakkola (1886 Valkeakoski)) oli amerikansuomalainen ammattiyhdistysaktiivi, joka 1910-luvulla tunnettiin yhtenä syndikalistisen IWW-ammattiliiton suomalaisista johtohahmoista.

Aktivismi

Valkeakosken Lotilassa Jaakkolan torppaan syntynyt Jaakkola muutti vuonna 1905 Yhdysvaltoihin. Hän oli jo heinäkuussa 1906 mukana Michiganin Rocklandissa järjestetyssä kaivoslakossa, jonka aikana puhjenneiden väkivaltaisuuksien yhteydessä suomalainen kaivosmies Ludvig Ojala kuoli paikallisen sheriffin ampumasta luodista. Yli sadasta pidätetystä suomalaisesta oikeuteen joutui Jaakkolan lisäksi kymmenen, mutta heidät vapautettiin lopulta kaikista syytteistä. Tämän jälkeen Jaakkola vaikutti ilmeisesti Montanan osavaltion Buttessa ja opiskeli myöhemmin IWW:n ylläpitämässä Työväen Opistossa Minnesotan Duluthissa. Vuosina 1916–1917 Jaakkola kuului IWW:n suomenkielisen Teollisuustyöläinen-lehden (myöh. Industrialisti) toimituskuntaan yhdessä muun muassa Leo Laukin, John Wiidan, Taavi Heinon ja William Riston kanssa.

Vuoden 1917 pidätys ja vankilatuomio

Syyskuussa 1917 viranomaiset pidättivät lukuisia IWW:n jäseniä hieman aikaisemmin voimaan astuneen Espionage Act -lain nojalla. Joukossa oli myös suuri määrä amerikansuomalaisia, Detroitissa tuolloin asuneen Jaakkolan lisäksi muun muassa laulajana myöhemmin tunnettu räätäli Hiski Salomaa sekä Työväen Opistoa johtanut Leo Laukki. Heista osa, kuten Salomaa, oli jättänyt ilmoittautumatta asevelvollisrekisteriin, kun Yhdysvallat keväällä 1917 liittyi ensimmäiseen maailmansotaan, mutta pääasiallisena syynä pidätyksille oli poliittinen aktivismi. Eniten vangittuja oli Chicagossa, jossa pidätettiin yhteensä 166 henkilöä. Rivijäsenet joutuivat yleensä vankilaan vain muutamaksi kuukaudeksi, mutta IWW:n johtohahmoina pidetyt amerikansuomalaiset Fred Jaakkola, Leo Laukki, Charles Jacobson, William Tanner ja Frank Westerlund saivat pitkät vankeustuomiot. Tanner ja Westerlund tuomittiin viiden, Jaakkola kymmenen ja Laukki 20 vuoden vankeuteen.
Vangitut IWW:n jäsenet suorittivat tuomioitaan Leavenworthin vankilassa Kansasissa, kunnes keväällä 1921 heidät vapautettiin väliaikaisesti takuita vastaan. Rahat oli kerännyt Industrialistin perustama rahasto. Vapautettuja oli yhteensä 46, joista yhdeksän jätti toukokuussa palaamatta vankilaan. Heidän joukossaan olivat myös Fred Jaakkola ja Leo Laukki sekä muun muassa IWW:n perustajiin kuulunut Bill Haywood. Jaakkolan myöhemmistä vaiheista ei ole varmaa tietoa, mutta mahdollisesti hän pakeni Laukin ja Haywoodin tavoin Neuvosto-Venäjälle.
Trust (ranskalainen yhtye)

Trust on ranskalainen vuonna 1977 perustettu heavy metal -yhtye. Yhtyeen suurin hitti on 1980 julkaistu Antisocial, josta amerikkalainen thrash metal -yhtye Anthrax teki englanninkielisen version vuoden 1988 albumilleen State of Euphoria. 1980-luvulla Trustin kokoonpanoon kuuluivat myös Iron Maidenissa soittaneet rumpalit Nicko McBrain ja Clive Burr.
Trust on tunnettu poliittisista ja yhteiskunnallisista sanoituksistaan, joissa on vaikutteita muun muassa anarkismista. Yhtyeen varhaisimpien albumien kappaleissa käsiteltiin muun muassa Neuvostoliittoa, Iranin islamilaista vallankumousta ja ranskalaisten sodanaikaista natsiyhteistyötä.
David Legwand

Ura

Legwand keräsi runsaasti pisteitä junioriliiga OHL:ssä ja hänestä odotettiin jopa vuoden 1998 varaustilaisuuden ykkösvarausta. NHL:ssä pistetehtailu oli varsin hiljaista odotuksiin nähden.
Kultajousipyrstö

Koko ja ulkonäkö

Kooltaan kultajousipyrstö on noin 19–26 cm. Koiraan selkä ja pää ovat väriltään mustat ja päälaki ruskea. Niskan höyhenet ovat keltaviiruiset ja viuhkamaisessa muodostelmassa, jonka koiras voi nostaa ylös. Kultajousipyrstön rinta on tumman vihreä ja siivet kullankeltaiset. Koiraan pyrstöhöyhenistä kaksi on muita pidemmät ja piiskamaiset ja kiertyvät spiraalimaisesti. Naaras on koirasta pienikokoisempi. Selkä on vaalean oliivinruskea, ja rinnassa on mustia viiruja. Silmien yläpuolella on sinertävä viiru, jonka perusteella naaraan erottaa muista paratiisilintunaaraista. Kultajousipyrstön nokka ja jalat ovat siniset.

Levinneisyys ja elinympäristö

Kultajousipyrstöä tavataan Uuden-Guinean saarelta Indonesian ja Papua-Uuden-Guinean alueelta. Lajin elinympäristöä ovat sademetsät rannikkoseudun alankomailta aina 1 500 metrin korkeuteen merenpinnasta. Lajia ei kuitenkaan tavata rannikkoseudun lietteisistä suometsistä.

Elintavat ja ravinto

Laji viettää piileskelevää elämää, ja sen voi kuulla useammin kuin nähdä. Lajin pesimäkausi kestää heinäkuulta joulukuulle. Koiraat kokoontuvat aamuisin esiintymispaikoilleen, joissa ne houkuttelevat naaraita kutsuillaan ja esittelemällä höyhenpukuaan. Samalla naaraalla voi olla useita koiraita. Naaras rakentaa pesän sammalista, lehdistä, oksista ja kasvikuiduista. Se munii pesään yhdestä kahteen munaa, jotka ovat kellanruskeita harmain pilkuin. Naaras hautoo munat ja ruokkii poikaset yksin.
Kultajousipyrstöjen ravinto koostuu pääosin marjoista ja hedelmistä. Lisäksi laji syö pieniä hyönteisiä, kuten muurahaisia ja kovakuoriaisia. Kultajousipyrstöt ruokailevat usein yhdessä muiden paratiisilintulajien kanssa.
Isopreeni

Valmistus ja käyttö

Isopreeniä voidaan tuottaa luonnonkumista tai terpeeneistä niitä kuumentamalla, sitä syntyy myös öljynjalostuksen sivutuotteena. Synteettisesti isopreenia valmistetaan isopentaanista (C₅H₁₂) tai isopenteenistä eli 2-metyyli-2-buteenista (C₅H₁₀) poistamalla niistä vetyä. Myös isobuteenin ja formaldehydin tai asetonin ja eteenin välisissä reaktioissa muodostuu isopreeniä.
Suurin osa isopreenista käytetään isopreenikumin (cis-polyisopreenin), styreeni-isopreeni-styreeni (SIS) -sekapolymeerien ja butyylikumin valmistukseen.

Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus aineelle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Isopreenille altistuminen saattaa aiheuttaa syöpää.
Astianpesuaine

Astianpesuaine on pesuainetta, jota käytetään astioiden pesussa. Astianpesuaineita on sekä käsin että koneelliseen pesuun tarkoitettuja. Käsinpesussa mekaaninen liike poistaa suuren osan astioiden liasta, joten käsiastianpesuaineissa ei tarvita niin paljon peseviä kemikaaleja kuin astianpesukoneille tarkoitetuissa aineissa. Käsipesuaineet ovat pH-arvoltaan lähellä neutraalia, ja ne suunnitellaan mahdollisimman vähän ihoa vahingoittaviksi. Konepesuaineissa käytetään enemmän peseviä ainesosia kuin käsipesuaineissa, koska konepesussa ei ole mukana samanlaista mekaanista liikettä kuin astioiden käsipesussa.
Duck Laken taistelu

Joukkojen ensimmäinen kohtaaminen

25. maaliskuuta joukko métis- ja First Nations -taistelijoita Louis Rielin ja Gabriel Dumontin johdolla valtasivat Hillyard Mitchellin omistaman kauppa-aseman lähellä Duck Lakea. Kanadan ratsupoliisin ylipäällikkö Leif Crozier sai tiedon mahdollisesta valtauksesta ja lähetti pienen yksikön hankkimaan tarvikkeita ennen mahdollista valtausta. Saavuttuaan kauppa-asemalle he havaitsivat tulleensa myöhässä ja perääntyivät takaisin Fort Carltonin linnoitukseen vihollisen suuren ylivoiman vuoksi. Crozier varusti suuremman joukon alueen poliiseista ja sotilaista, ja heillä oli mukanaan myös 7 paunan kaliiperinen kanuuna. Métisit tiesivät sotilaiden tulosta, ja Dumont määräsi joukot järjestettäväksi noin 3,5 kilometrin päähän kauppa-asemasta.

Taistelu

Joukot kohtasivat seuraavana päivänä. Osapuolet kiistelivät jonkin aikaa. Duck Laken taistelu alkoi lopulta ammuskelusta, mutta nykyään ei ole tiedossa, kumpi osapuoli aloitti ammuskelun. Kanadan joukut joutuivat pian alakynteen ja hajaantuivat metsään. Dumont haavoittui taistelussa ja hän luovutti komennon veljelleen Édouardille. Métisit ryhtyivät jahtaamaan pakenevia hallituksen joukkoja, mutta Riel kutsui heidät takaisin ja totesi riittävästi verta vuodatetun, mikä todennäköisesti esti taistelun muuttumisen verilöylyksi. Ratsupoliisin joukot pakenivat takaisin Fort Carltonin linnoitukseen, jonka he tosin hylkäsivät pari päivää myöhemmin ja peräytyivät lopulta Prince Albertin kaupunkiin, jossa he pysyivät Saskatchewanin kapinan loppuun saakka.
Heikki Peltola

Heikki Olavi Peltola (s. 26. joulukuuta 1943 Angola) on Helsingin yliopiston infektiotautien professori. Hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1978. Peltola on toiminut Ylioppilaskunnan Laulajien solistina kuoron ulkomaanmatkoilla. Hän oli kuoron varajohtaja vuosina 1966–1970 ja taiteellinen johtaja vuosina 1971–1980.
Dorota Rabczewska

Dorota Rabczewska eli Doda (s. 1984) on puolalainen laulaja. Ennen soolouraansa hän oli Virgin-yhtyeen solisti.
Rabczewska kilpaili nuorena yleisurheilussa kansallisella tasolla. Teini-ikäisenä hän esiintyi teatterilavalla ja lauloi Virgin-yhtyeessä. Vuonna 2005 Virgin palkittiin Sopotin musiikkifestivaaleilla. Yhtye hajosi 2006-2007, ja Doda alkoitti soolouransa.
Trophée des Champions

