Simpele

Historia

Simpeleen kunta muodostettiin Parikkalan kunnasta irtautuneiden Kivijärven ja Änkilän kylien ympärille. Näiden kylien lisäksi pieni osa Koitsanlahden kylästä tuli kuulumaan perustettuun Simpeleen kuntaan, joka aloitti toimintansa vuoden 1923 alusta. Aiemmin Simpeleen seurakunta oli eronnut Parikkalan seurakunnasta ja aloittanut itsenäisenä seurakuntana 1.5.1922, joka johti luonnollisesti myös itsenäisen kunnan perustamiseen.
Muutamia vuosia ennen Simpeleen seurakunnan perustamista laaditun alkuperäisen suunnitelman mukaan Kivijärven ja Änkilän kylien ohella myös Innasennurkka ja Kaljusenkylä, Koitsanlahden kylä kokonaisuudessaan sekä lisäksi Lamminkylä olisivat tulleet muodostamaan Simpeleen seurakunnan. Itsenäisen seurakunnan perustamishanke ei kuitenkaan toteutunut vielä tässä vaiheessa. Näistä kylistä Innasennurkka yhdessä Kaljusenkylän kanssa kuitenkin liitettiin vuonna 1945 Parikkalasta silloin jo toimineeseen Simpeleen kuntaan.
Simpele kuului itsenäisenä kuntana toimiessaan vuosina 1923–1944 Viipurin lääniin ja  vuosina 1945–1972 Kymen lääniin. Kunta kuului perustamisestaan vuoteen 1940 asti Kurkijoen kihlakuntaan   yhdessä Parikkalan ja Saaren kuntien, luovutettuun Karjalaan jääneiden Kurkijoen, Jaakkiman ja Lumivaaran kuntien sekä Lahdenpohjan kauppalan kanssa. Kurkijoen kihlakunta oli perustettu vuonna 1863, ja se lakkautettiin lopullisesti vuonna 1945. Vuodesta 1945 vuoteen 1972 Simpeleen kunta kuului Jääsken kihlakuntaan.
Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 suurin osa siihenastisen Simpeleen alueesta jäi Suomelle, mutta osa (28,8 km²) sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin.
Simpeleen kunta liitettiin Rautjärven kuntaan vuonna 1973, jolloin syntyi uusi ja nykyinen Rautjärven kunta, jonka kuntakeskukseksi tuli Simpele. Entisen Simpeleen kunnan alueen maapinta-ala oli pieni, mutta Simpeleen taajaman väkiluku on yli puolet koko Rautjärven kunnan asukasluvusta. Simpele ehti toimia itsenäisenä kuntana tasan 50 vuotta ennen kuntaliitosta.
Historiallisesti entisen Simpeleen kunnan alue on ollut osa laajaa Kurkijoen pogostaa , joka käsitti vielä 1600-luvulle asti emäpitäjä Kurkijoen sekä edellä mainitun Simpeleen lisäksi myöhempien Hiitolan, Jaakkiman, Lumivaaran, Lahdenpohjan, Parikkalan, Saaren, Uukuniemen ja Kesälahden kuntien alueet.  Simpeleen kunnan emäpitäjä Parikkala irtaantui Kurkijoesta vuonna 1635. Myöhempi Parikkalan kunta, rajojensa puolesta ns. Suur-Parikkala, tunnettiin siihen aikaan Joukion nimellä.

Kyliä

Kivijärvi, Pitkäjärvi, Sarajärvi, Änkilä, Kangaskoski
Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Simpeleen ainoa taajama oli Tehdasalue (Simpele), jossa oli 1 822 asukasta vuonna 1960 ja 2 211 asukasta vuonna 1970.

Liikenneyhteydet

Simpeleen taajama sijaitsee valtatie 6:n ja Karjalan radan välittömässä läheisyydessä. Imatralle on matkaa noin 40 kilometriä, Lappeenrantaan ja Savonlinnaan molempiin noin 80 kilometriä sekä pääkaupunkiin Helsinkiin noin 300 kilometriä. Venäjän puolelle Viipuriin kertyy matkaa noin 105 kilometriä ja Pietariin noin 240 kilometriä.

Luonto

Luonnonmaantieteellisesti Simpeleen seutu kuuluu Laatokan Karjalaan.  Maisemamaakuntajaon osalta Simpeleen alue kuuluu Itäisen Järvi-Suomen maisemamaakuntaan ja siinä Laatokan-Karjalan seutuun.
Simpeleen asutuskeskuksen lähellä virtaava Hiitolanjoki (Kokkolanjoki), johon Laatokan lohi nousee, on merkittävä sekä historiallisena että virkistyskohteena. Hiitolanjoen Kangaskoski on ainoa paikka Suomessa, johon Laatokan lohi pääsee esteettömästi nousemaan sekä myös kutemaan, ja näin ollen ylipäänsä ainoa paikka koko Suomessa, jossa järvilohi lisääntyy luontaisesti.
Hiitolanjoesta yhdessä siihen laskevista jokialueista (Silamusjoki ja Torsanjoki) on tulevaisuudessa kehittymässä ainutlaatuinen jokikalastuskohde.
Osin entisen Simpeleen kunnan sekä nykyisen Rautjärven kunnan alueella – sen lounaisimman osan osalta sijaitseva ja Hiitolanjoen vesistöalueeseen kuuluva Simpelejärvi on merkittävä virkistyskalastusvesistö, jonka käyttöä hankaloittaa valtakunnanraja. Silti Simpele on tunnettu siioistaan. Laulunsäe "Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat" oli varsinkin takavuosina yleisesti kuultu. Simpelejärveen yhtyy Kivijärvensalmen kautta Simpeleen taajaman tuntumassa oleva Kivijärvi. Simpeleen läheisyydessä sijaitsevia muita järviä ovat Silamus, Torsanjärveen kuuluva sen osa Pieni-Torsa sekä Pitkäjärvi ja Koantaus.
Etelä-Karjalan korkein paikka Haukkavuori sijaitsee Simpeleen taajaman lähettyvillä, ja on ollut aiemmin kolmen kunnan eli Rautjärven, Ruokolahden ja Simpeleen rajapaikkana, kuten myös historiallisena rajapyykkinä useamman rauhan rajalinjauksen kohdalla. 
Simpele sijoittuu linjalle, jota Laatokan läntistä reunaa pitkin muuttavat linnut seuraavat. Simpeleen vesitornista onkin laskettu huimia muuttolintusummia ja nähty monia harvinaisuuksia.

Urheilu

Simpeleläisiä urheiluseuroja ovat urheilun yleisseurat Simpeleen Urheilijat (lajeina hiihto, jalkapallo, jääkiekko, kuntoliikunta, naisliikunta ja yleisurheilu) ja Simpeleen Vesa (lajeina kuntoliikunta, paini, pöytätennis ja petanque) sekä erikoisseuroista ampumaseura Simpeleen Hahlo ja keilaseura Simpeleen Keilaajat. Lisäksi Simpeleellä toimii Rautjärven ja Parikkalan kuntien alueilla toimiva suunnistuksen erikoisseura RAPSU.
Simpeleellä sijaitsee Konkalammen hiihtokeskus, Konka Ski.
Simpeleelle valmistui 2017 tekonurmikenttä, jossa voi pelata jalkapalloa.

Koulutus

Peruskoulutuksen osalta Simpeleellä toimivat Kivijärven koulu, jossa on Rautjärven kunnan pohjoispään peruskoulun ala-aste sekä Simpeleen yhteiskoulu, jonka tiloissa on vastaavasti koko Rautjärven kunnan peruskoulun yläaste. Samassa yhteydessä Simpeleen yhteiskoulun kanssa on myös Rautjärven lukio.
Lisäksi Simpeleellä toimii Rautjärven kansalaisopisto.

Kulttuuri

Simpeleen perinne on perusteiltaan eteläkarjalaista – entisen Simpeleen kunnan, kuten myös nykyisen Rautjärven kunnan alueen kuuluessa Etelä-Karjalan kansankulttuurin perinnealueeseen. 
Eräs merkittävimpiä tapahtumia Simpeleellä on joka kesä järjestettävät Antiikki ja Keräily Kesäpäivät, joka on osa Rautjärven kulttuuriviikkoa. Tapahtuma kerää tuhansia antiikin ja keräilyesineiden ystäviä messuille ja kesäpäivän viettoon.

Simpeleen murre

Simpeleen seudulla puhuttava murre kuuluu Suomen murrealueista kaakkoismurteisiin eli ns. "Karjalan murteisiin". Simpeleen murre on alkujaan varsinaisten kaakkoismurteiden pääryhmässä Luoteis-Laatokan (alamurreryhmän) murretta, jonka puhuma-alueeseen ovat kuuluneet entisten Simpeleen sekä Parikkalan ja Saaren kuntien lisäksi Neuvostoliitolle luovutetulla alueella Hiitolan, Jaakkiman, Kaukolan, Kurkijoen ja Lumivaaran kunnat sekä Lahdenpohjan kauppala.