google/wiki40b huggingface dataset:
Kofun

Kofun (jap. 古墳) tarkoittaa 200–600-luvuilla rakennettuja megaliittisia hautoja tai tumuluksia Japanissa. Ne ovat antaneet nimen Japanin historian Kofun-kaudelle. Suurin osa kofuneista on avaimenreiän muotoisia kumpuja, lähes ainutlaatuisia muinaiselle Japanille.
Kofuneiden päälle ja ympärille asetettiin niitä suojaamaan ja rajamaan haniwa-terrakottaveistoksia.

Historiaa

Kofunit olivat Japanin Yamato-kauden ylimystön hautoja. Kofuneita tehtiin erityisen paljon Kofun-kaudella 300–552. Kofunien rakentaminen aloitettiin jo hieman aiemmin. Vanhimman japanilaisen kofunin on sanottu olevan Hokenoyaman kofun Sakuraissa 200-luvulta. Avaimenreiän muotoisten kofuneiden rakentaminen levisi koko maan alueelle Yamatosta (Tōhokua lukuun ottamatta) 400-luvulla. 
Kofuneiden leviämisen uskotaan todistavan Yamaton hovin vallan laajenemisesta. Mutta joidenkin mukaan se liittyy yksinkertaisesti kulttuurin leviämiseen. Tällöin sillä olisi juuri poliittista merkitystä. Kofuneita rakennettiin myös 400-luvulla Gayassa Korean eteläosassa.

Kofunien ominaisuudet

Yleimmät kofunit muistuttavat ylhäältä katsoen avaimenreikää. Niitä kutsutaan japanissa nimellä zempō-kōen-fun.
Mutta kofun voi olla myös ylhäältä katsoen pyöreä (empun), neliömäinen (hōfun) tai kahden suorakaiteen yhdistelmä (zempō-kōhō-fun).
Kofuneiden koot vaihtelevat muutamien metrien kokoisista kummuista yli 400 metriin. Suurin kofun on Daisen kofun Sakaissa Osakan prefektuurissa. Sen on sanottu olevan keisari Nintokun hauta. Vuonna 1972 Asukasta löydetty ryöstämätön Takamatsuzukan kofun paljasti joitakin yksityiskohtia. Kofunin sisälle oli maalattu värikkäitä kuvia, jotka esittävät hovia tai tähtikuvioita. Kiviarkku oli laitettu hautakammioon ja esineitä, miekkoja ja pronssipeilejä, asetettu siihen ja sen ulkopuolelle.
Lillolammi

Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Kurkijärven alueeseen (35.372) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,5 metriä mpy.
Werner Ostendorff

Werner Ostendorff (s. 15. elokuuta 1903, k. 1. toukokuuta 1945, Bad Aussee) oli SS-Gruppenführer ja Waffen-SS:n kenraaliluutnantti sekä SS-Verfügungsdivisionin (myöhemmin SS-divisioona Das Reich) joukkueenjohtaja  Paul Hausserin alaisuudessa ja tammikuusta 1944 17. SS-panssarikrenätööridivisioona Götz von Berlichingenin komentaja. Das Reichin komentajana 9. maaliskuuta 1945 hän haavoittui vaikeasti Stuhlweissenburgissa, Unkarissa ja kuoli muutama päivä sodan lopun jälkeen reservisairaalassa Bad Ausseessa.
Estadio Olímpico de la Cartuja

Estadio Olímpico de la Cartuja on urheilustadion Sevillassa, Espanjan Andalusiassa. Stadion rakennettiin Sevillassa järjestettyjä vuoden 1999 yleisurheilun MM-kilpailuja varten. La Cartujan katsojakapasiteetti on normaalikäytössä 72 000 katsojaa (kaikki istumapaikkoja).
La Cartuja isännöi vuoden 2003 jalkapallon UEFA-cupin loppuottelua, jossa Porto voitti Celticin. Suuren osan ajasta stadion on kuitenkin tyhjillään, koska kumpikaan Sevillan suurseuroista ei käytä sitä vakituisesti. Sevilla FC pelaa kotiottelunsa Ramón Sánchez Pizjuánilla ja Real Betis Benito Villamarínilla.
BotniaTV

BotniaTV oli Vaasassa toiminut VLP:n (Vaasan Läänin Puhelin), PSP:n (Pietarsaaren Seudun Puhelin) sekä KOPU:n (Kokkolan Puhelin) kaapeliverkoissa näkynyt paikalliskanava, joka näkyi jokaisessa kaapelitaloudessa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan muodostaman "kolmion" sisällä. BotniaTV lakkautettiin kesäkuussa 2013 .
Ohjelmat koostuivat Vaasan ja Mustasaaren kaupungin/kunnanvaltuuston kokouksista, kahdella kielellä esitettävistä paikallisuutisista (ti-pe), sekä sekalaisista ohjelmista ruoanlaitosta fitness-ohjelmiin. Osa ohjelmista oli omatuotantoa ja osa saatu/ostettu Turku-TV:ltä tai Jyväskylän paikallistelevisiolta. Ohjelmaa oli pääosin klo 18–22 välillä sekä perjantai- ja lauantaiöisin näytettiin juonnettua tekstiviestichattia. Päivisin näytettiin infokehää. Kanavalla oli myös oma tekstitelevisio.
Erikoisuutena kanavalla oli puhelimella ohjattava citykamera, jolloin soittaja oli voinut ohjata Vaasan keskustassa olevan linkkitornin huipulla olevaa kameraa ja nähdä kameran kuvaa kanavalta (mikäli ei ollut muuta ohjelmaa).
Savannitasku

Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 13-14 cm. Aikuisen höyhenpuku on yläpuolelta tumman harmaanruskea, alapuolelta oranssinruskea, pää on tummanruskea tai mustahko ja silmän yläpuolella on valkoinen leveähkö juova. Pyrstö on mustavalkoinen.

Esiintyminen

Savannitasku elää Sahelin alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa mantereen poikki ulottuvalla alueella, etelässä Kamerunin-Kenian tasolle. Lajin kanta on elinvoimainen. Osa linnuista on paikkalintuja, osa muuttajia.

Elinympäristö

Avoimet kallioiset savannit ja muut lyhytkortiset kuivat avomaat.

Ravinto

Savannitasku on hyönteissyöjä.
Humboldt Fog

Humboldt Fog on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiosta peräisin oleva vuohenmaidosta valmistettava juusto.
Humboldt Fog -juustoa alkoi valmistaa Cypress Grove Chevre -yhtiön perustaja Mary Keehn vuonna 1992. Keehnin tarinan mukaan hän sai idean juustosta nukkuessaan lennolla takaisin juustonvalmistajien kokouksesta Ranskassa. Nimensä juusto sai sen kotipaikkakunta Kalifornian Humboldtin piirikunnan sumujen mukaan.
Humboldt Fog -juusto valmistetaan vuohenamidosta. Juuston valmistukseen käytetään mikrobiperäistä juoksutetta ja Geotrichum candidum-hometta. Valmistunut juustomassa muotitetaan ja juuston päälle levitellään ohut kerros tuhkaa. Kaksi juustoa asetellaan tämän jälkeen päällekkäin, jolloin juuston sisään jää tuhkajuova. Saman kaltainen juova on esimerkiksi ranskalaisessa Morbier-juustossa. Tuhkaa on myös juuston kuoressa, jossa kasvaa myös Penicillium candidum-hometta. Juusto kypsyy kahdesta kolmeen viikkoa.
Yhdysvaltalaisille juustoille melko harvinaisen tuhkajuovan takia juusto sekoitetaan joskus sinihomejuustoihin. Tuhkajuova lisätään pelkästään ulkonäyn takia, eikä se vaikuta juurikaan juuston makuun. Valmista juustoa myydään kahdessa eri muodossa, suurempana versiona nimeltä Humboldt Fog Grande ja pienempänä Humboldt Fog Mini.
Abbie McManus

