Linnaistensuon luonnonsuojelualue

Kasvillisuus

Yleisiä kasveja ovat suopursu, juolukka, variksenmarja, tupasvilla, suomuurain. Myös suokukka, isokarpalo, pyöreälehtikihokki ovat melko yleisiä. Hyönteisiä Linnaistensuolla on tavattu 36 lajia. Lahden seudulla tyypillinen suolla elävien hyönteislajien määrä on yleensä 17. Harvinaisia lajeja ovat suotarhayökkönen, muurainhopeatäplä ja rämelehtimittari.

Alueet ja sijainti

Se koostuu myös yksityisistä Linnaistensuon luonnonsuojelualue 1:stä (96 ha), 2:sta (13 ha), 3:sta (38 ha), 4:stä (2 ha), 5:stä (3 ha) ja 6:sta (4 ha) ja kokonaan myös Linnaistensuon keskellä oleva valtion omistama alue huomioon ottaen Lahden kaupungin puolella yhdestätoista tontista, 398-405-13-83, 398-405-13-54, 398-405-10-85, 398-405-14-109, 398-405-10-63, 398-405-10-72, 398-405-13-32, 398-405-10-63, 398-405-3-61, 398-405-13-66 ja 398-405-3-69. Kaikki tontit eivät sisälly kokonaan luonnonsuojelualueeseen, vaan sisältävät myös siihen kuulumattomia osia, kuten peltoa.

Luontopolku suo-osalla luonnonsuojelualuetta

Linnaistensuon luonnonsuojelualueelle pääsee Linnaistentien ja Ilolantien kautta Kujalasta. Linnaistensuon luonnonsuojelualueen luontopolun opasteet varsinaisesta opastetaulusta yhteentoista luontopolun pisteeseen kulkevat idästä Linnaisista Ilolantie 31:n kohdalta länteen Korvenrannantie 262:n suuntaan. Osa luontopolun rasteista ei ole näkyvissä enää ja osassa pystyssä olevista puuaidanseipäistä ei ole enää luettavaa mustaa numeroa valkoisella muovipohjalla. Opasteet on pystytetty Euroopan unionin rakennerahastoista tuetulla hankkeella 2005. Ilolantie 31 ja Korvenrannantie 262 eivät ole postilaatikollisia postiosoitteita, mutta maaseudun osoitteiston mukaisesti ne ovat kohdilla, jonka kautta päästään luonnonsuojelualueen kummankin pään pysäköintipaikoille matkapuhelinkartoin tai maanmittauslaitoksen Kansalaisen Karttapaikka -palvelun avulla.
Liittymätien päässä on sorakuoppa, josta Linnaistenmäestä on aikoinaan kaivettu soraa. Linnaistenmäki on 30 metriä lounaassa olevaa Linnaistensuota korkeammalla.

Linnaistenmäki

Linnaistensuon itäpuolella ja Ilolantien länsipuolella on Linnaistenmäki (675975 343332 120), joka on tai jonka uskotaan tutkimusten perusteella arkeologisesti voivan olla ajallisesti määrittämätön linnavuori. Sen keskellä on sorakuoppa. Linnaistenmäen huipulla on kuuden kiven kiviympyrä, Loivalla länsirinteellä olevaa keskeneräistä vallia arvellaan osaksi entistä kivikirkon kokonaisuutta. Alueella tehtiin arkeologisia kaivauksia Simo Vanhatalon johdolla 1989, jossa kuitenkaan linnavuorta ei voitu täysin vahvistaa ja joissa ajateltiin joidenkin kaivantojen olevan sisällissodan aikaisia juoksuhautoja. Kartoittamisen kannalta Linnaistenvuoren ympäri kulkevat polut ovat olleet merkittyinä jo vuoden 1778 kartalle.

Muuta

Linnaistensuota on kutsuttu Kanasuoksi, Kenansuoksi ja Lakeasuoksi. Toisen maailmansodan aikana Linnaistensuota epäiltiin myös desanttien laskuvarjomaahantulokentäksi, minkä vuoksi sinne järjestettiin vartiointia. 
Suon taloudellista käyttöä alettiin tehostaa 1930-luvun suuren laman aikana julkisilla hätäaputöillä, jotka käsittivät suota kuivattavien ojien kaivamista. Suurimmat ojitukset suoritettiin kuitenkin 1960- ja 1970-luvuilla. Linnaistensuolta on lisäksi nostettu palaturvetta 1930-1960 -luvuilla. Suolla on ollut 18 turpeenkuivatuslatoa sekä turpeenkuivatustelinerivejä. 1950-luvulta alkaen koneellisen ojankaivuun vuoksi suo alkoi rämettyä.
Suolle suunniteltiin monenlaisia käyttötarkoituksia, mm. turpeennostoalueeksi ja Lahden kaupungin kaatopaikaksi. Lahden kaupungin kaatopaikka kuitenkin tuli Kolavalle. Suolla on tavattu metso ja isokuovi, nuolihaukka, tuulihaukka, töyhtöhyyppä sekä vuonna 1964 riekko.
Linnaistenmäen länsireunalla on kivikirkoksi kutsuttu rakennelma, joka saattaa olla muinaislinnan osa.