Skype

Ohjelmiston historiaa

Skypen kehittivät virolainen Toivo Annus, ruotsalainen Niklas Zennström ja tanskalainen Janus Friis Tallinnassa yhdessä virolaisen ohjelmistokehittäjäryhmän kanssa.
Zennström ja Friis kehittivät aikoinaan myös KaZaA-vertaisverkko-ohjelman.
Skype-yhtiön päämaja on Luxemburgissa ja sillä on toimistot myös Lontoossa ja Tallinnassa.
eBay osti Skypen syyskuussa vuonna 2005 ja maksoi siitä noin 2,6 mrd USD. Kauppahintaa kritisoitiin yleisesti liian kalliiksi.
10. toukokuuta 2011 ilmoitettiin, että Microsoft ostaa Skypen 8,5 miljardilla dollarilla (n. 6,1 mrd euroa).

SkypeOut

Skype tarjoaa maksullista SkypeOut-palvelua, jonka avulla pystyy soittamaan normaaliin lanka- tai matkapuhelinverkkoon (ei kuitenkaan hätänumeroihin). Soittotaksat ovat ulkomaille halvat, sillä Skype käyttää aina paikallispuhelutaksaa (ppm).
SkypeOut ei osaa näyttää soittajan numerona SkypeIn-numeroa. Tämä on yksi suurimmista rajoitteista palvelun yleistymiselle Suomessa, jossa matkapuhelimia käyttävät ihmiset ovat tottuneet näkemään soittajan numeron.
Nyt ainakin Espanjasta soitettaessa Skypellä, vaikkapa johonkin Suomessa olevaan kännykkään, vastaaja näkee soittajan kännykkänumeron, olipa oma kännykkä päällä tai ei. Kun numeronäyttöpalvelu otetaan käyttöön, on kännykän oltava päällä (varmistussoitto). Palvelu on vapaaehtoinen ja maksuton.
Soittoaikaa Skypeen voi tilata luottokortilla tai R-kioskilta saatavilla latauslipukkeilla (voucher). Keväällä 2007 R-kioskilta ostettavan voucherin saatavuus on heikentynyt, sitä ei ole toimitettu useisiin R-Kioskeihin, vaikka aloituspakkauksia on edelleen vapaasti saatavilla.

SkypeIn

SkypeIn on palvelu, jossa 50 euron vuosimaksulla (tai 15 €/3 kk) saa käyttöönsä puhelinnumeron, johon soitettaessa puhelu yhdistyy omaan Skype-palveluun ts. käytännössä omalle tietokoneelle.
Vuoden 2012 alussa Suomessa puhelinnumeroita oli saatavilla suuntanumeroilla 02 (Turku), 03 (Häme), 08 (Oulu) ja 09 (Helsinki). Puhelinnumero toimii kuin tavallinen lankapuhelinnumero eli soittaja maksaa vain normaalin puheluhinnan riippumatta siitä, missä päin maailmaa puheluun vastataan.

Skype-ohjelmiston kritiikkiä

Ranskan julkiset virastot ovat antaneet ohjeen, joka kieltää Skypen käytön, koska sen toimintaperiaatteet ja salausjärjestelmä jättävät periaatteellisen tietoturva-aukon. Lisäksi  Skype voi ajoittain kuormittaa verkkoyhteyksiä tavattomasti, sillä jokainen käyttäjä toimii tietyissä tilanteissa verkon solmukohtana välittäen muiden liikennettä eteenpäin vertaisverkossa.
Skype käyttää verkossa olevia Skype-palveluun kirjautuneita koneita välittäjinä. Tämä valtuutus kysytään Skypen asennuksessa, mutta harvat huomaavat saati ymmärtävät, mitä se tarkoittaa. Haittana on koneen resurssien käyttö, jolloin kone voi hidastua, vaikkei itse käyttäisi Skypeä sillä lainkaan.
Kanadalaisen tutkimuksen mukaan kiinalaisen Tom-Skypen puheluita valvotaan. Ohjelma sisältää myös ajankohtaisia avainsanoja, kuten maitojauhe (Kiinan maitojauheskandaali) sekä SARS, jotka mahdollisesti päivittyvät uusien ohjelmapäivitysten mukana.
Skypellä on mm. korjaamattomia virheitä ollut vuosia aikaa korjata. Tulevan viestin ääni on häirinnyt asiakkaita vuosikausia, off asennossa ja äänet pois päältäkin jatkaa tuttua pulputustaan.

Turvallisuus

4. marraskuuta 2014, Skype sai yhden pisteen seitsemästä Electronic Frontier Foundation -järjestön pikaviestinvertailussa, jossa keskityttiin yksityisyyteen ja tietoturvaan. Skype sai pisteen siitä, että se salaa käyttäjän ja palvelimen välisen viestinnän. Skype menetti pisteitä siitä, että yhteydenpitoja ei salata avaimilla, joihin ylläpitäjillä ei ole pääsyä, käyttäjät eivät voi varmistaa, ettei yhteydenpidossa ole tapahtunut mies välissä -hyökkäystä, menneet viestit eivät ole turvattuja, jos vanhat salausavaimet varastetaan, lähdekoodi ei ole avoin itsenäiselle tarkastelulle, turvasuunnittelua ei ole dokumentoitu riittävän hyvin eikä ulkopuolinen taho ole tarkastanut lähdekoodia viimeisen 12 kuukauden aikana.