Abbie McManus (s. 14. tammikuuta 1993) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 16 maaottelua. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi maaliskuussa 2018. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi kahdessa alkulohko-ottelussa ja pronssiottelussa.
McManus on edustanut seuratasolla pitkään Manchester Cityä. Toukokuussa 2019 hän solmi sopimuksen Manchester Unitedin kanssa.
Ivar Lantto

Ivar Fredrik Lantto  (15. elokuuta 1862 Tornio – 19. marraskuuta 1938 Oulu) oli Maalaisliiton kansanedustaja, kansakoulunopettaja ja talonomistaja.
Kansanedustajaksi hänet valittiin Oulun eteläisestä vaalipiiristä 1908–1909 ja 1917–1918. Eduskunnassa hän toimi useissa valiokunnissa. Ensimmäisellä istuntokaudellaan Lantto teki ensimmäisenä aloitteen kouluruokailusta. Koulujen kehittäminen oli usein esillä hänen kunnallisissa ja valtiollisissa luottamustoimissaan. 
Lantto syntyi Torniossa työmies Johan Henrik Lanton ja Stiina Kaisa Herjajärven perheeseen.
Työuransa hän aloitti kelloseppänä Oulussa. Sittemmin hän toimi kansakoulun opettajana ensin Tyrnävällä 1884–1890 sitten Pulkkilassa 1890–1892. Maanviljelijänä Lantto oli Pulkkilassa vuosina 1892–1914, jonka jälkeen hän siirtyi talonomistajaksi Ouluun.
Koulutus: kansakoulu ja kansakoulunopettaja Jyväskylän seminaarista 1887.
Aurinkokello

Rakenne ja toimintaperiaate

Aurinkokello tehdään yleensä vaakasuoralle pohjalle, mutta se voidaan sijoittaa myös pystysuoraan kirkon tai muun rakennuksen seinälle. Yleisimmin aurinkokello osoittaa ajan varjosta, jonka osoitin luo alustaan. Joissain aurinkokelloissa ajan osoittaa valoviiva. Myös peilejä tai linssejä voidaan käyttää. Onton pallon muotoisessa aurinkokellossa varjo lankeaa lävistäjätangosta ekvaattorivyön sisäpuolelle. Jotkin aurinkokellot ovat sylinterien tai kartioiden muotoisia.
Aurinkokellon osoitin eli gnomon sijoitetaan leveysasteesta riippuen eri tavoin, jotta vuoden mittaan saadaan yhdenmukainen sarja varjoja. Gnomonin ja vaakatason kulmaksi asetetaan sama kuin leveysaste, jolloin gnomon on yhdensuuntaisesti Maan akselin kanssa. Pohjois- ja etelänavalla gnomon on siis pystysuorassa mutta päiväntasaajalla vaakasuorassa.
Kun osoittimen luoma varjo on lyhimmillään, on keskipäivä. Tämän tiedon perusteella päivä voidaan jakaa lyhyempiin jaksoihin, kuten tunteihin. Kellon alusta jaetaan yleensä 12 osaan, ja kun kepin varjo liikkuu päivän edetessä kepin ympäri, varjo osuu järjestyksessä jokaisen merkityn kellonajan kohdalle. Näin voidaan seurata ajan kulkua. Kesällä päivän pidetessä myös kellon vuorokautinen käyttöaika pitenee ja talvella päivän lyhetessä päinvastoin.
Varhaisin tunnettu aurinkokello rakennettiin Egyptissä noin vuonna 1500 eaa. Aurinkokello toimii vain kun Aurinko paistaa, mutta ei pilvisellä säällä. Siksi aurinkokelloa käytettiinkin yleisimmin eteläisissä maissa, joissa päivän pituus ei vaihtele niin paljoa kuin pohjoisessa ja joissa usein on aurinkoisempaa kuin pohjoisilla leveysasteilla.
Aurinkokelloa voi käyttää myös yöllä, jos Kuu on näkyvissä. Avuksi tarvitaan taskulamppu ja jokin pallo, joka asetetaan kepin kärkeen. Asetutaan paikkaan, jossa sekä pallo että Kuu näkyvät yhtaikaa ja vierekkäin. Haetaan taskulampulle paikka, josta  sen valaisema pallo ja Kuu ovat samassa vaiheessa. Taskulampun muodostama kepin varjo osoittaa nyt ajan.
Heikki Tavela

