Petter Forsström

Petter Teodor Forsström (7. marraskuuta 1877 Särkisalo – 13. marraskuuta 1967 Lohja) oli suomalainen teollisuusmies, vuorineuvos ja Lohjan kalkkiteollisuuden isä. Forsström toimi Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtajana poikkeuksellisen pitkän ajan, 65 vuotta. Vuonna 1946 hänet tuomittiin vankilaan maanpetoksesta osallistuttuaan jatkosodan loppuvaiheessa ja Lapin sodan aikana saksalaismielisen vastarintaliikkeen toimintaan.

Ura

Merikapteenin poika Forsström hankki aikanaan panimomestarin koulutuksen Saksassa. 
Forsström toimi isänsä perustaman Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtajana ennätysmäisen pitkän ajan, vuodet 1897–1962. Tänä aikana yritys rakensi Lohjan Virkkalaan ensin vuonna 1897 Virkkalan kalkkitehtaan ja vuonna 1919 myös sementtitehtaan. Yhtiö oli pörssilistalla vuodesta 1924 siihen saakka kun se fuusioitiin Wärtsilään 1990. Forsström perusti yhtiön ylläpitämän sairaalan ja panosti runsaasti henkilökunnan asuntotuotantoon ja hyvinvointiin. 1962 hän ilmoitti jäävänsä eläkkeelle näin: ”Suomessa 65 vuotta on yleinen eläke-ikä. Kun nyt olen ollut 65 vuotta toimitusjohtajana, pyydän saada jäädä eläkkeelle.” Hallituksen jäsenenä hän pysyi kuolemaansa saakka. Forsströmin viimeinen uudishanke oli Inkoon syväsatama, jota alettiin rakentaa 1960-luvun lopussa.
Kutsumanimellä Kalkki-Petteri tunnettu Petter Forsström oli luomassa myös Lohjan Sähkö Oy:tä, ja hänen aloitteesta syntyi vuonna 1927 Lohjan Konepajakoulu. Forsström kuului kenraali C.G.E. Mannerheimin ystäviin ja metsästystovereihin. 1939 syksyllä Forsström varusti Suomen ainoan yksityisen ilmatorjuntapatterin suojaamaan tehtaitaan ja Lohjaa.

Poliittiset mielipiteet ja maanpetostuomio

Poliittiselta kannaltaan Forsströmiä voi luonnehtia radikaalin oikeistolaiseksi. Hän oli yksi niistä elinkeinoelämän edustajista, jotka henkilökohtaisesti, yrityksensä kautta tai elinkeinoelämän järjestöjen välityksellä avustivat rahallisesti Lapuan liikettä sen eri vaiheissa. Hän oli perustamassa Lapun liikkeen edeltäjää Suomen Lukkoa. 
Forsström toimi vuoden 1930 syksyllä syntyneen Lapuan Liike r.y.:n hallintoelimissä. Hän otti kuitenkin Kai Donnerin lailla r.y.:hyn etäisyyttä etenkin tyytymättömänä sen pääsihteeriin Kurt Martti Walleniukseen. 
Toisin kuin useat muut yrittäjät ja yritysjohtajat, joille Lapuan liikkeen saavutukset kommunismin kukistamisessa riittivät, Forsström ilmaisi sittemminkin radikaaleja äärioikeistolaisia käsityksiä. Forsströmin tuttavapiiriin kuului useita suomalaisia äärioikeistolaisia vaikuttajia, muun muassa Bertel Gripenberg, Johan Fabritius, Arvi Kalsta ja Yrjö Raikas. Forsström rahoitti Raikkaan toimittamaa Kansallissosialisti-lehteä sekä suomenruotsalaisen kansallissosialistisen Samfundet Folkgemenskap-järjestön För Frihet och Rätt-lehteä. 
Forsström luonnehti 1940-luvun alussa yritystään Lohjan Kalkkitehdas Oy:tä peräti ”kansallissosialistisena pienoisyhdyskuntana keskellä liberaalidemokraattista järjestelmää”. 
Jatkosodan loppuvaiheissa natsi-Saksan ja Suomen välirikon lähestyessä ja Suomen pyrkiessä erillisrauhaan Forsström osallistui elokuussa 1944 Saksan tiedustelupalvelu Sicherheitsdienstin eli SD:n organisoimaan kokoukseen, jossa perustettiin saksalaismielinen vastarintaliike Suomeen. Forsström osaltaan rahoitti organisaation toimintaa muun muassa ostamalla moottoriveneitä, joilla hoidettiin etappikuljetuksia Ruotsiin. Organisaation paljastumisen jälkeen Forsström sai kuuden vuoden kuritushuonetuomion, josta hän kärsi käytännön mukaan puolet ja oli vapauduttuaan vielä kansalaisluottamusta vailla.
Forsström päästettiin 70-vuotismerkkipäivänsä kunniaksi vierailemaan kotonaan Lohjalla. Syntymäpäiväjuhliin osallistui noin 250 onnittelijaa, muun muassa Suomen marsalkka Mannerheim.
Vankilassa ollessaan Forsström keräsi varat nuorten vankien ammattikoulun perustamiseksi Riihimäelle. Ammattikoulu aloitti toimintansa 1949. Hän alkoi myös systemaattisesti työllistää vapautuneita vankeja.
Vuonna 1952 kansalaisluottamusta vaille olleelle Forsströmille myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkki.