Hinjärvi

Maantietoa

Järven pinta-ala on 786 hehtaaria eli 7,9 neliökilometriä. Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järven ulapalla on saaria niin, että saarettomia järvenselkiä on vain etelä- ja luoteisosissa. Järvi on pyöreän muotoinen ja niemet ja lahdet ovat pieniä. Poikeuksen tekee 1,5 kilometriä pitkä lahti Långviken, joka työntyy kaakkoisrannasta kohti koillista. Sen viereen jää yhtä pitkä niemi Skatan. Voi olla, että järvessä on suoritettu järvenlasku, koska kartoissa maanomisturajat päättyvät jo ennen rantaa järveä kiertävään rajaan, joka vaikutta olevan vesijättömaan raja. Ilman suoraa dokumenttia tieto on kuitenkin epävarma.
Järvessä on kartan mukaan noin 55 saarta. Suurin sarista on Storön, joka on 700 metriä pitkä ja 180 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartan mukaan alle 8 hehtaaria . Saan pohjois-etelä-linjassa sijaitsevat myös Aligrynnan, Aligrundet, Långracklet, Tallgrynnan, Lärärsgrynnorna, Basuln ja Furuholmen, joka on nykyään maatunut rantaan kiinni. Skatanin läheltä löytyvät isommat saaret Giftarsöarna ja Rörgrynnor. Muut saaret ovat luotomaisia pikkusaaria, joilla ei ole kartassa nimeä.
Järven rantaviivan pituus on 35 kilometriä ja sen rannat ovat paikoin kivikkoista ja soistuvaa metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee alle 10 maatilaa ja hieman haja-asutusta. Haja-asutus on keskittynyt pääasiassa kyliin ja kulmakuntiin, joita on Aspnäs, Söderbacka, Bodbacka, Viitaniemi, Kamb, Träskvik ja Söderholmen. Rantojen tuntumaan on rakennettu vain 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdysteiltä 6750, 17363 ja 17327. Närpiön ja Korsnäsin välinen kuntaraja kulkee Storön kautta etelään, missä se kääntyy länteen Långvikenin kohdalla. Yli puolet eli itäpuoli kuuluu Närpesille.

Vedenlaatu ja säännöstely

Hinjärvi on Pohjanmaan rannikkoalueelle tyypillinen matala, metsäinen ja ruskeavetinen järvi. Ruskea vedenväri johtuu veteen liuenneesta humuksesta. Sen keskisyvyys on puolitoista metriä. Mataluuden vuoksi järvi on rehevöitynyt ja kesäisin se on usein yksi Suomen lämpimimmistä järvistä. Järvi myös ajoittain jäätyy talvisin pohjaan saakka, minkä vuoksi vedessä on happikatoa. Järvi onkin tyypiltään matala humusjärvi, joille tämän kaltaiset tapahtumat ovat yleisiä.
Järveä on säännöstelty vuodesta 1967 alkaen. Talvella järven vedenpintaa lasketaan, jotta kevättulvan vedet mahtuvat paremmin virtaamaan järven läpi merelle.

Natura-alue

Järvi on Natura-2000-alue ”Hinjärvi” (FI0800059, 420 hehtaaria) on suojeltu yksityisten maanomistajien kanssa sovituilla ehdoilla. Kansalaisen karttapaikkaan on merkitty (vuonna 2018) suojelualueeksi järven eteläpää yhdessä Långvikenin kanssa. Suojelualue seuraa todennäköistä vesijättömaan rajaa. Hinjärven rannoilla on laajoja luhta-alueita ja sen alueella pesii paljon lintuja. Kaikki yleisimmät metsästetyt lintulajit löytyvät järven lähistöstä, mutta harvinaisempia lajejakin on tavattu. Linnut pesivät järven useilla luodoilla ja saarilla, joista suurin on kahdeksan hehtaarin Storön. Säännöllisiä pesimälajeja ovat mustakurkku-uikku, sinisuohaukka, laulujoutsen, kurki, pikkulokki, uivelo, suokukko, kapustarinta, luhtahuitti ja liro.

Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Selkämeren rannikkoaluessä (vesistöaluetunnus 83) Harrströmmin valuma-alueella (83.102). Järven vedenpinnan korkeus on 17,3 metriä  mpy (myös 17,2 metriä ).
Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, joka sisältyy Harrströmmin valuma-alueeseen. Sen sisällä sijaitsee vain yksi järvi Risnästräsket (11 hehtaaria), joka laskee Långvikeniin Velkmossdiketiä myöten.
Hinjärvi laskee vetensä Hinjärvånia pitki Harrströminjokeen, joka yhtyy Töltträsketin peltoaukealla Tölånin jokeen. Se laskee laskee viiden kilometrin jälkeen Harrströmmissä Harvungfjärdeniin, joka sijaitsee Itämeren Pohjanlahdella Norrgoppetissa.