Elämänvaiheet

Tavela loukkaantui pahasti 16-vuotiaana työtapaturmassa pudottuaan kesätöissä ollessaan rakennustyömaan hissikuiluun, mutta toipui tästä onnettomuudesta. Koulunkäynti jäi lukion keskeyttämiseen. Sen jälkeen hän työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankissa, mutta työsuhde päättyi 1950-luvun lopulla erimielisyyksiin työnantajan kanssa.
Hän osti 1960-luvun alussa muovituotteita valmistavan Oy MK-Tuote Ab:n, joka kasvoi nopeasti pienestä pajasta kannattavaksi vientiyritykseksi. Yritys rupesi valmistamaan pankkien säästölippaita, mutta tuli tunnetuksi myös muovisten mainoslahjojen, kalusteiden, vaateripustimien ja Ristomatti Ratian suunnittelemien Palaset-tuotteiden valmistuksesta.
Tavelan ajatuksilla oli käyttöä liike-elämässä. Hän toimi luottamustehtävissä eri useissa järjestöissä ja yrityksissä – muun muassa Suomen ulkomaankauppaliitossa. Hän omisti myös osan helsinkiläisestä hotelli Palacen ravintolasta. Hän kuului myös sanomalehti Uuden Suomen taustavoimiin ja oli aktiivinen taustavaikuttaja Kansallisessa Kokoomuksessa.
Hän oli yhdistämässä johtamaansa pienten ja keskisuurten yritysten järjestöä Teollisuudenharjoittajain Liittoa Teollisuuden Keskusliittoon (TKL, vuodesta 2005 alkaen Elinkeinoelämän keskusliitto EK). Hän vaikutti voimakkaasti pk-teollisuuden asemaan aikana, jolloin omistaja-yrittäjiä vieroksuttiin eikä heidän merkitystään kansakunnan hyvinvoinnille ymmärretty.
Hän oli 1968–1996 Suomen ulkomaankauppaliiton hallituksessa ja varapuheenjohtajana. Viimeksi hän sai julkisuutta elokuussa 2009 Kansallisen Kokoomuksen puoluerahoittajana.
Tavelalle myönnettiin pääkonsulin arvonimi vuonna 1986.

Läskisoosiklubi

Tavela harrasti gastronomiaa nuoruudestaan alkaen ja tuli tunnetuksi alan kriittisenä luennoitsijana ja kirjoittajana. Hän on ollut Suomen Gastronomisen Seuran varapuheenjohtajana.
Hotelli Palacen Heikki-kabinetissa kokoontui vuodesta 1989 alkaen joka kuukauden viimeisenä perjantaina lounaalle elinkeinoelämän päättäjistä koostunut Läskisoosiklubi. Siihen kuuluivat klubin vetäjänä toimineen Tavelan lisäksi ainakin Teollisuuden ja työantajien liiton entinen puheenjohtaja Johannes Koroma, Nokian pääjohtaja Jorma Ollila, UPM-Kymmenen hallituksen puheenjohtaja Vesa Vainio, Pohjolan hallituksen puheenjohtaja Peter Fagernäs ja Sammon konsernijohtaja Björn Wahlroos. Klubi sai nimensä siitä, että lounaalla pääruokana oli aina läskisoosi ja kuoriperunat. Lounaan isäntänä oli kukin klubilainen vuorollaan ja hän saattoi myös kutsua mukaan myös vieraita, ei kuitenkaan naisia. Lounaat olivat lähinnä vapaamuotoisia keskustelutilaisuuksia eikä niihin liittynyt puheita tai esitelmiä.
Avaruuslennolle osallistuja