Trophée des Champions (Ranskan supercup) on jalkapallo-ottelu, jossa kohtaavat edelliskauden Ligue 1 -mestari sekä Ranskan cupin voittaja. Eniten voittoja on Olympique Lyonnais’lla, joka on vienyt turnauksen nimiinsä kahdeksan kertaa.
Trophée des Champions -ottelu avaa perinteisesti sarjakauden Ranskassa, sillä se pelataan viikko ennen liigan alkua. Nykymuotoisena supercup aloitettiin vuonna 1995. Vuosina 1955–1986 samaa kilpailua järjestettiin epäsäännöllisin väliajoin nimellä Challenge des Champions. Joukkueiden saavutuksiin lasketaan sekä nykymuotoisen että entisen kilpailun voitot.
Vuodesta 2009 lähtien turnaus on pelattu Ranskan ulkopuolella. Järjestely on saavuttanut suurta suosiota, ja turnauksen ennätysyleisö nähtiin vuonna 2010 Tunisiassa Stade 7 Novembrella, kun Olympique de Marseillen ja Paris Saint-Germainin välistä ottelua seurasi 57 000 katsojaa.
G. A. Aho

Elämä

Aho syntyi vuonna 9. lokakuuta 1897 Minnesotan osavaltiossa. Hänen vanhempansa olivat muuttaneet Yhdysvaltoihin Etelä-Pohjanmaalta. Teologiset opintonsa hän suoritti Kansalliskirkon pappisseminaarissa vuosien 1918-1921 aikana. Pastoriksi hänet vihittiin Ironwoodissa vuonna 1921, yhtenä kolmesta ensimmäisestä kirkon omasta pappisseminaarista valmistuneesta, mikä oli kirkolle suuri juhlan aihe. Tämän jälkeen hän toimi pastorina useissa Kansalliskirkon seurakunnissa. Vuosina 1929-1931 hän toimi Kansalliskirkon sihteerinä, ja vuonna 1931 hänet valittiin kyseisen kirkon johtajaksi. Hän oli tässä virassa ensimmäinen, joka ei ollut toiminut ensin pastorina Michiganissa. Hänen aikanaan ne Kansalliskirkon nuoret miehet, jotka halusivat pastoreiksi opiskelivat Missouri-synodin Concordia Seminaryssa Springfieldissä, Illinoisissa. Tämä toi helpotusta kirkon pappispulaan, joka uhkasi sen tulevaisuutta. Vuonna 1938 Concordia Seminaryyn perustettiin suomalainen osasto. Aho sai Concordia Seminaryn jumaluusopin kunniatohtorin arvon vuonna 1947. Vuonna 1948 Kansalliskirkon pyhäkoulutyö oli kokonaan englanninkielistä ja suurin osa seurakunnista oli kaksikielisiä. Samana vuonna Kansalliskirkko alkoi työskennellä suomalaisten siirtolaisten parissa Australian Pohjois-Queenslandissa.
Aho toimi Kansalliskirkon johtajana vuoteen 1953 asti, jolloin hänen seuraajakseen valittiin Jalo Elias Nopola. Vapauduttuaan johtajan velvollisuuksistaan hän lähti Suomeen auttamaan Suomen tunnustuksellista luterilaista kirkkoa, joka kärsi vakavasta pappispulasta sen menetettyä lyhyen ajan kuluessa varhaisen kuoleman kautta kaksi kolmesta vakituisessa virassa toimineesta pastoristaan. Hän toimi kyseisen kirkon Lahden ja Kuusankosken seurakuntien pastorina vuodet 1954-1957.
Vuonna 1964 Kansalliskirkko yhdistyi Missouri-synodiin, jonka jäsenenä Aho oli tämän jälkeen elämänsä loppuun saakka. Viimeiset vuotensa hän oli sairas ja jo pastorin virasta eläköitynyt, jolle Missouri-synodin hänen mielestään opillinen heikkous tuotti huolta. Tämän huolen hän myös ilmaisi julkisesti.Aho kuoli vuonna 1973 Yhdysvalloissa.

Kirjallinen tuotanto

Aho kirjoitti elämänsä aikana useita hartaus- ja opetuskirjasia sekä runoja. Lisäksi hän kirjoitti artikkeleita Kansalliskirkon Auttaja -lehteen vuoteen 1967 asti sekä Suomen tunnustuksellisen luterilaisen kirkon Luterilainen -lehteen 1960-luvun lopulle asti. Suomessa hänen saarnakirjojaan on julkaissut myös Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys.