Irakin al-Qaida

Tausta

Irakin al-Qaidan perustamisen taustat voidaan jälijttää sen perustajan Abu Musab al-Zarqawin radikalisoitumiseen. Jordanialaisen Zarqawin isän kuoltua Zarqawin ollessa 17-vuotias hän lopetti koulunkäynnin ja joutui ongelmiin alkoholin ja huumeiden kanssa. Hän joutui vankilaan 1980-luvulla ja vapautui vuonna 1988 yleisen armahduksen myötä. Vankilassa ollessaan hän oli tutustunut radikaaliin islamiin ja vähän vapautumisensa jälkeen hän matkusti Pakistaniin osallistuakseen Afganistanin sotaan Neuvostoliittoa vastaan. Pakistanin Peshawarissa Zarqawi tapasi Abu Muhammad al-Maqdisin, jonka kanssa hän perusti sittemmin ensimmäisen radikaalijärjestönsä nimeltä Bayat al-Imam. Kabulin kukistumisen jälkeen vuonna 1992 Zarqafi ja Maqdisi palasivat Jordaniaan, jossa Bayat al-Imamin tarkoituksena oli kaataa maata hallitseva kuningas. Jordanian tiedustelupalvelu pidätti Zarqawin elokuvateatteriin tehdyn itsemurhaiskun jälkeen vuonna 1993 ja hänet tuomittiin 15-vuodeksi vankilaan. Vankilaan päätyi myös Maqdisi. Vankilassa parivaljakko sai seuraajia ja järjestön toiminta ulottui pian myös vankilan ulkopuolelle. Zarqawi alkoi julkaista omia uskonnollisia mielipiteitään, joita päätyi myös vankilan ulkopuolelle ja joihin tutustui lopulta myös Afganistanissa tuolloin toiminut Osama bin Laden. Zarqawi vapautui vuonna 1999 jälleen yleisen armahduksen avulla. Vapautumisensa jälkeen hän matkusti Afganistaniin, jossa hän tapasi bin Ladenin. Bin Ladenin hänelle antaman 5 000 dollarin apurahan avulla Zarqawi alkoi värvätä tukijoita pääasiiassa Euroopassa asuvien jordanialaisten, palestiinalaisten ja syyrialaisten keskuudesta ja koulutti näitä leirillä Afganistanissa Heratin kaupungissa.

Toiminnan huippu

Yhdysvaltojen aloitettua ilmaiskut Afganistaniin Zarqawi johti seuraajansa pois Afganistanista nyt al-Tawhid wal-Jihad-nimellä toimineen järjestön puitteissa. Vuonna 2002 joitakin järjestön jäseniä pidätettiin Euroopassa ja Zarqawi nousi tätä kautta paikallisten turvallisuuspalvelujen tietoisuuteen ja joutui tämän takia liikkumaan paikasta toiseen Iranin, Syyrian ja Libanonin välillä. Hän matkusti myös Irakissa, jonne alkoi virrata ulkomaalaisia taistelijoita näiden odottaessa odotettua Yhdysvaltain johtaman koalition hyökkäystä. Yhdysvaltojen miehitettyä Itrakin miehityshallinto lakkautti Irakin armeijan, jolloin noin 250 000 entistä sotilaista menetti työnsä ja pian tämän jälkeen alkoi Irakin vastarinta. Koalition luopuessa maan hallinnasta vuoden 2004 alussa vastarinnan iskut kohosivat tuolloiseen huippuunsa ja vastarintaliike myös valtasi Fallujan kaupungin. Kaupungissa pidetyssä tilaisuudessa paikalliset taistelijat vannoivat uskollisuutta Zarqawille ja hänen vaikutuksensa vastarintaliikkeessä oli tuolloin huipussaan. Lokakuussa 2004 Zarqawi vannoi valan al-Qaidalla ja vaihtoi järjestönsä nimeksi Irakin al-Qaida. Zarqawin toiminta alkoi herättää sittemmin myös närää vastarintaliikkeen sisällä julmiksi koettujen toimintatapojen ja iskujen takia. Kansallismieliset vastarintaliikkeet alkoivat tehdä pesäeroa Irakin al-Qaidaan, jotka alettiin nähdä joukkona ulkomaalaisia taistelijoita. Marraskuussa vuonna 2005 Irakin al-Qaida teki pommi-iskuja kolmeen hotelliin Jordanian Ammanissa, joissa sai surmansa 60 henkilöä ja suurin osa heistä oli häitä juhlistaneita muslimeja. Iskut johtivat laajoihin mielenosoituksiin Zarqawia vastaan ja järjestön maineen huononemiseen entisestään. Yleisen mielipiteen laskun takia Irakin al-Qaida liittyi viiden muun islamistisen järjestön kanssa Muhjahidinien Shura-neuvosto -nimisen sateenvarjojärejstön alla. Neuvostoon kuului jäseniä sen jäsenjärestöistä, mutta Zarqawia ei siihen päästetty. Asemaltaan heikentynyt Zarqawi sai surmansa Yhdysvaltojen ilmaiskussa 7. kesäkuuta 2006.

Hiipuminen ja ISIS

Zarqawin kuolema ei pysäyttänyt irakin al-Qaidan toimintaa. Hänen seuraajakseen nousi egyptiläistaustainen Abu Hamza al Muhajir. Kesällä 2006 Irakin sunnalaiset heimot alkoivat kuitenkin toimia Irakin al-Qaidaa vastaan. Vuoden 2007 puolella Yhdysvallat myös toi Irakiin 20 000 uutta sotilasta. Vuonna 2008 yhteensä 2 400 Irakin al-Qaidan jäsentä oli surmattu ja 8 800 vangittu, kun järjestön vahvuudeksi oli tätä ennen arvioitu noin 15 000 miestä. Myös ulkomaalaisten taistelijoiden tulo maahan väheni huomattavasti. Alkuperäisestä 120 kuukausittain maahan saapuvasta ulkomaalaisesta taistelijasta määrä pieneni vain 5-6:n vuonna 2009. Irakin al-Qaida yritti jälleen vastata ongelmiin uudella nimellä. Lokakuussa 2006 järjestö ilmoitti nimenvaihdoksesta Irakin islamilaiseksi valtioksi Abu Omar al-Baghdadi toimiessa sen emiirinä. Abu Hamzasta tuli järjestön sotaministeri ja tiedustelutietojen mukaan vallanvaihdos oli vain nimellinen. Vallanvaihdoksella haluttiin ilmeisesti peitellä järjestön johdon ulkomaalaistaustaa. Nimenmuutos ei kuitenkaan muuttanut järjestön laskusuuntausta. Abu Hamza ja Abu Omar saivat molemmat surmansa huhtikuussa 2010. Järjestö nimitti jälleen nopeasti heidän seuraajansa, Nasir Lidin Allah Abu Sulaymanista tuli sotaministeri ja Abu Bakr al-Baghdadi nousi järjestön emiiriksi. 
Abu Bakr al-Baghdadi jälleenrakensi Irakin islamilaisen valtion toimintakykyjä. Vuoteen 2013 mennessä järjestö teki jälleen lukuisia iskuja Irkaissa ja otti osaa myös Syyrian sisällissotaan perustamalla Syyrian puolelle al-Nusran rintama-nimisen järjestön. Huhtikuusa 2013 al-Baghdadi julisti al-Nusran ja Irakin islamilaisen valtion liittyvän keskenään Irakin ja Levantin islamilaisen valtion nimellä (ISIL). Tämä johti al-Baghdadin välirikkoon Al-Nusran rintaman ja al-Qaidan johtaja Ayman al-Zawahirin kanssa. Vuoden 2014 alussa al-Qaida julkisti tiedotteen, jonka mukaan al-Baghdadin järjestö ei kuulu al-Qaidaan ja Isis on sittemmin toiminut al-Qaidasta itsenäisesti.