Avaruuslennolle osallistuja (engl. spaceflight participant) on termi, jolla viitataan avaruuslennolle osallistuvaan henkilöön, joka ei ole ammattimainen astronautti tai kosmonautti. Termiä käyttävät lähinnä avaruusjärjestöt, kuten NASA, ESA ja Roskosmos. Termillä voidaan viitata avaruusturistiin tai muuhun lennolle osallistuvaan ei-ammattimaiseen henkilöön.
Avaruuslennolle osallistujat ovat toistaiseksi olleet kaupallisella sopimuksella Venäjän suorittamilla Sojuz-lennoilla, yhtä poikkeusta lukuun ottamatta. Christa McAuliffen titteli sukkulalennolla oli avaruuslennolle osallistuja, vaikka sukkulalennoilla oli tuohon aikaan yleisesti käytössä myös termi "Payload specialist", joka kattoi kaupallisilla tai poliittisilla suhteilla lennoille osallistuvat ei-ammattimaiset astronautit.
Määritelmien välinen ero on luonteeltaan mielivaltainen, sillä puhtaasti eri titteleiden alla lennoille osallistuneiden henkilöiden taustoja tarkastelemalla ei löydy selkeää johdonmukaista jaottelua.
Valkoisen Tähden ritarikunta

Valkoisen Tähden ritarikunta (vir. Valgetähe teenetemärk) perustettiin maan ja sen kansan vapaustaistelun muistoksi vuonna 1936. Ritarikunnan merkeillä palkitaan maan kansalaisia, jotka ovat työskennelleet valtionhallinnossa tai paikallishallinnossa sekä ulkomaalaisia jotka ovat toimineet Viron hyväksi. 
Valkoisen Tähden ritarikunnassa on seitsemän luokkaa: ketju, viisi perusluokkaa sekä mitali.
Valkoisen tähden ritarikuntaristi on malliltaan kuusisakarainen, kullasta valmistettu ja valkoiseksi emaloitu risti. Sen koko vaihtelee luokittain. Etupuolen keskikohdassa on kultainen tähti ja takapuolella päivämäärä ”7. X 1936”. Ristin sakaroiden välissä on kullatut tähden malliset koristeet. Ensimmäisen, toisen ja kolmannen luokan merkki on halkaisijaltaan 65 mm, neljännen ja viidennen luokan 47 mm. Hopeinen mitali on halkaisijaltaan 31 mm ja sen keskuskuviona on kohokuvioinen emaloitu Valkoisen Tähden kuvio. 
Ritarikunnan nauha on väriltään punainen ja moiréekuvioitu. Sen leveys vaihtelee luokittain niin, että I luokan nauhan leveys on 105 mm, II ja III luokan kaulanauhan leveys 41 mm ja IV ja V luokan rintanauhojen 47 mm. Mitali kannetaan 30 mm nauhassa.
Ritarikuntaketju on kullattua hopeaa ja leveydeltään 30 mm. Sen aiheena ovat virolaisornamentit. Ketjun etuosassa on valtionvaakuna, jonka leveys on 38 mm. Ketjun vaakunasta roikkuva risti on halkaisijaltaan 65 mm. 
Rintatähti on halkaisijaltaan 83 mm ja materiaaliltaan kullattua hopeaa. Tähti on kuusisakarainen ja sen keskiosassa on kuusihaarainen valkoemaloitu risti. Ristin keskellä on 38 mm kullattu suuri valtion vaakuna. Rintatähti on samanlainen kaikissa kolmessa luokassa eli ketjussa, I ja II luokassa.
Rafael

Elämänvaiheita

Rafael syntyi Urbinossa pitkänäperjantaina kello kolme yöllä. Vasari ylistää Rafaelin luonnetta ja kirjoittaa tämän saaneen syntymälahjanaan vaatimattoman ja jalon luonteen. Rafaelin isä oli Giovanni de’ Santi. Rafaelin äiti kuoli vuonna 1491 ja isä 1494.
Rafael opiskeli Perugiassa Pietro Peruginon johdolla, jonka tyylin hän omaksuikin alkuvuosina täydellisesti. Hän asui vuodesta 1504 Firenzessä ja 1508–1520 Roomassa. Muutettuaan Firenzeen Rafael omaksui Leonardo da Vincin ja Michelangelon tyylin.
Pietarinkirkon ensimmäinen arkkitehti Bramante da Urbino (k. 1514), joka oli Rafaelin kaukainen sukulainen,  esitteli Rafaelin vuonna 1508 Paavi Julius II:lle, joka sitten kutsuikin Rafaelin vuonna 1509 Roomaan maalaamaan Vatikaanin Stanzat eli paavin yksityiset tilat. Tunnetuimpia Rafaelin maalaamista freskoista ovat Ateenan koulu, jonka hän maalasi paavin kirjastoon ja Väittely pyhästä sakramentista. Näistä Ateenan koulu esittää antiikin kuuluisia filosofeja, jotka on ryhmitelty Platonin ja Aristoteleen ympärille. Nimitys on peräisin Bellorilta vuodelta 1695. Väittely pyhästä sakramentista kuvaa Jeesuksen johtamia kristittyjä teologeja. Kummatkin freskot ovat puolikaaren muotoisia. 
Freskoillaan Rafael saavutti paikan aikakautensa eturivin taiteilijana ja hänestä tuli myös haluttu muotokuvamaalari. Hänen tyylissään oli klassista sopusointua ja symmetriaa, runsaasti värinyansseja sekä hillittyä harmoniaa.  
Paavi Leo X nimitti Rafaelin Pietarinkirkon pääarkkitehdiksi heti Bramanten kuoleman jälkeen 1514, missä tehtävässä Rafael oli kuolemaansa saakka vuoteen 1520. Samana vuonna 1514 hänet nimitettiin Rooman arkeologisten kaivausten ylivalvojaksi. Rafaelin käsialaa ovat ensimmäiset tunnetut rakennussuunnitelmat, joissa pohjapiirrokset, julkisivut ja läpileikkaukset ovat kaikki samassa mittakaavassa. Tämä työtapa on arkkitehtien keskuudessa käytössä edelleenkin. 
Rafael kuoli kuumetautiin 37-vuotiaana Roomassa vuonna 1520. Nykyisin hänen hautansa on Rooman Pantheonissa. Koti Urbinossa on museona.
Kappale (fysiikka)

Kappale tarkoittaa fysiikassa fysikaalisesti mitattavissa olevaa aineellista oliota, jolla on esimerkiksi tilavuus ja massa.

Fysiikassa

Fysikaalinen kappale on olio, jota voidaan kuvata klassisen tai kvanttimekaniikan teorioilla ja jolla voidaan tehdä kokeita ja jota voidaan mitata fysikaalisia mittalaitteita käyttäen.
Klassisessa fysiikassa kappaleella on massa, kolme avaruudellista ulottuvuutta, avaruudellinen sijainti ja jonkinlainen ajallinen kesto. Kappale on fysikaalisten lakien tai fysikaalisten teorioiden kohde. Kappale voidaan käsittää kokonaisuutena, mutta se voidaan mahdollisesti jakaa osiinsa pienemmiksi fysikaalisiksi kappaleiksi.
Kvanttimekaniikassa keskustellaan siitä, ovatko jotkut alkeishiukkaset sellaisia, etteivät ne ole kappaleita vaan pelkkiä pisteitä ilman aika-avaruudellista ulottuvuutta, vai ovatko ne sellaisia, että niillä on aina vähintään yksi avaruudellinen ulottuvuus (kuten säieteoriassa ja M-teoriassa).

Filosofiassa

Fysikaalinen kappale tai fysikaalinen olio tarkoittaa ontologiassa konkreettista oliota, joka on olemassa ja jolla on fysikaalinen aika-avaruudellinen ulottuvaisuus. Esimerkkejä kappaleista ovat ihmisruumis, pilvi, biljardipallo ja protoni.
Suurimmassa osassa filosofisia oppeja kappaleet eivät ole mielen olioita, matemaattisia olioita tai muita abstrakteja olioita; eivätkä esimerkiksi aistinsisältöjä, ideoita, käsitteitä tai joukkoja. Siksi fysikaalisia kappaleita eivät ole muun muassa tunteet, näkökentän oliot ja luku ”3”. Muun muassa subjektiivisessa idealismissa kappaleet kuitenkin ovat mielen olioita, mutta niillä on silti avaruudellinen ulottuvuus näkökentässä.
Etanersepti

Etanersepti (kauppanimeltään Enbrel) on tuumorinekroositekijää inhiboiva lääke, jota käytetään autoimmuunisairauksien hoitoon. Pfizer kuvaa SEC:n selvityksessä että lääkettä käytetään hoidettaessa mm. reumasairauksia. Myyntiennätys ylitti $3,3 miljardia vuonna 2010.
Etanerseptin kemiallinen kaava on C₂₂₂₄H₃₄₇₅N₆₂₁O₆₉₈S₃₆, moolimassa 51234,90 g/mol ja CAS-numero 185243-69-0.
Altmarkin rauha

Altmarkin rauha (myös nimellä Altmarkin välirauha) solmittiin kuusikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin ja Puola-Liettuan välille 25. syyskuuta 1629 Altmarkissa lähellä Gdańskia. Välittäjänä toimi Ranska. Rauhassa Ruotsi sai Väinäjoen pohjoispuolisen Liivinmaan ja Riian sekä useiden Preussin satamakaupunkien tullitulot. Rauhaa kesti kuusi vuotta. Vuonna 1635 solmitussa Stuhmsdorfin rauhassa sopimusta jatkettiin 25 vuodella, mutta Ruotsin oli luovuttava Preussin satamakaupungeista. Näiden kaupunkien tullitulot olivat olleet tärkeitä kolmikymmenvuotisen sodan rahoittamiselle.
Tsunami

Tsunami on hyökyaalto, joka saattaa syntyä esimerkiksi syvän meren alueella sattuvasta maanjäristyksestä, rajusta tulivuoren purkauksesta, maanvyörymästä tai asteroidin pudotessa mereen. Avoimella merellä tsunami kulkee 500–900 kilometrin tuntivauhdilla. Aallon korkeus sen edetessä avomerellä on yleensä alle metrin. Aallon kohdatessa matalan rannikon se voi kuitenkin kohota lähes 50 metriä korkeaksi vesiseinämäksi, kun suuri vesimassa työntyy maalle. 
Iso asteroidi tai massiivinen maanvyörymä voi lähettää matkaan satojen metrien korkuisen aallon, megatsunamin. Tsunamista käytetään myös muita nimityksiä maantieteellisestä paikastaan riippuen. Sana tsunami tulee japanin kielestä (津波 tsunami, hyökyaalto), sanoista tsu ’satama’ ja nami ’aalto’ – siis sananmukaisesti ”satama-aalto”.

Synty

Tsunami muodostuu, kun vedessä oleva meripatsas menee epätasapainoon. Yleisimmin tsunameja syntyy mannerlaattojen alityöntövyöhykkeillä. Näillä alueilla merellinen laatta painuu joko toisen merellisen laatan tai mantereisen laatan alle. Laattojen reunalla tapahtuva maanjäristys saattaa nostaa äkillisesti toisen laatan reunaa, jolloin se nostaa samalla yläpuolella olevaa vesimassaa. Tästä seurannut epävakaa tila pyrkii tasoittumaan ja aiheuttaa aallon liikkeelle lähdön. Maanjäristyksen magnitudista ei suoraan pysty päättelemään syntyvän tsunamin suuruutta, sillä siihen vaikuttavat myös muut tekijät. Jo kreikkalainen historioitsija Thukydides (n. 460–395 eaa.) yhdisti tsunamit maanjäristyksiin. 
Tsunami voi syntyä myös vedenalaisen maanvyörymästä ja tulivuoren purkautumisesta. Maanvyörymäkin aiheuttaa vesimassaan epävakaan tilan, joka pyrkii tasoittumaan. Maanjäristys voi vaikuttaa tsunamin syntymiseen myös epäsuorasti, sillä järistys voi aiheuttaa maanvyörymän. Tulivuori voi vaikuttaa tsunamin syntymiseen kolmella tavalla. Purkauksessa syntyneen materiaalin syöksyminen veteen, tulivuoren romahtaminen tai tarpeeksi suuri vedenalainen purkaus voivat kaikki synnyttää tsunamin.

Varoitusjärjestelmä

Tyynellemerelle perustettiin tsunamivaroituskeskus jo vuonna 1949. Havaijille perustettu Tyynenmeren tsunamivaroituskeskus sai alkunsa muutamaa vuotta aiemmin, kun Aleuttien maanjäristys oli aiheuttanut tsunamin, joka oli tappanut 159 ihmistä Havaijilla. Varoituskeskus antaa varoituksia lähes kaikille Tyynenmeren alueille, mutta Alaskalla ja Yhdysvaltain länsirannikolla on oma vuonna 1967 perustettu varoituskeskuksensa. Unescon koordinoimana myös Intian valtamerelle saatiin varoitusjärjestelmä vuonna 2006, pari vuotta tapaninpäivän maanjäristyksen aiheuttaman tsunamin jälkeen.
Varoitusjärjestelmät pystyvät melko tarkasti ennustamaan tsunamin saapumisajan, mutta niiden koon arvioiminen on huomattavasti vaikeampaa. Järjestelmään kuuluu kattava seismisten asemien ja merenpinnan tasonvaihtelua mittaava verkko. Lisäksi alueella merenpohjan painetta mittaavia laitteita. Ne mittaavat yläpuolella olevan vesimassan pitkäaikaisia paineen nousuja.
Mallintamisen avulla pyritään määrittelemään tsunamin etenemissuunta, nopeus ja energia. Rantojen maastomallien avulla pyritään ennustamaan puolestaan se, että kuinka pitkälle aallot iskevät sisämaahan.
Mustan jumalan suudelma

Vastaanotto

Anssi Makkonen kirjoitti Tähtivaeltajan arvostelussa, että viimeinen suomennettu Conan-novelli ”Musta muukalainen” ei ole parasta Robert E. Howardia. Vielä huonompia ovat kuitenkin kokoelmaan valitut Henry Kuttnerin ja Manly Wade Wellmanin kliseiset tuotokset. Clark Ashton Smithin humoristinen tarina on hieman parempi. C. L. Moore saa kiitosta selkeästi erilaisesta novellistaan, jossa Joiryn Jirel kulkee abstraktin ja kiintoisan helvetin läpi. 
Vesa Lehtinen sanoo Aikakoneen verkkosivuilla julkaistussa arvostelussa, että ”näitä sepustuksia en ainakaan minä olisi kaivannut”. Hänestä aiemmat Sadelehdon toimittamat antologiat tarjoilivat laadukkaita novelleja, mutta nyt ne vaikuttavat loppuneen ja Sadelehto kaapii jo tynnyrin pohjia. Erityisesti tämä näkyy Howardin ”Mustassa muukalaisessa”. Lehtisen mielestä Kuttnerin ”Ukkosta aamunkoitossa” on kokoelman ainoa tarina, jossa ylipäätään on juoni, mutta toisaalta henkilöhahmot ovat jopa ohuempia kuin muissa novelleissa. Lehtinen arvioi miekka ja magia -kirjallisuuden ystävien pitävän kokoelmasta, mutta muiden ei kannata vaivautua lukemaan sitä.