Prometheus-leiri

Prometheus-leiri on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton aikuistumisleiri. Leiri käydään yleensä kahdeksannen tai yhdeksännen luokan jälkeen, 14–16-vuotiaana. Lisäksi varsinaisen leiri-iän ohittaneille 16-20-vuotiaille nuorille järjestetään niin kutsuttuja seniorileirejä ja yli 20-vuotiaille aikuisleirejä. Leirit järjestää Prometheus-leirin tuki ry eli Protu.
Nimensä Prometheus-leiri on saanut kreikkalaisen jumaltaruston Prometheus-titaanilta, joka varasti tulen jumalilta ja antoi sen ihmisille. Leirin tavoitteena on rohkaista nuoria pohtimaan asioita, hahmottamaan ja kehittämään omaa elämänkatsomustaan, kunnioittamaan itseään ja muita sekä ottamaan vastuun itsestään ja maailmasta. Yleensä Prometheus-leirille osallistuu noin 7–15 leiriläistä. Kesän 2018 tavalliset Prometheus-leirit maksavat 231 euroa, erikoisleirit 261–360 euroa.
Ensimmäinen Prometheus-leiri pidettiin vuonna 1989, kun yläasteen elämänkatsomustiedon oppilaat kehittivät ajatuksen kristittyjen rippikoulua vastaavasta aikuistumismenosta. Ensimmäisen leirin järjesti Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat FETO ry, ja Prometheus-leirin tuki ry perustettiin seuraavana vuonna. 
Vuosittain protuleirin käy noin 850 nuorta eli noin 1,5 % ikäluokasta. Vuonna 2018 leiriläisiä oli yli tuhat. Vuodesta 1989 leirin on käynyt yli 17 000 nuorta. Vuonna 2009 Prometheus-leiritoiminta laajeni Ruotsiin, kun siellä perustettiin Protun sisarjärjestö Protus Sverige. Nykyään noin joka viides leiriläinen kuuluu kirkkoon ja joka kuudes käy myös rippikoulun.

Prometheus-leiritoiminta Ruotsissa

Vuonna 2009 Ruotsissa perustettiin Protus Sverige -yhdistys eli Protus suomalaisen Prometheus-leirin tuen sisarjärjestöksi. Järjestöt perustuvat samoille periaatteille ja keskittyvät samoihin päiväteemoihin, mutta ruotsalaiset leirit ovat kestoltaan suomalaisia pidempiä ja niihin sisältyy myös useampia teemoja. Protus on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton järjestö, jota tukee Människan-säätiö. Protus järjestää Ruotsissa Protus-leirejä (Protus Camps), joilla nuoret pohtivat ihmisyyden olemusta eri näkökulmista kuten biologisena olentona, osana luontoa, tuntevina ja uskovina olentoina sekä sosiaalisten ryhmien ja yhteiskunnan jäseninä. Tavoitteena on myös lisätä nuorten itsetuntoa, iloa ja toisten kunnioitusta. Käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa rakkaus, ihmissuhteet, seksi, yksinäisyys, kuolema, suru, onni, usko, ystävyys, raha, päihteet ja mahdollisuudet. Leirin teemoja käsitellään keskustelun, ryhmätöiden ja leikin avulla. Jokainen leiripäivä on jaettu käytännön osaan, toimintaosaan, keskusteluosaan ja vapaa-aikaan.
Kesällä 2009 järjestettiin Tukholman saaristossa ensimmäiset kaksi leiriä: 10-päiväinen leiri 16–18-vuotiaille ja 12-päiväinen leiri 14–16-vuotiaille. Seniorileirillä käytetään 14–16-vuotiaiden leiriä enemmän tiedollista sisältöä, kuten länsimaisen ajattelun historiaa. Yli 18-vuotiailla on mahdollisuus hakeutua Protusin ohjaajakoulutukseen. Leiriläiset voivat päästä seuraavan vuoden ohjaajakoulutukseen leirin käytyään.

Prometheus-leiri kirjallisuudessa

Prometheus-leiri esitellään suomalaisena sosiaalisena innovaationa teoksessa 100 sosiaalista innovaatiota Suomesta. Salla Simukan nuortenkirja Kipinä (2006) sijoittuu Prometheus-leirille.

Prometheus-leirin käytäntöjä

Prometheus-leirillä järjestetään mahdollisuus sekasaunaan sukupuolitettujen saunavuorojen lisäksi. Jokainen saa protu-leirillä päättää siitä pitääkö saunassa uima-asua vai ei. Leireillä korostetaan sitä, ettei alastomuus saunassa ole seksuaalinen asia.  Ennen vuotta 2010 alaikäisten tupakointia ei rajoitettu leirillä.